prot · G709164 · 1983-12-31 00:00:00 — Vad skulle i LO ha sagt,om hade gått till regeringen och sagt: Vi tycker infeom att våra anställda ute i näringslivet springer och extraknäcker på kvällarna.Kan ni inte stifta en lag som säger aft de med vårt medgivande kan få taextrajobb? Men då skall de få betalning av oss i form av övertidsersättning.Sedan får vi se var någonstans vi tar ut det. Det är ju detta man gör . Jag kan inte se någon annannäraliggande möjlighet än aft man befraktar det som övertidsarbete i tjänsten,om någon extraknäcker i sitt yrke . Dessutom bhr det läkarkapacitet ledig, ochfrifidspraktikerberget växer och växer. Hur skall man lösa alla dessa problem? Till slut: Jag sade aft jag gärna vill lita på GertrudSigurdsen. Låt mig också säga aft varken eller kangöra ett uttalande som är starkare än det gjorde vid hälso- ochsjukvårdslagens antagande. Det uttalandet visade sig vara av noll och intetvärde. Eller vill eller någon annan nu förneka atf detförslag vi skall besluta om Vis.sa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m. Vissa ersättningar till sjukvårds- . huvudmännen, m. m. över huvudtaget inte innebär någon inskränkning i någon annan vårdgivares rätt atf gesjukvård? 107 () replik; I sitt inledande anförande valdesjukvårdsministern-att instämma i den formulering somsocialförsäkringsutskotfet har gjort i karakteristiken av kritikerna. Utskottetsäger där att debatten är osaklig, och man tillrättavisar . Jagtror att det är oklokt. Men det är väl. defta uttryck för att regeringen harnågot av samma syn på kritikerna som resulterat i att man nu viH införa någonsorts partiellt yrkesförbud. När vi frågar om olika konsekvenser av förslaget, t. ex.om man kan lämna garantier beträffande city-akuferna, svarar sjukvårdsminisfernatf man inte kan göra det. Hon säger aft det beror på politikernasställningstagande i det landsting eller i de kommuner som berörs, i Stockholmeller . Det betyder aft det kommer aft bli landstingen, eller i någrafall kommunerna, som får bestämma hur många och vilka läkare som skall få öppnaprivatpraktik. Då ligger det nära till hands för dem att säga - somkommunalpolitiker i har gjort - atf de infe kan medge ersättning meddet egna resurser till patienter som utnyttjar privatläkareutanför det egna landsfinget. Här vill jag återigen ställa min fråga, och återigen berjag om ett svar. Låt mig göra frågan ännu mera konkret: Kommer enriksdagsledamot i den här kammaren, som inte bor i men som villanlita en privatläkare i , att få rätt till ersättning frånsjukförsäkringen enHgt samma system som gäller ? Denna frågeställningmåste ni väl ändå ha tänkt på i departementet, och då vore, det intressant om niville avslöja vad dessa tankemödor har lett till. Jag tror atf man skall ha ett system sorn är neutraltmellan de olika anordnarna på sjukvårdsområdet och att man skall låtatillgången på sjukvård bestämmas av de enskilda människornas efterfrågan.Kjell-Olof har säkert alldeles rätt i det han säger i den mångomtaladeboken, nämligen atf det är bra aft det finns olika alternativ att välja mellan,aft konkurrens mellan olika huvudmän på sjukvårdsområdet bidrar fill atf görasjukvården - både den offentliga och den privata - bättre. Jag tror attpafienterna tjänar på detta. Det är därför som vi från sida villverka för konkurrens på det här området, för ett fritt läkarval för patienteroch för en fri etableringsrätt för läkare och sjukgymnaster. 108MARGÖ (vpk) replik: När jag läste artikeln i lördagenskvällsfidning med uttalanden av finansministern, sände jag en tacksamhetenstanke till den ordning som omöjliggör för statsråd atf rösta i den härförsamlingen. Det hade annars kunnat få katastrofala följder. Men harstatsrådet dementerat dessa uppgifter. har tydligentagit tillbaka sina uttalanden, och det var mycket bra. Det är verkligenolyckligt om finansministern ställer upp till försvar för fritidsprakfiserandeläkare; Däremot är statsrådet egen inställning tillprivatläkarna som företeelse i samhället fortfarande oklar. Vad ansersocialdemokraterna om att marknadskrafterna skall få spela fritt även inomsjukvården? Kommer det i den framtida sjukvården"att finnas behov avprivatpraktiserande läkare när vi har fått den förändring inom sjukvården motett förebyggande arbete som vi är överens om att vi skall ha? Som bekant ägnarsig inte de privatpraktiserande läkarna åt etf förebyggande arbete. De ägnarsig heller inte åf etf uppföljande arbete, utan de vill endast åta sig desnabba behandlingarna. För samverkansavtalen gäller en tydlig ramlagstiftning,där ansvaret, överlåts på sjukvårdshuvudmännen. Därför kan infe ochregeringen ge några direktiv om vad avtalen skall innehålla, men man måsteändå kunna ha en tanke om vad de bör innehålla. Läkarnas, och folkpartisternas gnolande omvad som skall hända med privatläkarna tror jag inte bottnar i en oro för att dei framfiden skall.få ersättning från sjukvårdshuvudmannen i stället för som nufrån försäkringen. Jag tror atf deras oro bottnar i en rädsla för attsjukvårdshuvudmannen skall få makt och möjlighet atf förlägga privatläkarnasarbetstid ungefär på samma sätt som för anställda arbetare, dvs. medtjänstgöring och en någorlunda väl tilltagen semester. Jag tror attdet är det man är orolig för. är det helt nödvändigt aft landstingenger sig in på detta område och sluter avtal med privatläkarna om att de skallvara beredda att arbeta , liksom de offentliganställda läkarna,som också vill .ha semester då. Vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m. Margö säger atf jag uttrycker migoklart när det gäller vad jag och socialdemokraterna tycker om privatläkare.Det jag har sagt, vilket är vår linje, är aft privatläkare är ett brakomplement fill den offentliga sjukvården. Vi menar, och har alltid ansett, attbasen för hälso- och sjukvården skall vara den offentliga vården, men attprivatläkarna är etf komplement. Jag tycker atf det är etf egendomligt resonemang som BjörnMolin för. Han skulle lika väl kunna ställa mig frågan: Kommer det att bli envårdcentral i den eller den stadsdelen i ? Det är infe jag, regeringeneller som bestämmer detta. Det måste vara den ansvarige sjukvårdshu-.vudmannen som har den insikten och som har planeringsansvaret förvar man skallplacera vårdcentraler. På en av frågor kan jag ge ett definitivtsvar, som borde tillfredsställa honom. Om efter den 1 januari1985-förutsatt aft detta förslag går igenom - besöker en helfidsprakfiserandeprivatläkare i , fungerar systemet precis som förut. Läkaren får sinersättning från och får betala samma belopp som . Patientavgiften kanske blir höjd, men svaret på frågan är ja, envisas med atf ta upp defritidspraktiserande läkarnas möjligheter att arbeta på sin fritid. Han harfidigare också antytt att det är fråga om etf yrkesförbud - eller också var detBjörn som fog upp det. Vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m. Det här är ju infe en lagstiftning mot någon form avyrkesutövning. Alla läkare har rätt atf utöva sitt yrke. Den här lagstiftningengäller reglerna för anslutning fill försäkringen. Det är väl infe så att statenskall sfimulera bisysslor vid sidan om landstingstjänst? Sedan säger aft det borde förefas en rejälutredning som remissbehandlas. Men måste väl veta att det varjeår äger rum förhandlingar mellan staten och om deersättningar som skall utgå fill sjukvårdshuvudmännen. Det har det gjort undermånga år. Jag kan som exempel på en sådan överenskommelse anföra den som gälldelandstingens rätt att ta ut differentierade vårdavgifter, vilket kanske i mångafall har varit en kontroversiell fråga. Infe gick det förslaget ut på remiss!Det var etf avtal som förelades , och sedan var. det som togställning till det. Precis samma tillvägagångssätt har tillämpats här. Det härär ett avtal ingånget i sedvanlig ordning mellan staten ochLandstingsförbundet. Skillnaden är aft det här avtalet gäller för två år.Riksdagen har fått sig det förelagt i en proposifion, och det är somalltså skall besluta om det. 110ANITA BRÅKENHIELM (m): 1 samband med de förändringar som kommeratf göras i sjukförsäkringen har regeringen och utskottsmajöriteten beslutat omförändringar också i lagen om ersättning för viss födelsekontrollerandeverksamhet. Denna lag antogs 1974, med vår nya abortlagstiftning.Syftet var atf till varje pris försöka förhindra att liberaliseringen avabortlagstiftningen skulle leda till en ökning av antalet aborter i landet. abortkommitté, som noggrant och enligt allaremissinstanser på ett förtjänstfullt sätt utvärderat följderna av dessalagstiftningar, har funnit att den prestationsrelaferade ersättning förprevenfivmedelsrådgivning som blev följden av denna lag haft en central betydelseför utbyggnaden av och den ökade tillgängligheten i prevenfivmedelsrådgivningeni landet. Detta har i sin tur haft en avgörande betydelse för möjligheten atfhålla abortsiffrorna på en oförändrad nivå. Infe minst har det bidragit tillden i världen unika nedgång i antalet fonårsaborter som vi har kunnat se i vårtland. var väl medveten om atf man isocialdepartementet diskuterade en övergång till en schablonersätfning tillsjukvårdshuvudmännen och tittade på vilka följder detta skulle kunna få förden abortförebyggande verksamheten och preventivmedelsrådgivningen. kom enhälligt till slutsatsen att det fannsstora risker för atf en sådan förändring skulle inverka negativt. Särskiltkonstaterade utredningen att det, om man ändå skulle besluta sig för en sådanförändring, vore väsentligt att man såg till att prevenfivmedelsrådgivningenäven i fortsättningen skulle bli kostnadsfri för den enskilde. Med anledning av de förändringar som sker har jagtillsammans med flera andra kvinnor från moderata samlingspartiet väckt enmofion med krav på avslag på yrkandena om förändring i denna lagstiftning.Samma yrkande harställts av den folkpartistiske ledamoten i abortkommiffén, . Även vpk-representanterna har uppmärksammat faran och hart.o.m. till utskottsbefänkandet fogat en reservation. Emellertid har de inteförstått hela problemet, och det som föreslås i reservationen, nämligen att manbryter ut en liten delavschablonersäftningenoch kallar den.för någonfing annat,är ett botemedel som inte hjälper. Jag behöver bara peka på menfalvårdsbidragefsåsom ett avskräckande exempel. Det hade infe någon somhelst effekt, i och med att sjukvårdshuvudmännen inte på något sätt ålades atfanvända det just för menfalvården. Jag kan bara konstatera att ochsocialdemokraternas representanter i kommittén sedermera har ändratuppfattning i den här frågan. Vilken ändring sker nu i lagen? I den gamla lagen stod detatf ersättning utgår till vårdgivaren för varje.rådgivningstillfälle. Det talasockså i lagen om "den försäkrade", nämligen den individ, den patienteller vårdsökande, som här är föremål för samhällets hjälp och därvid utnyttjarsin sjukförsäkring. I de nya paragrafer som föreslås står i stället attersättning utges enligt grunder som regeringen fastställer, och varjeomnämnande av "den försäkrade" har försvunnit ur lagen. Vetutskottsmajöriteten och riksdagsmajorifeten vad ni nu härbeslutar? Ni beslutar bara att ersättning skall utges enligt grunder somregeringen fastställer, men hur de ser ut vet vi inte i detalj. Vi vet bara attersättningen tydligen inte kommer att vara prestationsrelaterad. Det står ett par meningar i propositionen som ocksåciteras i socialförsäkringsutskotfets betänkande som jag tycker är ganskahäpnadsväckande, och jag trodde att det var ett misstag att de hade passerat,men jag hörde fill min förvåning aft citerade dessa meningar mednågon sorts instämmande. Det står att med det nuvarande ersättningssystemet"kommer fördelningen av resurserna att styras av det existerandevårdutbudet eftersom ersättningen är prestationsrelaterad". Man kan då verkligen fråga sig vad som är hönan och vadsom är ägget. Är det inte i stället så aft det existerande vårdutbudet styrs aversättningen? Ersättningen har varit prestationsrelaterad - ju mer man haråstadkommit, desto mer pengar har man fått. Jag kan heller inte underlåta aft återigen citera denhäpnadsväckande mening som följer efteråt: "Erfarenhetsmässigtär vårdutnytt-jandet i högre grad relaterat fill tillgängliga resurser änvårdbehov." I min 20-åriga verksamhet som läkare har jag inte denerfarenheten att patienterna främst söker läkare för att fylla väntelistan. Detbrukar faktiskt i högre grad finnas etf vårdbehov. Jag har också här i kammarenkonsulterat min lärare/kollega och frågat om han känner fill någon undersökningsom har visat på aft vårdutnyftjandet i högre grad relateras fill tillgängligaresurser än vårdbehov. Det lär finnas någon utredning som visar aft bor mannära ett sjukhus, går man oftare fill sjukhus än om man bor långt i från ettsjukhus. Det må vara hänt, men det är infe samma sak som aft vårdutnyttjandet ihögre grad relateras fill tillgängliga resurser än vårdbehov. Vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m. Vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m: Ersättning per invånare stimulerar infe i sammautsträckning som ett prestationsrelaterat bidrag till utbyggnad av resurser.Teoretiskt sett får landsfingen precis lika mycket pengar fill i detta fallprevenfivmedelsrådgivning om de tar hand om 100 patienter som om de tar handom 1 000 patienter. Enligt det gamla systemet får man mer pengar om man tarhand om 1 000 pafienter. Det har dessutom varit så att ersättningen, eftersom denvarit bunden till patientens försäkring, har utgått oberoende av vilkenkompetent och behörig rådgivare man har sökt. Privata rådgivare har i dettasammanhang lyckats åstadkomma den här vården enbart med hjälp av de pengar somhar utgått från försäkringen. Landsfingen har inte lyckats med dennaprestation, men bidraget har ändå varit ett välkommet tillskott. Resten harfått fyllas ut med landstingsskatt. Tydligen har man i utskottet också fått litet kalla fötterinför defta beslut, kanske med anledning av de motioner som väckts. Man säger iutskottsbetänkandet att det nya ersättningssystemet infe får innebära att enfortsatt utbyggnad förhindras. Det är mycket svårt att tänka sig att etfersättningssystem - så länge det infe innehåller något slags förbud motutbyggnad - kan förhindra en sådan. Å andra sidan kommer det heller infe attstimulera den. Det är möjligt aft det nya ersättningssystemet t.o.m.kommer att tvinga fram en utbyggnad av resurserna i offentlig vård, eftersomsystemet onekligen innebär ett sämre utnyttjande av de resurser som finns, ioch rned att man minskar möjligheterna att utnyttja sjukförsäkringen inomprivat vård. Det allvarligaste tycker jag ändå är den uteblivnavalfriheten. I det sammanhanget tror jag vi alla är överens om atf vad viönskar är att öka valfriheten i glesbygden. Men glesbygdens problem är atf detär långt mellan människorna. En sjukvård på helt lika villkor är mycket svåratf åstadkomma. Det är svårt aft tänka sig att den som bor granne medläkarhuset på inte under alla omständigheter har litet bättremöjligheter än den som bor i hemkommun . försfår atf på infe har storamöjligheter atf överleva i . Defta är en del av problemet, när man nuvill stimulera ökad etablering av privatpraktiker i glesbygden. Där tycker jagman går fel väg med dennegativa inställningen till frifidspraktiker. Vill manetablera en privat verksamhet på en liten ort är ofta en liten verksamhet, t.ex. i form av fritidspraktik, den enda möjliga lösningen. Ingen har heller riktigt berört orsaken, jag skulleviljasäga problemet med atf offentliganställda läkare har så mycket fritid. Dethänger samman med det avtal och i många fall också den lagstiftning som finnspå arbetsmarknaden. Det är fakfiskt inte så som Margö säger attläkare irite går på schemalagd arbetstid och på begränsad arbetstid. Det gör devisst, det är just problemet. Men övertid, särskilt , vilket detligger i sjukvårdens inneboende natur ätt man måste ställa upp för, kompenseraspå ett sådant sätt att det med nödvändighet blir väldigt mycket fritid. arbetarett vanjigt helgjourpass till måndag innebär det att man faktisktär tvungen att fa ledigt för detta. Det är klart att man kan vävatrasmattor eller vattna krusbärsbuskarna, men det verkar mera rimligt om mananvänder något av till att utöva sitt yrke. Men man kan infe göra dethos sin arbetsgivare, för då blir det bara, som har sagt, merakompensation, mera övertid och mera fritid. Detta är ett problem man kanske kan lösa på olika sätt,men etf sätt är atf man utövar sitt arbete i litet friare former, där man intefår någon ersättning för övertid, därför att insatsen är frivillig och egenverksamhet. Detta gäller för alla områden. Det gäller också inom det område somligger mig särskilt nära om hjärtat, preventivmedelsrådgivningen och dengynekologiska vården. Av olika anledningar är gynekologisk vård ett område därdet finns mycket privat vård och där efterfrågan är ännu större. Inom deftaområde finns ju ett mer än vanligt stort behov av respekt för integritet ochdiskretion och ibland anonymitet och kontinuitet. Det kan faktiskt vara så inte vill gå fill den vanliga mottagningen. Det kan vara för aft man intetycker om doktorn, och då hjälper det inte så mycket om doktorn etablerarfritidspraktik i stan -man slipper infe doktorn i alla fall. Men sekreterarenpå sjukhuset kan vara mammas , eller kanske mamma själv. Det kan vara enbekant eller granne. Har man arbetat där det är långt mellan människorna harman erfarenhet av hur mycket detta med anonymitet och integritet kan betyda. .Här kommer vi in på den mycket väsentliga fråga som jag tycker att fick något riktigt bra svar på. Det måste väl ändå vara etf ansvar förregeringen, när man träffarsådana här avtal, att tänka på att människor sominte bor i , , eller någon annan stad där det finns braprivat vård, kanske även i fortsättningen vill söka sådan vård. Och hur går dett. ex. för oss riksdagsledamöter? Är det vår sjukvårdshuvudman i hemorfslänef -i mitt fall - som har ansvar för aft vi skall få vård, eller ärdet sjukvårdshuvudmannen i ? Hur skall den saken regleras? Det måsteman väl ändå ha tänkt på. Ytterligare en sak har inte riktigt kommit fram i dennadebatt, nämligen det faktum att valfriheten alltid kommer aft finnas istorstäderna och för dem som kan betala. Som statsrådet mycketriktigt påpekade innebär infe de förändringar som föreslås någon inskränkning iläkares rätt att utöva privat verksamhet på sin fritid eller att sätta upp enprivatpraktik. Men de innebär en inskränkning i den enskildeförsäkringstagarens rätt att använda sin försäkring när han eller hon sökervård hos de vårdgivare som inte har passat in i det lokala landstingetsmönster. Valfriheten ökas inte för tonåringar, för skolflickor och försmåbarnsmödrar vid preventivmedelsrådgivningen. Inte heller ökar valfrihetenför dessa grupper i andra sammanhang. Jag yrkar bifall fill reservationerna 1 och 5 i befänkandet.- Vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m. Under defta anförande överfog. andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m. 111KARIN () replik; Även jag ingick i den abortkommitté som AnitaBråken-hielm ledde på ett förtjänstfullt sätt. Så här skrev denna kommitté sometf tillrättaläggande vad gäller schablonersättningen; "Vid ett eventuelltövervägande om övergång till schablonisering av bidragen bör man ta hänsyntill dessa risker och skapa garanfier för att rådgivningen även i fortsättningenskall vara kostnadsfri för den enskilde och att utåtriktat arbete kan inrymmasi verksamheten." Det är just vad vi har gjort isocialförsäkringsutskotfets betänkande. Där tillförsäkrar vi oss möjlighetenatt återkomma, om det skulle visa sig att det här infe är rätt väg att gå. tror jag inte att det prestationsrelaferade bidragethar samma effekt som i början när denna verksamhet så snabbt expanderade. Manöronmärker infe dessa pengar i landstingens ekonomi och låter dem gå tillbaka,utan de ingår nog i den allmänna budgeten. Landstingen känner säkert sittansvar för denna verksamhet. Jag tror inte att någon landstingspolitiker medvett och vilja vill få bort en verksamhet där man arbetar med att förebyggaaborter. Som jag sade i mitt anförande är det en verksamhet som har bedrivits . Jag är inte heller säker på att det är justpreventivmedelsrådgivningen i sig som verkar mest abortförebyggande. arbete framkom att det fanns olikheter mellan länen och landstingen.I vissa av dem hade man en mycket väl utbyggd preventivmedelsrådgivning, menför den skull hade man infe låga aborttal. Det är mycket annat kring aborternasom har stor betydelse. Människors levnadsvanor, deras sätt att vara, bakgrundosv. Det är viktigt atf preventivmedelsrådgivningen fårfortsätta i samma utsträckning som , och det skriver också den enhälligaabortkommiffén i sitt betänkande. Det står så här; "Våra överväganden ochförslag till en förbättrad abortvård och aborfförebyggande åtgärder m. m. kanenligt vår mening fill stor del genomföras inom befintliga ekonomiska ramar ochorganisation." Schablonersätfningen innebär också atf man har samma ramaratt röra sig med. Därför uppkommer inte den förändring som . anlitar privatläkare, och av kostnadernagår till dessa läkare. Man har ju ett annat ersättningssystem inom denförebyggande verksamheten. Det är möjligt atf resurserna kan utnyttjas på ettannat sätt. Jag håller med om att man när det gäller gynekologisksjukvård har ett behov av att söka en läkare som man känner förtroende för. Detbehovet skall man också kunna få tillfredsställt sedan detta förslag gåttigenom. 112MARGÖ (vpk) replik: Jag vill säga till aft viinte alls missuppfattat detta med schemaläggningen av läkarnas arbetstid ochläkarnas jourkompensation. Läkarna är den enda personalgrupp inom denoffentliga sjukvården som inte har schemalagd tjänstgöring under obekvämarbetstid - , och . Defta har de andra personalgrup- Istället har läkarna defta jouravtal, som de lyckades fillfvinga sig i förhandlingarmed under hänvisning fill att läkarnas arbetstid ocharbetsinsats var så pressande efter en jourtjänst tillmåndagmorgon, att de behövde 14 dagars ledighet för att hämta upp sig igen. Vadanvände läkarna denna jourkompensafion fill? Ja, inte var det till aft spelagolf eller att lägga patiens, såsom det har sagts, utan det var till attextranäcka, och det är det vi vänder oss mot. Om läkarna har ett så pressatarbetsschema att de behöver denna kompensafionstid för atf vila upp sig på föratt kunna fa hand om pafienterna på rätt sätt, skall de också använda den tidenaft vila på och inte till att skaffa sig extraförtjänster. 113 () replik: Jag var kanskelitet oklar när jag talade om angelägenheten av att preventivmedelsrådgivningenblir gratis för pafienterna även i fortsättningen. Om vi förutsätter att jagåtergår till mitt gamla yrke på den offentliga mödravårdscentralen, blirpreventivmedelsrådgivningen gratis för patienterna. Men det blir den inte omjag öppnar fritidspraktik i staden - då får patienten betala hela kostnaden.Detta gäller åtminstone i mitt landsting, eftersom där är tillräckligtstark för att kunna motsätta sig varje form av fritidspraktik. Jag tackar också Margö för etf klarläggande avvad hon sagt, dvs. atf det gällde jourtjänst , vilketinte framgick av vad hon sade. Aft denna tjänstgöring inte är schemalagd berorpå att det skulle bli ännu dyrare för arbetsgivaren än vad det nuvarandeavtalet är. Dessutom klarar vi en helgjour . Det må väl vara var ochen obetaget att bestämma vad som är den angelägnaste uppgiften, om det är attägna sig åt sitt yrke om behov finns - det finns kanske inte i sammautsträckning som tidigare när det var mycket ont om läkare åtminstone i vissadelar av landet - eller om det är atf ägna sig åf någonting annat. 114 MARGÖ (vpk) replik; Det är fel, , attjouravtalef infe innebär ökade kostnader för sjukvårdshuvudmännen. Jouravtaletinnebar atf landstingen måste inrätta 2 000 nya tjänster för att ha läkare iarbete när de jourkompensafionslediga vilade ut efter den ansträngandejourtjänstgöringen. I mitt sjukvårdsområde - nordöstra här i -kostar det 150 milj. kr. aft ge läkarna dennakompensationsledighet.