prot · G70916 · 1983-12-31 00:00:00 — per lektion/Det är inget dåligt arvode, Denna, redukfion av studiemedel vid en något mindre omfattning av någotenstaka studieämne innebär säkert inga stora ekonomiska besparingar.' Detkostar troligen en hel deL att administrera detta byråkratiska akrobatnummer.Och från elevvårdssynpunkt är förhållandet helt förkastligt. Under detta anförande övertogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 78 Utbildningsminister : Herrtalman! För att inte frågan skall göras för stor vill jag nämna att det är enmycket liten grupp som berörs. Det var också därför som jag i mitt svar gickigenom område för område hur det såg ut. Man får försöka ringa in den lillagruppens problem och se hur man kan lösa dem. Jag har i svaret sagt att enlösning kan vara att man ökar studiernas omfattning. Jag har också talat om attstudiestödsnämnden häller på att se över frågan. 79 (vpk): I sitt svar säger attstuderande med studiepenning normalt läser i vuxenutbildning. Men jagtror att vi kommer att få en utveckling där allt fler människor som tidigarehar gått på teoretiskt inriktade linjer i gymnasieskolan kommer att gå övertill mer yrkesinriktade linjer. Den grupp som omfattas av dessa bestämmelserkommer därför troligen att växa. säger: "En rimlig utgångspunkt ärenligt min mening att studiestöd skall utgå för studier." Det kan jaghålla med om. Men man kanske väljer att läsa t. ex. anatomi, om det är ettkaraktärsämne på någon utbildningslinje, och läser engelska själv hemma i sinstudiekammare. Då bör även detta betraktas som studier. Det görs tydligen intenu. Det är detta som jag menar är ett byråkratiskt akrobatnummer. Överläggningen var härmed avslutad. 19 § Svar på fråga 1983/84:96 om läkarutbildningen i 80 Utbildningsminister : Herrtalman! har frågat mig om regeringen avser att lägga nedläkarutbildningen i . Regeringen överlämnade i gårproposition om vissa ekonomisk-politiska åtgärder till . I propositionenpresenteras förslag om en minskning med 90 utbildningsplatser på läkariinjenvid i . Syftet är att den utbildning som bedrivs vid Malmöallmänna sjukhus skall avvecklas. 81KARIN AHRLAND (fp): Jag tackar för svaret, ävenom jag självfallet inte är nöjd med innehållet. Egentligen fick jag svaretredan i går, när regeringens sparproposition kom. Jag väckte frågan för envecka sedafi, för jag hoppades att frågan skulle få utbildningsministern atttänka sig för en gång till. Låt mig i alla fall, herr talman, säga att jag är ense medstatsrådet på en punkt, nämligen att vi inom en snar framtidkan riskera Den bedömningen gjorde f. ö. ocksåmittenregeringen. Vi föreslog en neddragning av antalet utbildningsplatser, meninte i . Vårt sparförslag väcktes under ett valår, och därmed hade dettyvärr mycket små chanser att gå igenom. Det förslaget innebar att minskningenskulle genomföras vid , där man har dubbelt såinånga utbildningsplatser som i . Kommunikationerna mellan Karolinskaoch de två sjukhus som hör dit är minsann inte bättre än i . Jag kan bara notera att i varje fall inte jag hörde någonsocialdemokrat i valrörelsen i tala om att dra in den värdefullaforskningen och läkarutbildningen i - inte heller såg jag någontingskrivet om detta. Jag kan också notera att tidningarna i de senastedagarna har varit fyllda med stora rubriker: "Dråpslag för ","Dråpslag för utbildningen", "Katastrof för sjukvården","Katastrof för forskningen", "Sämre sjukvård". Det här ärbara några av rubrikerna i pressen, som är bevis för reaktionerna påregeringens förslag. Jag kan tillägga att det är ytterst beklagligt att inte har tagit någon hänsyn till dessa reaktioner. Självfallet är det här, som eri del människor mycket gärnavill påpeka, en arbetsmarknadsfråga, eftersom det kommer att medföra enminskning av antalet jobb i den stad i där arbetslösheten är -näst störst. Det är ännu mer beklagligt i fråga om sjukvården och de sjukvårdsmässigaföljderna. I detta sammanhang berörs sjukhusen i och , vilka harolika profilering. De verksamheter som finns i kan inte flyttas över tillLund med ett penndrag, lika snabbt som regeringen tar bort 90utbildningsplatser. Det är oroande för forskningen att man drar in Malmöallmänna sjukhus som ett utbildningssjukhus. säger att hon är medveten om att dettabidrar till en mindre väl avvägd fördelning. Är utbildningsministern ocksåmedveten om att det här är fråga om 2 miljoner människor som har 1undervisningssjukhus med 100 utbildningsplatser? 82 Utbildningsminister : Herrtalman! Det är bra att vi är överens i grunden, dvs. att det faktiskt behövs ennedskärning av läkarutbildningskapaciteten. Sedan kan man alltid diskutera hurden skall göras. Vår utgångspunkt har varit att vi bör se till att vi läggerner en enhet, för då får vi den största möjliga utgiftsminskningen. Det är detvi behöver i detta läge då vi på allt sätt måste värna om principen att hållatillbaka de statliga utgifterna. I och med att man lägger ned grundutbildningen kommerockså forskningen att beröras. Men min avsikt är inte att totalt sett minskaden medicinska forskningen i landet, utan det blir en omföring av de aktuellaresurserna. Och jag har också i propositionen mycket varsamt försökt göra klartatt det hela måste ske successivt och att man måste ta stor hänsyn till denforskning vid Allmänna sjukhuset i som jag känner till är på kvalitativtmycket hög nivå. Sjukvårdskonsekvenserna får vi naturligtvis också förhandlamed huvudmannen om, så att det inte blir det dråpslag som mani dag talar om. Jag har verkligen tänkt igenom den här frågan -det kan jag försäkra . Men vi tvingas att lägga våra förslag såatt de innebär största möjliga utgiftsminskning. 83 (): Jag beklagar att högtalarsystemet är sådantatt jag inte riktigt hörde allt vad statsrådet sade. Men jaguppfattade ändå vissa saker, nämligen att man alltid kan diskutera hurutbildningen skall läggas ner. Det är vad jag försöker göra, och då försökerjag hänvisa till universitets-och högskoleämbetets förslag. Jag utgår från faktiskt hade diskuterat inom UHÄ också, innan man gick in till regeringenoch föreslog en nedläggning pä annat håll. Det är självfallet bra om ni försöker förhandla med deberörda sjukvårdshuvudmännen. Men jag vill bara påpeka för sjukvårdshuvudmännen i har uppfattningen att detta är ett dråpslagbåde mot utbildningen och mot sjukvården i . Och jag vill återigenpåminna om att det handlar om att vi i faktiskt är nästan lika tättboende som i denna region. Vi är 2 miljoner som bor där. Men här iStockholmstrakten skall man nu ha av alla utbildningsplatser. Det kallarjag centralisering. Omen bro över i Överläggningen var härmed avslutad. 20 § Svar på fråga 1983/84:56 om en bro över Dalslandskanal i i har frågat migom jag är beredd att medverka till att medel ställs till förfogandesom möjliggör byggande av rörlig bro för väg 612 över iTöcksfors. Frågan om den segelfria höjden vid broarna i Töcksforskommer att behandlas av regeringen . Ärendet är just nu på remiss hossjöfartsverket. Jag vill därför avvakta med att ta ställning till dess attalla handlingar i ärendet har kommit in till departementet och en fullständigberedning av frågan har kunnat ske. Jag är således nu inte bereddmedverka till att medel ställs till förfogande för den rörliga broni som frågat mig 85INGVAR i (c): Jag tackar kommunikationsministern försvaret. Jag förstår att inte kan svara annorlunda , i och medatt frågan är under beredning. Men jag tycker det är lämpligt att innanberedningen är klar ge kommunikationsministern några ord på vägen. Om handikappanpassningen inom kollektivtrafiken Första gången jag kom i kontakt med det här ärendet varsom styrelseledamot i . I den styrelsen ingår bl. a. tvålandshövdingar, och där var man enhällig i sin uppfattning att besvära sig övervägverkets planer beträffande fasta broförbindelser i . Man ansåg attvägverkets planer var helt oacceptabla, med hänsyn både till befintlig turist-och yrkestrafik och till utvecklingen mot fler och fler mastförsedda fritidsbåtar. planer innebär att de sista två och en halvmilen av kanalen mellan och Östervallskog kommer att stängas av förbåtar med en höjd på mer än . Liksom kanalstyrelsen protesterar ävenVänern Väst båtförbund. Däremot har kommun tillstyrkt,men under vissa klara förutsättningar. Kanalen som invigdes är pulsådern i det primärarekreationsområdet Dalsland-Nordmarken. I rekreationsberedningens betänkandekonstateras att båtlivet och möjligheterna till valtenbaserat friluftsliv utgörbasen för områdets attraktivitet som turistområde. Således skulle den norradelen bli mindre attraktiv om begränsningarna införs. Därför är det enligt minmening viktigt att hela kanalen kan hållas öppen för trafik. har staten varit med och satsatca 7,5 milj. kr. på olika upprustningsarbeten utefter kanalen. Ovanför de nuaktuella broarna i har man lagt ned 1,3 milj. kr. mekanisering av slussar. Dessa arbeten gjordes just för att möta denökande trafiken på denna del av kanalen. Jag har förståelse för rädsla för kostnader.Merkostnaden för byggande av rörlig bro uppgår till 1,8 milj. kr. Därtill kommeräven ökade driftkostnader. Här har vi en konflikt mellan kassa ochönskemålet att hålla kanalen i oförändrat skick. Vill samhället ge turismen och båtsporten möjligheter attfärdas på hela kanalen eller vill samhället stympa kanalen vid genomfasta broar? Avgörandet ligger helt i händerna påkommunikationsministern. Han har möjlighet att öka erforderliga medel och på såsätt hålla kanalen i oförändrat skick. En sådan lösning skulle dessutom bidratill sysselsättningen i denna del av . Överläggningen var härmed avslutad. 21§ Svar på fråga 1983/84:64 om handikappanpassningen inom kollektivtrafiken 86Kommunikationsminister : Herr talman! har bett migredogöra för hur långt arbetet med handikappanpassningen inom kollektivtrafikenhar fortskridit sedan 1979 års beslut. a. till uppgift att initiera,planera och samordna handikappanpassning i kollektivtrafiken. Transportrådetmeddelar dessutom föreskrifter om anpassningens inriktning och omfattning. utfärdadetransportrådet föreskrifter om handikappanpassning av bussar, loktågsvagnar,spårvagnar, tunnelbanevagnar och skärgårdsbåtar. Föreskrifterna omfattarbestämmelser, som enligt min uppfattning, avsevärt kommer att underlättahandikappades resor med kollektiva färdmedel. För nya färdmedel gäller föreskrifterna redan frånkommande årsskifte. Alla sådana färdmedel som levereras efter den 1 januari1984 skall alltså vara handikappanpassade. Alla gamla bussar levererade efterår 1979 skall vara anpassade . sker en fortlöpandeanpassning. Hälften av antalet gamla loktågsvagnar levererade efter år 1959skall vara anpassade och resterande del . Skälet tillatt inte hela vagnparken kan anpassas till 1989 är att det rör sig om ettmycket stort antal vagnar, närmare bestämt 385. Av ekonomiska och tekniska skälhar det därför inte varit möjligt att låta gälla för hela vagnparken. Regeringen har medgett att transportrådet utfärdarföreskrifter även för pendeltåg och motorvagnar. Pendeltåg och motorvagnar somlevereras efter skall enligt dessa föreskrifter varahandikappanpassade. arbetar f. n. med föreskrifter förflygplan. Enligt vad jag har erfarit kommer ett förslag om föreskrifter attföreligga . För nybyggda terminalbyggnader gäller Svensk byggnorm.Detta innebär att de terminaler som byggts ärhandikappanpassade. För äldre terminalbyggnader gäller att de skall anordnasså att de uppfyller skäliga anspråk på handikappanpassning. Bestämmelserna iSvensk byggnorm ger i dessa fall utgångspunkten för denna skälighetsbedömning.Transportrådet har hos regeringen hemställt om att få ange vid vilken tidpunktgamla terminaler skall vara handikappanpassade. Om hatidikappan-passningen inom kollektivtrafiken 87SVEN (vpk): Jag tackar kommunikationsministern för svaretpå min fråga. Jag tycker att det var ganska uttömmande. När utredningen om handikappanpassad kollektivtrafik avlämnadesitt betänkande 1975 slog den fast att en kvarts miljon personer av olikaanledningar - det kan vara fråga om fysiska eller psykiska men - är gravthandikappade i kommunikationssammanhang och att ytterligare 750 000 människormöter svårigheter vid förflyttningar med kollektiva färdmedel.Handikappanpassning av färdmedel är alltså en stor samhällsfråga, och den berörmycket angelägna områden, t. ex. möjligheterna för alla människor att kommatill aktiviteter av olika slag i samhället. trafikpolitiska beslut innebar att man i principinom en tioårsperiod skulle handikappanpassa färdmedlen. Även om man , såsomockså framgår av svaret, har vidtagit vissa åtgärder då det gäller fordon ochterminaler, tycks åren ändå bara rinna bort med ständiga uppskov. Jag vill t.ex., för att gå över till en speciell grupp, peka på att ansågatt de rullstolsbundnas önskemål om att på egen hand kunna resa med tåg bordebeaktas. Om handikappanpassningen inom kollektivtrafiken Av riksdagsbeslutet framgår ocksåatt man hade för avsikt att ta fram en särskild järnvägsvagn som skulle göradet möjligt för rullstolsbundna resenärer att resa med tåg. Men tyvärr har mantydligen inte ens lyckats få fram en vettig lyftanordning eller ett lämpligttoalettutrymme för rullstolsbundna i t. ex. A7-vagnen, som man mycket välskulle kunna modifiera för det ändamålet. Jag vill till slut ställa en följdfråga tillkommunikationsministern om hur han för sin del vill tolka riksdagsbeslutet.Innebar riksdagsbeslutet verkligen att man skulle ge rullstolsbundnamöjligheter att resa med tåg? Vad först beträffar den tioårigaanpassningsperioden sägs det i det trafikpolitiska beslut att anpassningen ihuvudsak bör kunna vara genomförd . Med hänsyn till attenligt transportrådets föreskrifter alla nya färdmedel skall vara anpassade den1 och alla gamla gör jag den bedömningen att detuppställda kravet i stort sett kommer att uppfyllas. ställde vidare en fråga om SJ:s A7- ochB7-vagnar. Även jag har reflekterat över de förhållanden han tog upp, nämligeni samband med en resa där jag blev uppmärksammad på att toalettutrymmet intevar anpassat för att användas av en rullstolsbunden handikappad som också ärberoende av att få hjälp. Jag har i samband med den resan varit i kontakt med SJ ifrågan, och då konstaterades det att man vid dimensioneringen av vagnen förhandikappades behov hade utgått från att en s. k. transportstol, som är mindreän en rullstol, skulle begagnas. Enligt SJ medger toalettutrymmet vidanvändandet av denna transportstol att även medhjälpare kan vara med. Rent allmänt vill jag säga SvenHenricsson att jag tror att man med mycket små medel kan komma åtskilligtlängre när det gäller att hjälpa de handikappade från trafiksynpunkt. Jag troratt det bara är fråga om en förhöjd servicenivå. Det behövs iblandbara ett handtag här och ett annat där för att underlätta eller många gångermöjliggöra resa med kollektivtrafikmedel för de handikappade. Det pågår enförsöksverksamhet som jag hoppas skall ge oss erfarenhet av vad vi därutöverkan göra. 89SVEN (vpk): Även om jag tolkar svaret positivt -kommunikationsministern sade att man kan komma åtskilligt längre när detgäller att hjälpa de handikappade - kan jag inte komma ifrån att det var enaning oklart, om grundtanken då är att se till att en människa som ärrullstolsbunden skall kunna bege sig fill järnvägen, lösa biljett och komma iväg med tåget utan att behöva ett par personer till hjälp. Skall det alltsåfinnas sådana utrymmen och sådan utrustning att en rullstolsbunden kan kännaatt han eller hon är en vanlig resenär och har möjlighet att klara sig själv?Vad betyder inte detta i andra sammanhang för en handikappad? Då borde detbetyda mycket också när man reser. Jag vill frågakommunikationsministern om han själv är av den uppfatt- Nr 16 ningen attdet är meningen att vi skall åstadkomma en sådan ordning att de Torsdagenden rullstolsbundna kan följa med tåget de också, eller skall det aldrig bliså? 90Kommunikafionsminister : Herr talman! Självklart, ,är jag och alla som arbetarbar i - det är jag övertygad om - överensom att vi skall se till att de handikappade får möjligheter att åka med SJ. Jagnämnde i slutet av mitt förra anförande att det pågår en försöksverksamhet, sombedrivs i samarbete mellan SJ och riksfärdtjänsten. Jag kommer att göra alltvad som står i min makt för att så snabbt det går möjliggöra ett förverkligandeav det beslut vi har fattat här i , att skapa förutsättningar för dehandikappade att färdas här i landet på enahanda sätt som vi som är sunda ochfriska kan göra. 91 (vpk): Då passar jag på och lägger in den tolkningeni kommunikationsministerns senaste anförande att det finns en verkligt godvilja från departementschefens sida att göra ansträngningar för att även derullstolsbundna skall få de möjligheter som riksdagsbeslutet förutsåg. Överläggningen var härmed avslutad. 22 § Svar på fråga 1983/84:89 om broförbindelser tillÖckerö har frågat mig om jag villredogöra för hur långt planeringsarbetet fortskridit när det gäller att ersättafärjeleder med broförbindelser. Arbetet med vägplaneringen som skall resultera i bl. a.flerårsplanen för det statliga vägbyggandet pågår förfullt. De nya planerna kommer att fastställas . När det gäller vägförbindelserna till är detlänsstyrelsen i Göteborgs- och län som fastställer flerårsplanen. I detplanförslag som diskuteras i länet finns det inte med någon broförbindelsetill . För landet i övrigt diskuteras ivägplaneringen att ersätta sju färjeleder med broar . 93SIRI HÄGGMARK (m): Jag får väl vara artig motkommunikationsministern och tacka för svaret. Där sägs hart och kallt att någonbroförbindelse till inte finns med i planförslag. Det är emellertid inte fråga om någon broförbindelse tUlÖckerö. Frågan gäller en intern broförbindelse inom kommun. Vi från , och , väckte enmotion i frågan -socialdemokraterna ville av någon anledning inte biträda den,fastän de var med ute på när information gavs-i vilken viförmodligen var för fina i kanten. Vi tog nämligen hänsyn till landetsekonomiska läge och föreslog att man skulle göra en utredning om möjligheternatill externbudgetering, där det var företagsekonomiskt lönsamt att ersättafärjeförbindelser med broar. Det verkar dock som om vår motion inte har blivitordentligt läst. I vår motion framhåller vi att det gäller att ersätta en av destatliga färjeförbindelserna från fastlandet till med ett interntbrosystem. Jag undrar om kommunikationsministern har varit på Öckerö.Det är en fullständigt unik ö. Kommunen består av tio bebodda öar med sådanageografiska förhållanden som saknar jämförelser i landet. Jag tror att inte många av oss skulle vilja kämpa med desvårigheter som människorna har på . Kommunen har 9 916 invånare, varav 2800 pendlare. Det vore faktiskt en ekonomisk vinst, om de fick sitt internabrosystem. kostar färjetrafiken kommunen 9 milj. kr. och staten drygt 13milj. Med ett internt brosystem skulle en förbindelse, den längsta, denstatliga bilfärjan, kunna dras in. Öckeröborna har kämpat för attfå drägliga förbindelser. Vad tänker kommunikationsministern göra åt detta? Jag har svarat på fråga, somlöd: "Vill statsrådet redogöra för hur långt planeringsarbetet fortskriditnär det gäller att ersätta färjeleder med broförbindelser?" I mitt svar har jag redovisat hur långt dettaplaneringsarbete har kommit. Man har ute i länen inte slutligt behandlatflerårsplanerna för tiden . har länsstyrelsernaatt ta ställning till förslagen. Människorna på har liksom möjlighetatt påverka såväl som beslut beträffande vägplanen. Idet regleringsbrev som utfärdats under nuvarande budgetår har vi pekat påbehovet av att man ersätter färjeleder med broar. Men själva planeringsarbetet,, pågår inte i departementet. Prioriteringen sköts ute i länen. Jag har tyvärr inte varit påÖckerö. Men det finns också många andra platser, som jag inte har hunnit medatt besöka. 95SIRI HÄGGMARK (m): Jag vet mycket väl att själva planeringen avde olika vägprojekten inte görs i . När vår motionbehandlades i trafikutskottet uppfattade vi motionärer attläget ändå var ganska positivt, eftersom föredragande statsrådet hade anförtatt där det var företagsekonomiskt lönsamt och utan hinder för det gängsesamhällsekonomiska synsättet i planeringen skulle man ändå kunna titta på dethär och undanröja de budgettekniska hinder som finns när det gäller ettprivatekonomiskt finansieringssystem. Jag tyckteatt det skulle vara ganska intressant för oss som har motionerat att hörahur långt frågan har framskridit. får jag veta att tio färjor skall ersättasmed broar, men nog är det väl märkligt att inte finns med i detsammanhanget. Det måste väl bero på någonting. Jag hoppas verkligen att kommunikationsministern någongång kommer ut till . Det är inte bara sol, sommar och vita segel. Det ären hård vardag för de människor som bor där ute. Jag förstår att öckeröborna,efter alla dessa år som de har kämpat , ånyo fårvända sig till i . Jag trodde att vår motionändå hade fört med sig att det tagits en viss hänsyn. Om åtgärder för att förhindra avverkning i fjällskogar Det finns inga budgettekniska hinder för attprioritera byggande av en bro till . Vad beträffar den motion som åberopar läserjag från utskottsbetänkandet att motionen inte har föranlett någontrafikutskottets åtgärd. Man har bara noterat att motionen finns och hänvisattill att jag i regleringsbrevet har förordat att färjor ersätts med broar. Jag tycker att bästa forum att slåss för en bro till Öckeröär där bron eventuellt skulle kunna tillkomma. I har vi ingen somhelst möjlighet att ge oss in på att göra prioriteringar, utan vad vi kan göraär att möjliggöra att pengar anslås för ändamålet. Vi får väl se närplaneringarna är färdiga, vilka broar som kommer att finnas prioriterade runtom i landet. 97 (): Vad frågan gällde var faktiskt detbudgettekniska förfarandet, om det är möjligt att tillämpa ett leasingsystem,att gå ut på öppna marknaden. Det är ändå en fråga för . Jag säger fortfarande: Förmodligen var vi för fina ikanten, vi som motionerade. Vi borde ha gått mera rakt på. Men det är alldelesgivet att nu får vi fortsätta med det här. Jag tycker bara att det är synd omÖckerö kommun, som verkligen har kämpat med frågan . Man har stöd från och från vägförvaltningennär det gäller det interna brosystemet. Det är orimligt att en skärgårdskommunskall finansiera ett internt brosystem för drygt 9 milj. kr. Men jag får tacka för det jag har hört,kommunikationsministern, och vi får fortsätta. Överläggningen var härmed avslutad. 23§ Svar på fråga 1983/84:16 om åtgärder för att förhindra avverkning ifjällskogar 98Jordbruksminister : Herr talman! har frågat migvilka åtgärder regeringen kommer att vidta för att tillse att inga avverkningarnu sker i fjällskogarna. Om åtgärder för att förhindra avverkning i fjällskogar Jag besvarade en liknande fråga avJohn . Jag erinrade då om att revisorer uttalat sig om defjällnära skogarna i anslutning till sin granskning av domänverket. Enligtrevisorerna borde en utredning genomföras för att åstadkomma en rimligavvägning mellan naturvårds- och skogsbruksintressena. Därvid borde hänsynockså tas till sysselsättningsaspekter och till rennäringens och friluftslivetsintressen. Revisorerna uttalade vidare att domänverket och övriga skogsägareborde iaktta restriktivitet vid utförandet av skogsarbeten på berörda arealer.Riksdagen har sedermera bifallit revisorernas förslag, och regeringen harlämnat över beslut till domänverket. Det utredningsarbete som avsågs med riksdagsbeslutet pågårf. n., och det gäller främst inventering av urskogar och lavbärande skogar. Jagförutsätter att detta arbete genom berörda myndigheters försorg kommer att ledafram till en övergripande planering av skogsbruket inom aktuella områden. Det ankommer på myndigheterna att bedöma frågor omavverkningar med tillämpning av gällande lagstiftning. Därvid bör självfalletbeaktas också nyssnämnda beslut och de resultat som erhålls genomutredningsarbete. Jag kommer att med uppmärksamhet följa utvecklingen på dettaområde. 99KERSTIN (): Jag tackar jordbruksministern för svaret. Svaret på min fråga kom egentligen .