prot · G709128 · 1983-12-31 00:00:00 — Västerdalsbanan blir kvar, och jag är därför mycketglad . Dagens besked gläder säkert också de många kommunpolitiker somkämpat hårt för att bevara banan. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. 58LARS-OVE (vpk): Persontrafiken på Västerdalsbanan skall ingåi riksnätet och ,utökas till tre dubbelturer per dag - allt enligtkommunikationsminister . Detta glädjande besked avkommunikationsministern innebär en seger för det folkliga engagemanget iVästerdalarna för att behålla och utveckla järnvägstrafiken. Segern kan medsärskild glädje delas av de fackliga organisationer som genom sinopinionsbildning, med bl. a. en namninsamling som inbringat 15 000 namn, fästcentralbyråkraternas och politikernas uppmärksamhet på betydelsen av dennajärnvägsförbindelse. Dessutom måste det engagemang som uppbådats i kommunernautefter Västerdalsbanan, särskilt då kommun, berömmas. Denna folkrörelsehar dels påvisat Västerdalsbanans oerhörda värde, dels gjort det politisktomöjligt för regeringen att gå emot sakskälen och det folkliga engagemanget. Däremot kan inte regeringspartiets transportkompani påDalabänken få någon ros, i varje fall inte för någon aktiv opinionsbildning.Att man lagt "locket på" för folklig opinionsbildning har varitalltför tydligt. Kommunikationsministerns besked via massmedia - och i dagäven här i - att Västerdalsbanan skall ingå i riksnätet är densenaste turen kring denna bandel. Det kommer säkerligen fler framöver. på förslag av trafikutskottet besluta att lämnakravet på att Västerdalsbanan skall ingå i riksnätet utan åtgärd. Men redan förnågra veckor sedan lämnades på en i ett meddelande frånkommunikationsminister , genom finansminister , att Västerdalsbananskulle räddas. Och före beslut om motionskraven harkommunikationsministern bekantgjort att han tänker bifalla kraven. Då funderarman: Hur vore det med bättre kommunikationer mellan regering och riksdag?Kanske också det är en uppgift för en kommunikationsminister. Trots en lätt förvirring i fråga om handläggningen får vinu hoppas att beslutet är klart, så att glädjen kan bli varaktig för alla osssom inser Västerdalsbanans oerhörda betydelse. Hoten om trafiknedläggelse på våra järnvägar beror främstpå utgångspunkten att ett företagsekonomiskt betraktelsesätt skall tillämpasnär det gäller järnvägstrafiken. Om vi hade ett samhällsekonomisktbetraktelsesätt vore alla de nedläggningsturer som gällt Västerdalsbananuteslutna. Ett bevarande av persontrafiken mellan och ett första steg. I ett andra steg måste persontrafiken förlängas tilllandets södra fjällområden. Sker inte detta, kommer det återigenatt utbryta en debatt på företagsekonomisk basis om Västerdalsbanans framtid. Inom kommuns norra delar ligger landets södrafjällområde. Detta fjällområde ligger på nära avstånd från södra och mellerstaSverige. I en satsning på fritids- och rekreationspolitik för de vanligamänniskorna är goda förbindelser till den södra fjällvärlden, som är ytterstattraktiv under både , naturligtvis nödvändiga. Det krävs alltså en utbyggnad av Västerdalsbanan till iförsta hand Salen och senare till . Motivet är den oerhörda vinst urtrafiksynpunkt och även trafiksäkerhetssynpunkt som en direktförbindelse medfjällvärlden skulle vara. Dessutom är det en stor miljövinst, eftersomVästerdalarna är ett försurningskänsligt område. Under högsäsong besöks dennadel av fjällvärlden av ca 50 000 människor. Det finns 30 000 turistbäddar somman kan utnyttja . Det betyder att det företas ungefär 60000 enkelresor till och från . Dessa resor sker nu huvudsakligenmed bil. Man kan säga att de skäl som kommunikationsministern nuanger för fortsatt persontrafik är regionalpolitiska. Ett annat motiv förutbyggnad av Västerdalsbanan i hela dess längd är den svaga arbetsmarknaden idenna del av landet. I ett första skede blir det anläggningsarbeten. På längresikt gäller det nya jobb i turistnäringen men även möjligheter för skogs- ochträindustrin att utvecklas genom förädling. Ett återuppbyggande av bandelen , som det är frågaom, är ett utmärkt exempel på arbeten som kan utföras med samhällsinsatser, t.ex. i AMS-regi. Det saknas som sagt inte meningsfulla objekt i dagens arbetslöshetstiderutan snarare visa beslut. Ett sådant vist beslut är att satsa påVästerdalsbanan i hela dess längd. I en sådansatsning måste naturligtvis ingå att hela banan elektrifieras och A nslag till , in. Nr 128 att upprustningar görs för snabbaoch säkra förbindelser samt att stationer den ch hållplatser rustas upp. 25 april1984 " talman! Tåget är suveräntnär det gäller persontrafik i fråga om både komfort och snabbhet. Och det är miljövänligt. Tåget är bra för godsbeford- Anslae till statens '"' ' ' '"' minst församhällsekonomin. Fungerande järnvägstrafik är järnväear m m *' utmärkt regionalpolitisktinstrument. Det löfte som kommunikationsmi- nisternhar avgett om persontrafiken mellan och är en framgång och ensporre till en fortsatt utbyggnad. Än en gång måste framhållas den folkligaopinionsbildningens betydelse. Den har vunnit ett första steg - nu återstår ettandra. Jag yrkar bifall till reservationerna 12 och13, vilket också innebär bifall till min motion 552 på samtliga punkter. 59 (): Jag har lärt mig något nytt : Regeringenär offensiv när den skär ned SJ-anslaget för investeringar med 200 miljoner ochmedverkar till att lägga ned järnvägar. Det är onekligen en ny tolkning avbegreppet offensiv. Jag vill, herr talman, först ta upp frågan omlänshuvudmännens ansvar. Det finns vissa oroande tendenser som har märkts iLjusdals kommun, där ett antal mindre bussföretag kommit i kläm och där X-Trafik,dvs. länstrafikbolaget, hotar att ta över företagens både bussar ochtrafiktillstånd. Det är orimligt att en länshuvudman äter ut de mindrebussföretagen. Det är inte fördelaktigt för någon. Länshuvudmännens uppgift börvara att samordna trafikresurserna och att köpa de tjänster som behövs - inteatt köpa upp företag och därmed dra på sig stora kostnader sorn i sista handdrabbar kommunerna och resenärerna. Regeringen aviserade ju en utvidgning av länshuvudmännensansvarsområde, men i en motion har vi från Gävleborgscentern avvisat detta.Det har också utskottet gjort i sitt betänkande. Om kompletteringstrafik, skolskjutsar och skärgårdstrafiköverförs till länsbolagen, är riskerna stora för många privata buss- ochtaxiföretag. Nedläggningarna av mindre trafikföretag kan komma att ta fart. Vi går ju i in för att stärka småföretagen och bevarasysselsättningen, inte minst i utsatta regioner. Då får det här inte motarbetasav andra intressen, inte heller av regeringen. Det är angeläget att regeringenbeaktar detta framöver. Järnvägen är nedläggningshotad. Detskulle vara mycket negativt för utvecklingen i de här delarna av ,om det blev en nedläggning. Hela bygden sluter upp kring järnvägsbanan, likasåkommunerna . En arbetsgrupp har bildats för att rädda trafiken påLjusdalsbanan. I en skrivelse till transportrådet framhåller aktionsgruppen attstyrelsen för länstrafiken i , , kräver att Ljusdalsbananöverförs till riksnätet. Trafikmässiga skäl talar för järnvägen. ärbetydligt bekvämare för trafikanterna än busstrafik. Rälsbussresa mellan och ingår ofta someri del i en längre resa på järnvägsnätet. Tas persontrafiken på järnvägslinjenbort, riskerar man att en stor del av de långdistansresor som startar ellerslutar i någon ort utmed linjen kommer att ske med annat transportmedel,exempelvis privatbil. Mellan och samt mellanliggande orterfinns det ett stort behov av service och arbetsresor. Detta tillgodoses bästmed rälsbunden trafik. Regionalpolitiska skäl talar också för järnväg.Ljusdalsbygden och Dellen-bygden har drabbats av enkraftig minskning av antalet arbetstillfällen, först i samband med jordbruketsrationalisering och sedan i samband med skogsbrukets rationalisering. har en nedgång börjat också inom industrisektorn.Nedläggningar och hot om framtida nedläggningar plågar ständigt invånarna iområdet. Att med denna utvecklingsbild ytterligare försämra förutsättningarnaför arbete och utkomst måste vara förkastligt. En nedläggning av persontrafikenpå Ljusdalsbanan kommer med största sannolikhet också att leda till att ävengodstrafiken försvinner inom något eller . Miljömässiga skäl talar för järnväg. Ljusdalsbanan ärelektrifierad och ger därför inte upphov till några utsläpp av avgaser. Enöverflyttning av persontrafiken till landsvägsbussar leder till att utsläppenav kväveoxider och svaveloxider kommer att öka och därmed bidra tillförsurningen av vår natur. Ett bibehållande av järnvägstrafiken leder till ettmindre utsläpp på ca kväveoxider . Miljöfördelen har av kommunensutredare uppskattats vara värd ca 2 milj. kr. Sammantaget, skriver aktionsgruppen, är detsamhällsekonomiska fördelar med järnvägsdriften. En nedläggning avjärnvägstrafiken medför ökade vägkostnader för samhället, ökade kostnader förtrafikanterna på grund av tidsuppoffring, störningar i miljön och merkostnadertill följd av trafikolyckor. Sammantaget blir de samhällsekonomiskakostnaderna 1-3 milj. kr. högre, om man väljer att lägga ned persontrafiken påjärnvägen och överflytta den till bussar. Aktionsgruppen understryker också, att om järnvägen rustastill ett skick som medger hastighet och om turtätheten ökas för attbättre passa såväl övergångspassagerare som pendlare, kommer på siktinkomsterna från såväl person- som godstrafiken att mångdubblas till glädje ochnytta för både ortens befolkning och dess näringsliv och turism. Jag vill dessutom anlägga försvars- och allmännaberedskapssynpunkter på frågan. har järnvägstrafikenKilafors-Söderhamn lagts ned. Är det verkligen klok politik att totalt avskäraförbindelserna mellan inlandet och kusten för så stora områden som det här blirfråga om? Som jag sade tidigare ställer hela bygden upp kringLjusdalsbananoch dess bevarande. Representanter för både ochHudiksvalls kommuner 5 protokoll 1983/84:128-129 A nslag till , m. m. harvarit nere och uppvaktat kommunikationsministern och framställt krav på attbanan skall bevaras och överföras till riksnätet. Jagutgår från att länets riksdagsmän lyssnar på folkopinionen och ställer upp förifrågavarande reservation, även om det naturligtvis ser litet illavarslande utatt varken det socialdemokratiska partiet eller moderata samlingspartiet synesha något större intresse för de nedläggningshotade banorna. Jagmåste få ställa en direkt fråga till , som sitter med itrafikutskottet: Tänker du rösta på den majoritetsskrivning beträffandeLjusdalsbanan som du har skrivit under på, dvs. går du regeringens ärenden,eller kommer du att rösta på ifrågavarande reservation och därmed gåhemmaopinionens ärenden? Det bör vara viktigt för oss här och även förgävleborgarna att få veta det. I har dina egna partikamratervarit med om att begära att Ljusdalsbanan återförs till riksnätet. Och om duinte här i riksdageii är beredd att arbeta för att banan överförs tillriksnätet, hur är det då i transportrådet - är du beredd att där arbeta för attbanan överförs till riksnätet? Med det sagda vill jag yrka bifall till de reservationer somunderskrivits av representanter. Idetta anförande instämde i (c). Anf.60 () replik: Helt kort: Hade lyssnat på mina inlägg tidigare idebatten hade hon inte behövt ställa frågorna. Av dem framgår det klart ochtydligt att jag kommer att stödja propositionen i det här avseendet, vilketinnebär att jag inte kommer att stödja den motion som harundertecknat. Det viktigaste för mig - och för människorna i denhär regionen, tror jag -är att de får en tillfredsställandekollektivtrafikförsörjning. Om den bhr på landsväg eller järnväg har mindrebetydelse. Persontrafiken mellan och har varit nedlagd i,tror jag, tio . Under den tiden har det byggts upp en mycket fintrafikförsörjning på landsväg. Och jag har inte under dessa år mötten människa någonstans i dessa bygder - kanske med undantag för -som tyckt att vi har fått sämre kollektivtrafikförsörjningSöderhamn-Kilafors-Bollnäs än vad vi hade tidigare. 61 ()replik: Två korta kommentarer: Först och främst tycker jag att ta det som en framgång hon lär sig något nytt - det är inteatt förakta. Sedanhar jag en fråga till henne: Vad har för belägg för attgodstrafik inte kan fungera på en bandel där det inte finns persontrafik? Detkan vara intressant att få uppgift om vad det finns för belägg för ett sådantpåstående. 62GUNNEL JONÄNG (c) replik: Först vill jag säga till : Jaghar lyssnat på hans anförande men fann det ändå angeläget att verkligen fåklarhet i hur han tänker rösta. Jag tycker att det är väldigt viktigt för osssom bor i dessa bygder - det gäller inte minst väljarna naturligtvis - att fåveta hur riksdagsmännen ställer sig i olika frågor och hur man lyssnar på folkopinionenhemifrån. Jag kan hålla med på en punkt, nämligen att detviktigaste är att vi har tillfredsställande kollektivtrafik och att det ärviktigt att vi har snabba och bra kommunikationer. Däremot kan jag inte hållamed om att det gör detsamma om kommunikationerna sker på landsväg eller om desker via järnvägstrafik. Det är faktiskt en mycket betydelsefull skillnad. Dethar från flera håll talats om hur viktig just järnvägstrafiken är för en bygdoch hur den verkligen upplevs som en symbol för utveckling. Jag har också,genom att hänvisa till aktionsgruppens skrivelse, försökt att redovisa att mansannerligen inte samhällsekonomiskt tjänar några pengar på att flytta övertrafiken från järnväg till buss, som en del tycks tro. När det gäller frågan om försämring genom nedläggning avjärnvägstrafiken Bollnäs-Kilafors-Söderhamn är jag helt övertygad om att OlleÖstrand, som bor vid kusten, inte har märkt några försämringar. Men jag som bori , i inlandet, har verkligen märkt de försämringar som enbartbusstrafik innebär. Det tar betydligt att försöka "fortskaffasig" per buss mellan och . Vad jag är rädd för i det härsammanhanget är att man, när man lägger ner järnvägstrafiken, medverkar tillatt utarma en bygd där det redan nu finns betydande svårigheter. Anslag till , m. m. 63OLLE ÖSTRAND (s) replik: Skulle man dra kontentan av påstående att man utarmar en bygd, skulle det innebära att Bollnäshade utarmats successivt under de 10-15 är som persontrafiken på järnväg varitnedlagd mellan och . Men det är precis tvärtom, har haft en fin utveckling under de som trafiken har varitnedlagd, påstående stämmer inte ett endaste dugg. påstår att det är mycket bekvämare att åkapå järnvägen mellan och . Då kan man ställa sig frågan: Hurkan det komma sig att persontrafiken på landsväg mellan och har ökat , medan persontrafiken på järnvägunder har minskat ? Ökningen har varit pålandsväg och minskningen på järnväg. Med andra ord är det riktigt som jagpåstår, och det är en åsikt som vi socialdemokrater står bakom, att vår uppgifthär i är att skapa förutsättningar för människorna ute i de härbygderna att få en tillfredsställande kollektiv persontrafikförsörjning. Då hardet mindre betydelse om den sker på järnväg eller på landsväg. Det viktigasteär att man har en tillfredsställande persontrafikförsörjning. X-Trafik, som ärett mycket fint länsbolag för , har haft en ökning av trafiken underde på . Det innebär att X-Trafik sköter den häruppgiften på ett mycket Anslag till , m.m. Jag tror att X-Trafik kan använda dessa 2milj. som det innebär i statsbidrag, om man nu flyttar över trafiken pålandsväg mellan och , på ett sätt som innebär en ännu bättreoch mer turtät persontrafik mellan dessa två kommuner. 64 () replik: Jag konstaterar helt kort att omkring sig påståenden som hon inte har det minsta belägg för. Honkunde inte med ett enda ord bevisa riktigheten i sitt påstående att godstrafikinte kan fungera på en bandel där det inte går persontrafik. 65GUNNEL JONÄNG (c) replik: Först vill jag till säga att detväl inte är så konstigt om persontrafiken på landsväg har ökat mellan Ljusdaloch och att järnvägstrafiken har minskat. Det är ju helt uppenbartatt det blir så om man har förbindelser som inte passar resenärerna. Jag vetinte om det är uppsåt som ligger bakom detta. Men jag vet att när det gälldeBollnäs-Söderhamn räknade SJ t. ex. inte de biljetter som såldes i Kilafors.Det var mycket märkliga turer därvidlag. vet ju själv att det harskrivits mycket om förbindelser som inte passar resenärerna. Man har klagatöver att rälsbussen mellan och har gått innan de fjärrgåendetågen kommer, osv. Då är det inte att undra på att man får den här utvecklingen- och det är väl möjligt att det är den utvecklingen som i varje fall en delarbetar för. Att sedan säger att det är lika bra att åkabuss som att åka med järnväg tycker jag ändå är märkligt. Har intealls någon känsla för människor - och för trafiksäkerheten, som ju är betydligtstörre när det gäller tågtrafik? Socialdemokraterna har aldrig varit särskiltbra på det här med miljöfrågor, så jag förstår att inte har myckettill övers för argumentet att busstrafik innebär mer av avgaser och liknandeproblem och därför också ur den synpunkten är sämre än järnvägstrafik. Sedan är det så, att inte har utarmats trots attjärnvägstrafiken blev nedlagd. Och vad beror det på? Ja, det beror på att viunder hade en icke-socialistisk regering, som satsade pålandsbygden. Vi hade möjligheter att bygga, vi satsade på småföretagsamhetenosv. Detta, tillsammans med att vi har en god kommunalpolitik i , hargjort att inte har utarmats utan är en progressiv kommun. Men därmed ärinte sagt att inte kommunikationerna kan vara bättre. ställde frågan om gods. Jag vet att det t.ex. på Bollnäs-Orsa-banan går något godståg. Men vad jag refererade var desynpunkter som aktionsgruppen anfört i sin skrivelse. Man har där tagit uppfrågan vad som kommer att hända med godstrafiken. Jag kan naturligtvis hållamed om att ingen kan säga med hundraprocentig visshet hur det kommer att gå.Men att det finns risk också för godstrafiken framöver, det måste ändå varauppenbart. 66 (vpk): Det är väl ganska onödigt att fråga OlleÖstrand hur han kommer att rösta i det här ärendet. har aldrigvarit särskilt intresserad av de lokala opinionerna; han har somriksdagsledamot alltid varit lojal mot regeringen, statsapparaten, de centralabyråkraterna och experterna. Det finns många exempel på det. Jag tänker därförinte upprepa den frågan till - han har ju för resten redan svaratpå den. Jag har i motion 1281 yrkat att bandelenLjusdal-Hudiksvall skall överföras till riksnätet. Detta yrkande avvisas avutskottsmajoriteten. har gjort en ekonomisk analys av nämndabandel och kommit fram till att persontrafiken går med förlust. Man har dåföreslagit huvudmannen för länstrafiken i att avgöra om man villbehålla persontrafiken och i så fall betala SJ en betydande summa eller lägganed persontrafiken och erhålla ersättning för att bedriva persontrafiken pånämnda sträcka med buss. Något mer motsägelsefullt ekonomiskt resonemang har jagsvårt att finna. Hur det skulle kunna vara god samhällsekonomi har jag ocksåmycket svårt att förstå. Men meningen är väl att man inte skall förstå det. Som sagt har det utvecklats enstark opinion i området mot det sätt på vilket bandelen hanterasoch mot att staten på kommuner och landsting i länet övervältrar ansvaret föratt avgöra om man skall fortsätta med persontrafiken eller om man skall lägganed persontrafiken på järnvägen och i stället bedriva persontrafik med buss. Denna starka opinion - det gäller också ochHudiksvalls kommuner - accepterar inte detta. och kommunerhar sagt nej, och kräver att bandelen skall överföras till riksnätet. Jagtycker det är en riktig tanke. Ansvaret för järnvägstrafiken skall ligga på decentrala myndigheterna. De bandelar som finns kvar skall finnas kvar, och detskall också bedrivas persontrafik på dem. Man har kritiserat transportrådets utredning ompersontrafiken på bandelen , och det har man gjort med allrätt. utredning är bristfällig. Jag skall ta två exempel. För det första har man i de kalkyler man gjort inte räknatin godstrafiken. För det andra har man räknat med dieseldrivna lok på dennabandel, trots att bansträckan är elektrifierad. Det är nämligen billigare medeldrift än med dieseldrift. Visserligen är de eldrivna rälsbussar vi nu har förslitnaoch har snart tjänat ut, och det finns inga nya. Men det kan ju inte vara ettargument för att lägga ned persontrafiken! Det borde ju i stället vara ettargument för att utveckla nya, eldrivna rälsbussar. Det vore ju lämpligt attexempelvis AGV i fick uppgiften att göra det, kanske tillsammans medASEA. AGV i dras också med betydande svårigheter att kunna behålla denarbetsstyrka man har. sade tidigare i debatten att transportrådetär ett mycket bra serviceorgan för iänshuvudmännen i olika län. bevare migför serviceorgan som lägger fram så bristfälliga och undermåliga kalkyler! A nslag till , m. m. Anslagtill , m. m. hade en dispyt medOlle Östrand om godstrafiken; man befarar att om persontrafiken läggs ned finnsrisk att också godstrafiken försvinner. Jag tycker inte att man skall avvisafarhågorna för det. Om jag inte är alldeles fel underrättad har man redan i dagförberett en avveckling av godstrafiken. Vagnslaster från tillHudiksvall, en sträcka , drar man från ned via Bollnästill och därifrån upp till . Varför gör man det? Är det godsamhällsekonomi? Styckegods som kommer söderifrån och skall till Hudiksvalls-och Ljusdalsområdet går förbi upp till . Där lastas detöver på stora, tunga lastbilar som kör ned till för avlastning ochdärifrån vidare till . Har man då inte redan förberett en avveckhng avgodstrafiken på den här bandelen, när man går till väga på detta sätt? Påde olika platserna lastar man på nytt styckegods, som körs upp till ,varpå omlastning sker. Är det då så märkligt att människorna i dessa områdensäger att ni också kommer att ta bort godstrafiken? De har ju konkreta beläggför det. Järnvägenär, herr talman, som redan har sagts , helt överlägsen allaandra transportmedel ur såväl energi- som miljö- och säkerhetssynpunkt. Låt ossinte göra samma misstag som man gjorde, även om det ligger långt tillbaka itiden, när man avvecklade spårvagnstrafiken här i landet. Många som var med omdet beslutet ångrar sig . Vi får inte göra samma misstag när det gäller deåterstående bandelarna. Låt oss ha dem kvar! Det är de centrala myndigheternasom har ansvaret för att denna trafik bibehålls. Det ansvaret skall inte lastasöver på kommuner och landsting. Jag yrkar bifall tillreservation 12 punkt 12 r. 67 (): föreslog dåvarande Kungl. järnvägsstyrelsen attFryksdalsbanan, dvs. bansträckan i , skulle läggas ner. Menredan någon månad hade kampen för att få behålla banan startat. hade tillsatts med representanter för de olika kommunerna längs banan,pengar anslogs och ett målmedvetet arbete med att popularisera bananpåbörjades. Man förstod att enda chansen att rädda järnvägen var att fåfryksdalingarna att använda den - att visa myndigheterna att banan verkligenbehövdes. Även har engagerat sig för Fryksdalsbanan, ochockså här har en speciell kommitté arbetat för att bevara banan. Därmed har manockså understrukit banans betydelse för hela länet. Detär synnerligen glädjande för mig att här från talarstol kunnakonstatera att nära arbete nu har krönts med framgång. Fryksdalsbanankommer att tillhöra SJ;s riksnät, och därmed torde dess fortlevnad varagaranterad . I och med detta har också kravet i motion1983/84:1797 av de socialdemokratiska ledamöterna från uppfyllts,vilket vi noterar med både glädje och tacksamhet. Mendet är klart att tankarna i första hand går till de entusiastiskamänniskor som har stått i spetsen för arbetet på att behålla Fryksdalsbanan. Jagvill inte undanhålla några axplock från detta nära 20-åriga arbete. gjordes den första uppvaktningen för regeringen ochkommunikationsministern, som då hette . "Gå hem och säg tillfryksdalingarna att ta tåget, då får ni säkert också behålla det", varbudskapet från den gången, ett budskap som kommittén har gjort till sinledstjärna och som också lett fram till målet. Uppvaktningarna för såvälkommunikationsministrar som andra berörda myndigheter har blivit många genomåren, och argumenten för banan har blivit bärkraftigare för varje gång.