prot · G70934 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:34 Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen. 1 § Kompletteringsval till utskott partigrupp har som suppleant ijustitieutskottet efter anmält . vice talmannen förklarade vald till suppleant i justitieutskottet () 2 § Justerades protokollet för den 18 innevarande månad. 3 § Svar på interpellation 1983/84:15 om alkoholpolitiken har mot bakgrund av dealkoholpolitiska beslut som fattade ställt fyra frågor tillmig. För det första frågar mig om jag anser att dealkoholpolitiska beslut som fattade och som anger målet föralkoholpolitiken vara att åstadkomma en minskning av den totalaalkoholkonsumtionen alltjämt utgör tillräcklig grund för det alkoholpolitiskahandlandet. Det alkoholpolitiska målet att begränsa den totalaalkoholkonsumtionen står naturligtvis fast. Så gör också de alkoholpolitiska riktlinjer som beslutade . Målet är alltjämt minskad totalkonsumtion, minskat alkoholmissbruk och minskade alkoholskador. Regeringen arbetar därför med de traditionella alkoholpolitiska medlen, nämligen en aktiv prispolitik, opinionsbildning och kontrollerad försäljning. 8 protokoll 1983/84:32-34 För att alkoholpolitiken skall bliframgångsrik och vara aktiv måste den emellertid kompletteras med insatser påandra områden av samhällspolitiken. Vad som krävs enligt min mening är enpolitik som bl. a. förändrar arbetslivet, gör skolan bättre och ger en socialtrygghet för alla. Med en aktiv alkoholpolitik menar jag inte bara prispolitikoch restriktioner av olika slag. Jag menar även något annat. Alkoholpolitik ärockså att försöka förändra samhällsmiljön genom att t. ex. ändra påumgängesformer och motverka kommersialism. har för det andra frågat mig om jag är bereddatt vidta åtgärder i syfte att åstadkomma en mera konsekvent praktisktillämpning av de nämnda principerna för alkoholpolitiken. Ett sådant arbete pågår fortlöpande. Den långsiktigatrenden till minskad försäljning av alkoholdrycker fär inte brytas. Jag villerinra om den höjning av priserna på Systembolagets produkter som genomfördesför sedan. Den starka opinionsbildningen om alkoholen och dess riskerinåste inte bara fortsätta utan förnyas. Det finns en ökad medvetenhet om riskerna medalkoholen. Vi talar mer om det dolda missbruket. Det finns över huvud taget enstörre benägenhet att ta upp ämnet alkohol med varandra. Denna dialog måstegivetvis fortsätta. När det gäller åtgärder mot hembränning och langningförbereds olika insatser. Vid överläggningar som jag har haft med olikamyndigheter har framkommit bl. a. att arbetar med en skrift omåtgärder mot hembränning. håller pä att kartläggamarknadsföringen av aktivt kol. Dessa insatser syftar till att förhindra ochupptäcka olovlig sprittillverkning. En tredje fråga som RolfWirtén har tagit upp är om jagarberedd att vidta åtgärder för att stimulera massiva insatser med sikte på attbegränsa den totala alkoholkonsumtionen för att därigenom i första hand minskadet personliga lidande som alkoholbruket orsakar men också reducera de mycketstora kostnader som samhället orsakas genom alkoholbruket. Självfallet anser jag att den totala alkoholkonsumtionenbör begränsas. Utöver de insatser på alkoholpolitikens område som jag harnämnt vill jag också genom stöd till bra fritidsaktiviteter minskaalkoholbruket bland unga. Regeringen har också ökat det ekonomiska bidragettill arbetsmarknadens organisationer, så att de kan fortsätta med den viktigakamratstödjande verksamheten inom arbetslivet. Kampen mot alkoholbruket förs sålunda redan nu på en bredfront. Detta arbete måste fortsätta och förnyas. Alkoholmissbruket är ett avvåra allvarligaste samhällsproblem. Det orsakar stora kostnader för samhälletoch ett stort mänskligt lidande. Människor med begynnande alkoholproblem måstefå hjälp . Forskningen måste intensifieras, vård-ochbehandlingsresurser utvecklas. Socialtjänstlagen och huvudmannaskapsreformen är två storaförändringar, som möjliggör ett bättre samspel mellan och inom olika grenar av vårdsektorn.Härtill kommer också en förstärkt samverkan mellan föreningslivet ochsocialtjänsten samt andra samhällsorgan som polis, försäkringskassa ocharbetsförmedling. För att skynda på denna utveckling och i syfte att göramissbrukarvården bättre och mer effektiv genomför f. n. enförsöksverksamhet inom området med olika samverkansprojekt. har för det fjärde frågat mig om jag är bereddatt medverka till att, så långt del beror på regeringen, garantier skapas föratt folkrörelsernas insatser i informationen i alkoholfrågor tas till vara ochutvecklas i enlighet med intentionerna i tidigare riksdagsbeslut. Vad gäller folkrörelsernas roll i fråga om upplysning pådrogområdet vill jag erinra om att det genom alkoholpolitiska beslutförutsattes att ansvaret för den övervägande delen av informationen skall vilapå folkrörelserna, som skall ges resurser för detta. F. n. remissbehandlas en rapport med förslag till enförbättrad samordning och organisation av de statliga insatserna för alkohol-och narkotikainforma-tion. I rapporten föreslås bl. a. att folkrörelserna gesett större ansvar för alkohol- och narkotikainformationen än . Jag vill framhålla att regeringen har en stark tro påfolkrörelsernas unika möjligheter till insatser för alt förbättra samhället.Detta gäller i stor utsträckning insatser på alkoholpolitikens område.Folkrörelserna spelar här en väsentlig roll. Anf.3 (): Jag ber att få tacka statsrådet för det relativt fylliga svaret på en del centrala frågor nar detgäller vår mest angelägna sociala samhällsfråga. Jag noterar med tillfredsställelse alt statsrådet så klarthåller fast vid målen beslut om alkoholpolitiken. Viktigast ärnaturligtvis att få ned den totala konsumtionen. Frågan är i vilken taktminskningen kan ske, och vilka medel som skall användas för att nå dennakonsumtionsminskning. När det gäller taklen finns det en formulering i svaretsom är värd att notera. Statsrådet säger: "Den långsiktiga trenden tillminskad försäljning av alkoholdrycker får inte brytas." Det är bra, menmåste vi inte kvantifiera det här målet? Det är det enda sättet att få press pådetta viktiga arbete. Forskarna har med stor enighet redovisat sambandet mellankonsumtion och alkoholskador. Sålunda innebär en fördubblad konsumtion fyragånger större skaderisk. Den här insikten måste de politiskt ansvariga omsättai konkreta beslut. Får jag därför fråga statsrådet om hon i dettahänseende är beredd att som mål uppsätta en konsumtionsminskning perår under 80-och 90-talet. Det är inte något orealistiskt mål. Första halvåret1983 sjönk konsumtionen med . Men, herr talman, självfallet kräver detta, som jag harsagt i min interpellation och fått medhåll om i svaret, en rad kraftfulla ochkonsekvent genomförda åtgärder. Viktigast är prispolitiken. Regeringen måstevara beredd att höja spritskatten snabbare än den allmänna prisnivån, ochfrågan är: Är regeringen beredd att göra det? Jag noterar vadstatsrådet sagt om prisfrågan . Det är motiverat att föra en sådan här politik för att fåner konsumtionen. Men del är också motiverat med tanke på de enorma kostnaderalkoholbruket förorsakar samhället. I har vi fått ta del avAnders skrift "50 miljarder kostar supen", och den harskakat om åtskilliga. Inte minst intressant blir del om man bryter ner de storatalen till regional nivå. Den genomsnittlige skattebetalaren skulle exempelvisi mitt hemlän, , få betala . mindre i landstingsskatt omkostnaderna för sprilkonsumtionen kunde opereras bort från sjukvården. Jag trorinte att man skall hänga upp sig på enskilda siffror i dessa analyser ochredovisningar av kostnaderna, men de talar ändå om storheterna i sammanhanget. Del är inte bara här i som det görs sådana här undersökningar.Nyligen log jag del av en liknande undersökning som publicerades förra månadeni av ett underulskott till senatens finansutskott. Där visar man på enkostnad av för den amerikanska nationen. Det är heltuppenbart, herr talman, all de som rycker på axlarna och vill nonchalera desamhällsekonomiska kostnaderna kommer ut i allt hårdare snålblåst. Del går intelängre att säga emot de många analyserna och beräkningarna av alkoholens enormasamhällskostnader. Det avgörande motivet i kampen mot alkoholen måste dockalllid vara att undanröja del mänskliga lidande som följer i alkoholens spår.Helt nyligen såg jag också i , i , en gripande utställning avbarnteckningar. De var gjorda av barn som lever i svårt alkoholiserade hem iUSA. Man räknar med att det finns 7 miljoner barn bara i som lever underden terror en alkoholiserad hemmiljö utgör. I terapeutiskt syfte använder sigen organisation, som har till uppgift att hjälpa barn i sådana här situationer,av teckningen som kommunikationsmedel. Ofta är dessa barn så knutna och hämmadeatt de inte förmår att tala om sina problem. Bilden kan då frigöra dem, ochsamtal kan komma i gång. I detta fall var det ett hundratal teckningar, en delenkla för att inte säga rent av lönfiga, andra mer drivna. Men oavsett denartistiska kvaliteten innehöll de alla ett budskap om den sociala nöd dessabarn lever i och den fruktansvärda "hatkärlek"' som ofta råder mellanbarn och förälder i svårt alkoholiserade hem. - Del är faktiskt ingen överdriftatt, som statsrådet och jag har gjort i svaret och interpellationen,tala om alkoholen som vårt största sociala problem. Hälsoskäl och de ekonomiskakonsekvenserna talar lika starkt emot alkoholbruket. Mot denna bakgrund är det egentligen obegripligt att intealla krafter samlas och beslutar sig för att energiskt driva tillbakaalkoholkonsumtionen. Men fortfarande försvarar det s. k. etablissemangetalkoholbruket med stor frenesi och talar närmast nedlåtande om de alkoholfriamiljöerna. Statsrådet säger i interpellationssvaret att regeringen isyfte att minska alkoholkonsumtionen arbetar med de traditionellaalkoholpolitiska medlen. Utöver en aktiv prispolitik, som jag redankommenterat, nämner statsrådet opinionsbildning och kontrollerad försäljning.Frågan är då vad regeringen vill åstadkomma i dessa båda hänseenden. Om regeringen vill minska konsumtionen genom en aktivprispolilik är det exempelvis direkt ologiskl att helt befria ett stort antalkunder från beskattning av alkoholhaltiga drycker. Det går inte att pårationella grunder försvara försäljningen av den skattefria s. k.turistspriten. Jag är medveten om de internationella komplikationerna,men sådana möter vi också i samband med andra frågor. har inte dragitsig för att driva exempelvis frågan om försurningen av vårt lufthav iinternationella fora. Är vi inte beredda alt göra delsamma när det gälleralkoholförgiftning av människor? Vad avser regeringen att göra åt problemet medden skattefria försäljningen av alkoholdrycker? Om regeringen vill ha en kontrollerad försäljning utgårjag från att beslutet om lördagsstängt på Systemet kommer att stå fast. Vidareutgår jag från att regeringen kommer att stoppa försäljningen avsnabbvinsalserna. Del ligger i linje med de enligt min mening rikligasynpunkter som anför i fråga om hembränningen. Den tredje huvudfrågan i regeringens alkoholpolitik äropinionsbildningen. Som jag ser det är det också här fråga om alt gå före medgott exempel. Mot bakgrund av den regeringsdeklaration som avgivitsframstår det som svårförståeligt all regeringen nära nog startade sinaalkoholpolitiska insatser med alt häva beslutet om alkoholfri representation.Kan vi emotse en kursändring tillbaka till den hållning i frågan somsocialdemokraterna intog i sin partimolion till ? I fråga om opinionsbildningen mot alkohol har det häntåtskilligt hoppfullt , vilket med rättapåpekar i sitt svar. är ett hälsosamt leverne närmast ett s. k.innebegrepp. Hälsokost och joggning är vardagliga företeelser. Tobaksrökningenhar trängts tillbaka på ett glädjande sätt. bolmade rökarnahämningslöst i sammanlrädesrum och annorstädes, men försöker man ordnarökfria miljöer för dem som önskar sådana. En helt ny attityd har utvecklats.Den är präglad av hänsyn och omsorg. Skall vi, fru statsråd, få uppleva något liknandebeträffande alkoholen? Om detta skall kunna ske, måste alla engageras. Jag noterar därför med tillfredsställelse att i svaret säger följande:"Alkoholpoli tik är också alt försöka förändra samhällsmiljön genom att t. ex. ändra på umgängesformer- ." Del råder, herr talman, inget tvivel om att den som villhålla fast vid en helnykler livsstil utsätts för ett socialt tryck altöverge den. Det kan vi konstatera i många sammanhang. Ett exempel ärrestaurangmiljön. Varför skall det vara så att den som vill ha alkoholfri dryckalltid skall behöva säga till om det? Om vi vill arbeta för ett friskaresamhälle, borde det naturliga vara alt vi såg till alt man först serverar detalkoholfria alternativet och att de som önskar en dryck med ett skadligtinnehåll, dvs. alkohol, får be om det. 1 varje fall borde gästerna erbjudas debåda alternativen . Som det nu är får ofta den som önskar alkoholfridryck vänta långt efter det all välkomstskålen har druckits. Del är genant altvåra restauratörer ,är så dåliga på detta område.Självfallet finns det många goda undantag-det är jag den förste att erkänna -men alltför ofta är den bild jag nu redovisat den sanna. Det är också så attnår man vid sådana tillfällen lyckats leta fram något alkoholfritt alternativär det apelsinjuice eller . Inget ont sagt om dedryckerna, men det går onekligen att variera mer. Man visar i allmänhet enerbarmlig nonchalans mot dem som dricker alkoholfritt. Ett visst samband hardel naturligtvis med slutsumman på notan och därmed också med storleken på serveringsavgiften. Det behövs verkligen attitydförändringar pådetta och många andra områden av liknande slag. För mig har det varit självklart att vissa miljöer alltidskall vara alkoholfria. Dit hör barn- och ungdomsmiljöer. Jag noterar att GertrudSigurdsen stryker under vikten av just detta, även om hon inte använder denformuleringen; hon riktar sig ändå mot den gruppen. Det är då glädjande attenligt undersökningar som gjorts kunna notera att utvecklingen här har väntnågot. Från att alkoholbruket ökade och trängde ner i allt lägre åldrar synesdet nu gå närmast i andra riktningen. Detta har jag redovisat med siffror i mininterpellation, och jag tänker inte upprepa dem . Det gäller dock attförstärka denna utveckling. Kanske kan man göra det genom att ställa kravet påhelt alkoholfri ungdomsverksamhet för att erhålla statliga och kommunalabidrag. Trafiken skall naturligtvis vara alkoholfri. För det trorjag att det finns en rätt allmän accept i . Det är dock intedetsamma som en obrottslig lydnad. Poliskontrollerna visar närmast påmotsatsen. En grundregel borde också vara att alkohol aldrig serverasunder arbetstid. Alkoholhaltiga drycker vid luncher är en styggelse, som lättleder till överträdelse mot trafikreglerna och betydande risker i arbetslivet. Ett bra grepp i arbetslivet, som statsrådet pekar på, ärdet kamratstöd som håller på att etableras på arbetsplatserna. Det har mittfulla stöd. Även i andra sammanhang borde en alkoholfri miljö varasjälvklar. Idrotten, som står mig nära, hör dit. Tyvärr, herr talman, är jagpinsamt medveten om att flaskan förekommer alltför ofta i idrottsmiljöerna,speciellt bland dem som omger arenorna. Men nog finns det en motsättning i attdels träna hårt och ligga i på allt sätt för att bygga upp sin fysiska status,dels använda alkoholhaltiga drycker, som bevisligen bryter ner denfysiska kapaciteten. Idrottsrörelsen står inför ett stort och ansvarsfulltarbete för alt vända på synen bland idrottsfolkel, för idrott och alkohol höricke ihop. Jag vill framhålla ytterligare ett område somaktualiserats av medicinarna. De har pekat på att hundratals barni föds med beslående skador, därför att mödrarna konsumerat alkoholunder graviditeten. Det är också en sådan period som nödvändigtvis bör varaalkoholfri. Det finns i slutet av interpellationssvaretfina formuleringar om folkrörelserna. Jag tror att och jag ivarje fall i princip är helt eniga när det gäller bedömningen av att ha medfolkrörelserna i nykterhetsarbetet. Jag har i min interpellation varitinne på en fråga som har mer konkret karaktär. Jag tänker på den utredning somtar upp CAN:s verksamhet. Jag kan därför inte riktigt förstå sambandet mellandet som sägs om betydelsen av att ha starka folkrörelser i nykterhetsarbetetoch de resultat som den här utredningen kommit till när det gäller detfolkrörelseuppbyggda CAN. är jag medveten om att - och det sägs också isvaret - denna utredning är ute på remiss. Jag vet inte alls vilka regeringensslutsatser kommer att bli. Men när jag ändå har dessa viktiga frågor uppe,skulle jag vilja vädja till , som i fortsättningen kommer attbedöma dessa frågor, att inte tillåta den avlövning av CAN som det föreliggandeförslaget innebär. Med tanke på vad som här sägs om folkrörelserna utgår jagfrän att när får ta ställning till CAN:s verksamhet, såkommer det att vara en organisation med samma resurser och samma möjligheteratt verka som . Vi behöver alla krafter för att bekämpa alkoholismenoch alkoholbruket över huvud taget i samhället. Då är CAN ett av de allraviktigaste instrumenten. Den här samverkan mellan folkrörelserna och samhällethar varit fruktbar i trafiken, om man ser till NTF. Den har varit fruktbar närdet gäller tobaksbruket, som jag talade om förut. Den kommer fortsättningsvisatt vara det också i nyklerhetsfrågan, om CAN får fortsätta att arbeta på detsätt som man gör med bibliotek, med dokumentationscentral och andrasådana resurser. Får jag, herr talman, sluta med att sammanfatta dettaanförande i åtta punkter, som jag varit inne på. För att få dem helt aktuella vill jag nämna dem en gäng till: Är statsrådet beredd att bedrivaalkoholpolitiken så att konsumtionen minskar ? Det viktigaste instrumentet är juprispolitiken. Om vi skall få ned konsumtionen på detta sätt, kräver det attskatten på alkoholdrycker ökar mer än den allmänna prisnivån. Är statsrådetSigurdsen beredd att arbeta för det? Är regeringen beredd alt iinternationella sammanhang, främst i , arbeta för att ta bortskattefriheten på turistspriten? Kommer regeringen att stå fast vidlördagsstängningen på Systembolaget? Kommer regeringen att stoppasnabbvinsalserna? Är regeringen beredd att återinföraspritfri representation? Är regeringen beredd att satsaresurser på en kraftfull kampanj för alkoholfria drycker? Kommer regeringen att fortsättaarbetet på att åstadkomma alkoholfria miljöer för ungdom, på arbetsplatser,inom idrotten och i trafiken? Jag tror att och jag är heltöverens om att det är viktigt att vi fullföljer de mål och arbetar efter deriktlinjer som alkoholpolitiska beslut innebar när det togs avriksdagen. Jag vill gärna repetera vad socialutskottet sade i sitt belänkande,som tog som sitt: "Alkoholmissbruket bör i förstahand angripas med i vid mening socialpolitiska insatser som bör utgöra grundenför samhällets alkoholpolitik. Specifikt alkoholpolitiska åtgärder måste sessom ett komplement till andra åtgärder som syftar till all förbättraförhållandena inom arbetslivet, skolan, familjelivet, boendel ochfritidsutnyttjandet." skrev att socialpolitiska insatser isamspel med andra åtgärder bör utgöra grunden för samhällets alkoholpolitik.Det är de riktlinjer som den här regeringen arbetar efter, liksom tidigareregeringar har gjort sedan beslutet fattades. har ställt en del frågor till mig. Jag skallförsöka all besvara dem. Det gällde först, om jag förslod saken rätt, att uppsättasom mål att minska alkoholkonsumtionen under 1980- och1990-talet. Jag tror alt den allmänna ambitionen är att vi måste fåner alkoholkonsumtionen. Jag har, med det jag redovisade i mitt svar, visatatt vi har en positiv utveckling när del gäller alkoholkonsumtionen. Jag haringet att invända mot alt vi har ett procentuellt mål som riktmärke, men jagtror att det också kan vara farligt, om man exakt fastslår vissa procentsatser.Det är ju möjligt att vi kan nå ännu längre, och det är möjligt all vi inteklarar målet. Att man har ett procentuellt mål som riktmärke i sitt arbete utanatt det för den skull slås fast av regering och riksdag har jag emellertidingenting att erinra emot. tar sedan upp prisinslrumentet, som ju är ettviktigt medel i alkoholpolitiken. Där har jag lämnat en redovisning, och vi vetatt denna riksdag har fattat beslut om höjda priser från . Prisinstrumentet skall naturligtvis användas, men jag villerinra om att det inte användes särskilt ofta då varbudgetminister. Låt mig lämna en redovisning för den perioden. Prisernahöjdes och sedan inte förrän . Sedan kom alltså höjningenden , och jag vill försäkra om all jag också i fortsättningen skall använda prispoliliken som ett aktivtinstrument. Nästa fråga gällde beslutet om den alkoholfriarepresentationen - om jag nu lar frågorna i rätt ordning. När del gäller den alkoholfria representationen - om jagförstod saken rätt syftar på del beslut som har fattats här iriksdagen - är det inte fråga om något förslag som har kommit ifrånregeringen . Beslutet är, om jag minns rätt, grundat på en fyrpartimotion,som lades fram i och som sedan blev beslut. Det har interegeringen haft någonting med att göra. Nästa fråga gällde den skattefria spriten. Denna frågabehandlas f. n. i , med anledning av en rekommendation someventuellt kommer alt leda till gemensamma nordiska åtgärder på det härområdet. Jag vill i del sammanhanget säga alt det i praktiken är nästanomöjligt att göra något åt denna fråga på annat sätt än genom en internationellöverenskommelse. Nästafråga gällde lördagsstängda butiker. När fattade beslut om atthålla systembolagen stängda ,.fick i uppdragatt följa utvecklingen. Jag tillsatte en särskild arbetsgruppmed syfte att utvärdera effekterna av lördagsstängningen. Enligt vad jag hartagit reda på kommer arbetsgruppen att kunna redovisa resultatet avutvärderingen . Innan vi har fått den utvärderingen, är jag inteberedd att gå in i någon diskussion i den här frågan. Beträffande snabbvinsalserna: Det var någon av deborgerliga regeringarna som framlade ett förslag tillriksdagen om förbud mot snabbvinsatser. avvisade det förslaget, ochvi planerar inte att återigen komma med ett sådant förslag till ,eftersom det så har avvisats. RolfWirtén tog allmänt upp informationen, som jag tror ärmycket viktig. Som jag sade i interpellationssvaret, och som också inne på, ser vi nu en förändring av attityden till alkohol, inte minstbland våra unga, och jag tror att del är mycket viktigt. Under innevarandebudgetår satsar regeringen 44 miljoner på droginformation, och de pengarnaanvänds till största delen inom folkrörelserna. Nästa fråga gällde alkoholfria drycker och attityderna ialkoholsammanhang. Jag tror också att det är mycket viktigt att informera omdessa alternativ, och jag tror att det görs i den informationsverksamhet somredan bedrivs av , andra organ och folkrörelserna. pekar på idrotten och säger att idrott ochalkohol inte hör ihop. Jag vill gärna hålla med om det. Jag kan också meddelaalt jag haft överläggningar med . Inom ramen för allmännaarvsfonden har nämligen som andra organisationer möjlighetatt få bidrag för olika typer av projekt och aktiviteter. Riksidrottsförbundethar visat ett mycket stort intresse för att satsa på olika projekt, där manskall ta upp bl. a. den utslagning som kanske är dominerande inomidrotten och att det inte bara är elitidrott som vi skall satsa på utan ocksåen större bredd. Här ingår även drogförebyggande arbete, och jag har fått starkrespons från . Jag nämnde i mitt svar - och var inne på detnågot också - att kvinnor är de som i större utsträckning har ökat sinkonsumtion av alkohol. Låt mig där peka på ett projekt som heter som pågått på klinik på . har gett goda resultat. Vid den öppenundersökning som man har gjorthar man sett att projektet varit framgångsrikt. Man kan konstalera att avkvinnorna har minskat sin alkoholkonsumtion och att visar förbättradearbetsprestationer.