prot · G709158 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag vet intevem spm var först med detta mptipnsyrkande - både pch vpk har nämntdet. Men det viktiga är att det nu har hänt någPt på detta område. Vidarehar utskottet i betänkandet uttalat vikten av att produktionen av talböcker ochpunktskriftsböcker inte skärs ned. Vi förordar en omfördelning mellan olikaanslagsposter så att tal- och punktskriftsbibUoteket får resurser för att kunnahålla uppe bokframställningen på nuvarande nivå. Detta är mycket viktigt förspridandet av kultur bland de synskadade. Meddetta, fru talman, vill jag yrka bifall till utskottets hemställan i desshelhet och avslag på samtliga reservationer. .Onsdagenden .30 maj 1984 Anslagtill film, 'kulturtidskrifter och litteratur, im.,m. Anf.40 () repUk: tog i fråga om fraktstödet upp själva den principiella inställningentill kvalitetsfilm, och där är vi naturligtvis helt ense. Det är alldelesutmärkt om vi kan åstadkomma att kvalitetsfilm visas på så många håll sommöjligt i landet. Men det är formerna det gäller. Jag menar att om man har 1miljon till förfpgande är fraktstödet i den utfprmning spm föreslås intesärskilt adekvat. Vad det ger är ett stöd som motsvarar ungefär fyra personersom betalar biljett. Voredet inte bättre att fundera över hur man skall åstadkomma att dessa fyra extrapersoner verkligen kommer och ser kvalitetsfilmen, i stället för att man frånstatskassan skaU behöva betala en summa till den som har arrangeratförestäUningen? Sedan vill jag ta upp frågan omLitteraturfrämjandet. Vi menar att de medel som står tiU förfogande för ett stödtill utgivning skall koncentreras tiU barn- och ungdomslitteratur. Det är därvi får en positiv effekt. Mitt exempel var naturligtvis inte en metod attbedöma hela den utgivning som sker för vuxna. Men det var en markering av atten del av den utgivningen faktiskt är mycket lättviktig, och det tyder pä attLitteraturfrämjandet börjar få svårt att hitta titiar som man vill föra in idenna serie. Vi har en marknad dä det gäller litteratur för vuxna somfaktiskt tillgodoser mycket differentierade önskemål och till för allaöverkomliga priser. 41 (vpk) replik: Visst har vi diskuterat bibliotekslag och visst skall vi återkpmma tilldet. Men måste man kpnstatera - det har också ochde åberopade utredningarna gjort - att det pågår en fortlöpande försämring.Öppethållandetiderna minskar, inköpen minskar och bibliotek stängs. Dettadrabbar inte minst invandrarna, barnen och ungdomen. Det finns regioner sominte ens har en bokbuss , utan där Anslag till film, kulturtidskrifter och litteratur, m. m. man ärhelt hänvisad till Pressbyråns i regel undermåliga utbud. Jag konstaterar att den fråga jag ställde om de minimikravsom diskuteras i kommun efter kommun om införande av en avgift på bibliotekensvarade inte på. Jag vill erinra om vad sade: Detkpstar att gå Pch simma, varför skulle det då inte kpsta att låna en bpk? Detär så cyniskt att man baxnar! och bokutredningen i all ära-men de inger inte särskilt mycket hopp. Jag tycker att det är beklämmande attregeringen är beredd att satsa så mycket på teknik som den är och sä litet päboken, språket och litteraturen. 42MONA () replik: Jag vill först säga några ord till LarsAhlmark, som talade om formerna för fraktstödet till film. Jag har fört mångasamtal med bl. a. företrädare för Folketshusrörelsen, som är en av deorganisationer som i mycket stor utsträckning sprider film till de små orternaoch de små biograferna. De har för mig framhållit hur stor betydelsefraktstödet de facto har. Det är helt riktigt - som tar upp - att manockså måste lägga fram förslag till hur vi skall kunna få flera att komma tillbioföreställningarna, och jag kommer med spänd förväntan att se fram mot moderata förslag som kommer att läggas fram här i kammaren om hur vi skall lyckas med det. Där har vi i så faU en gemensam uppgift. När det gäller En bok för alla kan jag konstatera att detunika med det systemet framför allt är sättet att sprida böckerna. Sättet attsöka upp grupper som inte vanligen nås.av just böcker. Det är angeläget attbetona vikten av den verksamheten. Jag vill säga än en gäng till , attkulturutskottet , om jag inte minns fel, lade fram förslag tillrekpmmendationer - som antagit - om att man inte skall avgiftsbeläggabibliotekslånen. Jag tycker att den uppfattningen därmed har betonats starktnog. 43 () replik: Jag tycker att de konkreta exempel som vi hardiskuterat vad gäller moderata reservationer vittnar om hur svårt socialdemokraternahar att göra de nödvändiga prioriteringar som skilda samhällsområden ochdäribland kultursektorn kräver. Har man en gång kommit in på en viss stödformrullar den vidare - även om man ganska klart ser att just det området intelängre är det väsentliga. Jag tror att vuxna söker sig till god Utteratur och tillkvalitetsfilm genom påverkan från studieförbund, specialföreningar, filmklubbaretc. I ett längre perspektiv sker denna påverkan givetvis också via skolan.Därigenom kan man åstadkomma en hel del. Kulturpolitikfår inte bara vara olika stödordningar. 44 (vpk) replik: Först några ord om En bok för alla, som talar sig varm för.Det är naturligtvis bra att hon gör det, men varför skär man ned anslaget tillLitteraturfrämjandet och En bok för alla med . Sedannågra ord om detta med avgifter. har antagit rekommendationer -efter hemställan från kulturutskottet. Men vad hjälper det när man i kommunefter kommun nu överväger att införa avgifter? Ni betonar kommunernassjälvständighet, och det finns ingenting som hindrar en kommun från attinföra avgift på biblioteken. Det tycker vi är skrämmande. Anslagtill film, kulturtidskrifter och litteratur, m. m. Anf.45 () replik: Jag vet att kulturministern kommer att kommentera det som EvaHjelmström senast sade, och jag avstår därför från att säga mer om det. Vidare:Lars säger att de moderata reservationerna med all tydlighet visar hursvårt vi skulle ha att ompröva och att vi gör felaktiga prioriteringar. Men jagtycker att de moderata reservationerna visar att just - om manutgår från de eftersatta grupperna - gör de felaktiga prioriteringarna. Och detmest allvarliga är att i sina reservationer inte kan ersättadessa, som det sägs, felaktiga stödformer med andra, som pä ett mer effektivtoch rättvist sätt skulle nå ut till de eftersatta gmpperna. I ett för kammaren pressat tidsläge skall jag avstå från att ta upp endiskussion om betänkandet i dess helhet. Jag skall bara ta upp två punkter. Närdet gäller fraktstödet för film gav intryck av att detta var enmycket komplicerad procedur. I själva verket är detta ett mycket enkelt ochhanterligt system. Dessutom tror jag har missat poängen med det.Det är alltså inte fråga om att ge ett stöd som svarar mot fyra besökare; detär fråga om att med ett stöd locka filmvisaren att välja den fraktstöddafilmen, eftersom de få kronor det gäller faktiskt innebär tillräcklig lockelse.För filmstudierörelsen är detta stöd dessutom av utomordentligt värde. Låt mig när det gäller avgifter på bibliotek barasäga till att biblioteksfrågorna, som underströk,kommer att behandlas samlat sedan vi har fått remissyttrandena överfolkbibUoteksutredningen och även över bokutredningen. Låt mig här bara slåfast att jag för min del mycket bestämt vidhåller principen om fria boklån. 47 (): Jag delar helt kulturministerns uppfattning att den som arrangerar enfilmvisning måste få ekonomisk täckning. Det är möjligt att det frånarrangörens synpunkt inte är så intressant om de extra kommerfrån statskassan eller från publiken, men från kulturpoUtisk Anslagtill film, kulturtidskrifter och litteratur, m. m. synpunkt borde det välvara bra mycket bättre om det är den större publiken som gerkostnadstäckningen. Anf.48 (vpk): Jag välkomnar naturligtvis ord att han vill haavgiftsfria boklån. Men propositionen kommer ju först - vad händer omkommunerna-nu börjar införa avgifter på boklån? Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1 (riktlinjer förturist- pch rekreationspolitiken) Utskottetshemställan bifölls med 227 röster mot 97 för reservation 1 av . Mom.2 (strukturplan samt branschstudie) Utskottetshemställan biföUs med 174 röster mot 151 för reservation 2 av . Mom.3 (begreppet primärt rekreationsområde) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av och -bifölls med acklamation. Mom.4 (insatser för att främja turism och rekreation i primära rekreationsområdenm.m.) Utskottetshemställan med godkännande ay utskottets motivering - som ställdes motutskottets hemställan med den ändring i motiveringen som föreslagits ireservation 4 av m. fl. - bifölls med acklamation. Mom.14 (högre beloppsgräns för prövning av beredskapsarbeten) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservatipn 5 av och -bifölls med acklamation. Mom.15 (utnyttjande av beredskapsmedel) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av och -bifölls med acklamatipn. Mom.17 (förmånliga lån för uppmstning av vissa privata fritidshus) Utskpttetshemställan bifölls med 271 röster mPt 53 för reservatipn 7 av och . Mom.19 (stöd till rekreations- och turistverksamhet) Utskottetshemställan, bifölls med 304 röster mot 18 för reservatipn 8 av . Mom. 27(Ipkalisering) Nr 158 Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avKarl och - bifölls med acklamatipn. Mom. 31 (fjällsäkerhetsrådet) Utskottets hemställan bifölls med 173 röster mot 151 förreservation 10 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 36 (stöd till m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avJan-Erik - biföUs med acklamation. Mom. 37 (översyn av uppgifter) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avKarl och - bifölls med acklamation. Mom. 38 (upphävande av viss kungörelse) Utskpttets hemställan - spm ställdes mpt reservatipn 13 avKarl Bpp pch -bifölls med acklamatipn. Mom. 40 (marknadsföring) Utskpttets hemställan - spm ställdes mot reservation 14 avKarl och - bifölls med acklamation. Mom. 41 (spridning av sportlov och semester) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 15 avKarl och - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. betänkande 21 Punkt 1 Mom. 1(fraktstöd för film) Utskottets hemställan bifölls med 244 röster mot 79 förreservatipn 1 av m. fl. Punkt 2 (filmstöd, såvitt avsåg lokalt arbete med video) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avEva - bifölls med acklamation. Punkt 5 (medelsanvisningen till Stöd tillkulturtidskrifter, särskilt såvitt avsåg deckargenren) Utskottets hemställan bifölls med 307 röster mot 17 förreservation 4 av . Nr 158 Punkt 6 Onsdagenden '""' (medelsberäkningen förutgivningsstöd) 30mai 1984 Utskottetshemställan, som ställdes mot debreservatipn 5 av , delsreservatipn 6 av , bifölls med acklamation. Mom. 2 (beräknande avmedel för ett svenskt klassikerbibliotek, m. Utskottetshemställan bifölls med 308 röster mot 17 för reservation 7 av . Mom.3 (beräknande av medel för läsfrämjande åtgärder bland barn och ungdom, m. Utskottetshemställan bifölls med 265 röster mot 56 för reservation 8 av och . Mom.4 (beräknande av medel för vissa läsfrämjande åtgärder) Utskottetshemställan bifölls med 307 röster mot 17 för reservation 9 av . Mom.6 (stiftelsen av En bok för aUa) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 10 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom.11 (stöd till serier) Utskottethemställan - som ställdes mot reservation 15 av m. fl. -bifölls med acklamation. Punkt8 (bidrag till folkbiblioteken för inköp av litteratur som fått statligtutgivningsstöd) Utskottetshemställan bifölls med 307 röster mot 17 för reservation 16 av . 1983/84:23 NordisktkuUursamarbete m.m. (prop. 1983/84:181) 5 § Anslag tillinvesteringar m. m. den Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 1983/84:24 om anslag till n mai1984 investeringar m. m. 1983/84:100 delvis och prop. 1983/84:107delvis). Anslag till investeringar m. m. Anf.49 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Ifråga om detta betänkande hålls gemensam överläggning för samtUga punkter. Anf.50 (): och även in gjordes stora investeringari byggnader och utrustning till högskolor och universitet. Dessutom byggdes personalstyrka upp. Det stora problemet är emellertid att det inte varitfråga om några kontinuerliga reinvesteringar. Vissa satsningar har gjorts, mendessa har framför allt gäUt nyetablerade ämnen och speciella forskningsändamål.Också biblioteken har i viss utsträckning kommit att få förstärkningar. finns ett stort ackumulerat investeringsbehov vid universiteten ochhögskolorna. Den genomsnittliga avskrivningstiden är 20 är eller mera. UHÄ harpåtalat problemen, men i budgetpropositionen visar regeringen kallsinnighetgentemot' dessa nödvändiga reinvesteringar. I stället aviserar regeringen en nyanslagsteknik. Det nuvarande utrustningsanslaget skall hänföras tilluniversitetens sektors- och fakultetsanslag. Dettager anledning misstänka att syftet är att vältra över problemen pä resp.högskolor. Detta kommer i sin tur att förorsaka svåra problem. av sektors- och fakultetsanslagen går till löner. Man kan fråga sigvilket reellt utrymme spm kpmmer aft finnas till de nödvändigareinvesteringarna. Närdet gäller dessa frågor har vissa initiativ tagits, men det är splittradesådana, för att kunna analysera en del av högskplans resursprpblem. Men man kanändå förutskicka att det kpmmer att bU så svåra prpblem att viriskerar att kvaliteten inom den högre utbildningen och forskningen kommer attbli svår att upprätthålla, om man inte vidtar särskilda åtgärder med detsnaraste. Detär gott och väl, fru talman, att utskottet förutsätter att regeringen föredenna omläggning av anslagstekniken undersöker konsekvenserna för högskolornaoch universiteten. Men vi moderater menar att det pckså är nödvändigt attregeringen ger en samlad redpvisning av resursbe-hpvet - någPt spm f.ö. pckså uttryckts i en socialdemokratisk motion. Vimenar att det i avvaktan på denna redovisning är nödvändigt att höja anslagen.Regeringen föreslår en höjning med 5 milj. kr. För oss är detta en angelägenuppgift, därför föreslår vi en ytteriigare höjning med 10 milj. kr. -alltsåutöver regeringens förslag. Detär nödvändigt att spara, men ibland kan snålheten bedra visheten. Det är riskför att det är det som kommer att hända på detta område. Jag yrkarbifall till reservationerna i betänkandet.. 185 13Riksdagens protokoll 1983/84:157-158 Anslag till investeringar m. m. 51LENNART (): Motion 2025 med som förstanamn är en regionalpolitisk motion. Den mycket utförliga motiveringen förmotionen finns i den mera omfattande motionen 2024. I den motionen redovisasingående en del av de problem karakteriserar , såsom högarbetslöshet och en starkt markerad inomregional obalans. Vi motionärer anger också konkret vilka investeringar viprioriterar högst med tanke på regionens fortsatta utveckling. Motionen i sinhelhet debatterades ingående i går, när regionalpolitiken var huvudämnet här ikammaren. har emellertid motionen 2025, som rör investeringarinom högskoleområdet i form av ny- och ombyggnader, överlämnats till utbildningsutskottetoch behandlas i det nu aktuella betänkandet. Behovet av investeringar inom detta område - i första handför befintlig verksamhet - är särskUt framträdande inom . Deolika högskoleenheterna har under en följd av år presenterat sina välunderbyggda lokalprogram. Likaså har i sitt yttrande överanslagsframställningarna framhållit nödvändigheten av investeringar pålokalsidan. Det finns följaktligen ett samlat material att ta del av. Några avde största objekten är följande: FörTekniska högskolan, KTH: - Utbyggnad avlokaler för elektrolinjen. - Lokaler förundervisning i kraftförsörjning och värmeförsörjning. - Lokaler förkemisektionen. - Lokaler förCAD/CAM-laboratoriet. För , HLS: - Omfattande ny-och tillbyggnad vid Rålambshovsområdet för att i någon män motverkasplittringen av såväl undervisning som administration, som finns på 14olika adresser. Dessa exempel får utgöra beskrivning av den situation somf. n. råder inpm högskplepmrädet i . Det är nu som motionens förslag om ett riksdagsuttalandekommer in i bilden. Som jag inledningsvis nämnde råder i enmycket markant inomregional obalans. De investeringar som är nödvändiga förregionens framtid måste spridas till flera kommuner, för att vi därigenom skallkunna komma till rätta med de kraftiga obalansproblemen. När man granskar högskoleverksamheten, både övergripandeoch i detalj, kan man inte göra någon annan bedömning än att flertale't objektsom finns upptagna i sammanställningen över högskolornas framställningar måstekomma till stånd, inte minst med tanke på befintlig verksamhet. Därtill vill jag framhålla att en del av objekten börbyggas i regionens centrala delar. Men ur både ekonomisk och pedagogisksynpunkt kan flera objekt med- fördel lokaliseras till söderkommunerna i länet.En sådan lokalisering är med storsannoUkhet ekonomiskt fördelaktig för staten. Utöver de ekonomiska skälen ärdet ur pedagogisk synpunkt värt att nämna följande exempel. Vissklasslärarutbildningkan med fördel lokaliseras till söderkommunerna, dvs. tillde kommuner där man har en stor brist på behöriga lärare. Likaså kan forskningoch utvecklingsarbete kring ämnet invandrarkunskap och internationeUkommunikation förläggas till de kommuner i regionen som har en stor procentuellandel invandrare. Utskottetssvar på motionens förslag är enligt min uppfattning väl summariskt. "Medanledning av motion 1983/84:2025 konstaterar utskottet att byggnadsinvesteringarnaför högskoleenheterna i första hand måste följa planeringen av högskoleverksamheten.Några konkreta förslag till lokalisering av ny högskoleverksamhet somaktualiserar byggnadsinvesteringar till södra delarföreligger inte, varken från universitets- och högskoleämbetet (UHÄ),eller regeringen, varför motionen avstyrks." Tilldetta vUl jag framhålla följande. Vi motionärer kräverinte investeringar somgår utöver det investeringsprogram som behövs för den samlade regionens behov.Vi föreslår ett principiellt uttalande av , så att de nödvändigainvesteringarna inom högskoleområdet på ett konstruktivt sätt bidrar till attavhjälpa den inomregionala obalansen. Ensådan målsättning för investeringarna är enligt vår övertygelse ekonomisktfördelaktig. Vi anser att vi som ledamöter i väl kan föreslå ettsådant uttalande av , inte minst mot bakgrund av behovet att effektivtutnyttja varje krona som investeras. Uttryckt med andra ord innebär detta:Investeringarna skall ge en maximal regionalpoUtisk effekt. Innehålleti sammanställningen över lokalprogrammen ger en god överblick över den svåralokalsituation som f. n. råder inom högskoleområdet i . Utskottethade mycket lätt kunnat inhämta dessa uppgifter och utifrån dessa bedöma denregionalpolitiska betydelsen. Utskottets yrkande om avslag på motionen främjarinte en konstruktiv utveckling, sett ur både pedagogisk, ekonomisk ochregionalpoUtisk synvinkel. ' Jag yrkarbifall till motion 2025. Anslagtill investeringar m. m. 52 (): Med hänsyn till kammarens pressade arbetssituation skall jag fatta migmycket kort. Jag skall inte gå in på de principer och den ordning som gäller idessa frågor om byggnadsinvesteringar, utrustning och inredning påhögskoleområdet. Jag vet att de föregående talarna väl känner till tågordningen,men skulle det mot förmodan vara någon av kammarens ledamöter som inte gör det,går det bra att läsa i budgetpropositionen, där det finns en genomgripandebeskrivning av läget när det gäller byggnadsprojekt, tidsplan osv. Som också i sitt anförande, skriver vi i utskottsbetän- Anslagtill investeringar m. m. kandetatt vi är medvetna om den situation som råder på högskolorna vad beträffarkvaliteten. Vi har också sagt, vilket citerade, att när man skallgöra omläggningen av anslagen vad avser de tekniska frågorna räknar vi med skall se på vilka konsekvenser det får och redovisa de behov som finns. Därmed yrkar jag avslag påreservationerna. TillLennart vill jag säga att vi i utskottet har haft att behandla enmycket liten del av en omfattande och förnämlig regionalpolitisk motion.Lennart tycker att han har blivit styvmoderligt behandlad avutskottet. Men man måste ju först lokalisera viss utbildning innan man kan talaom att börja bygga för den. När dét gäller just dessa regioner tror jag att detkan finnas behov, och det finns säkert många orter ute i landet som har sammabehov och önskemål. Det kan inte vara uppgift att peka ut det enaeller det andra området, utan vi måste följa planläggningen inom UHÄ,regeringen och när det gäller sådana frågor. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmedavslutad. Mom. 4 (nybyggnationer förhögskoleverksamheten i Utskottetshemställan - som ställdes mot motion 2025 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 2 (redovisning avhögskolans resursproblem) Utskottetshemställan bifölls med 238 röster mot 80 för reservation 1 av Per m. fl. Mom.4 (kostnadsramar för inredning och utrustning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av Per m.fl. - bifölls medacklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 6§ Fristående skolor på gymnasial nivå Föredrogs utbildningsutskottets betänkande1983/84:27 om fristående skolor på gymnasial nivå (prop. 1983/84:118). Anf.53 (): betänkande nr 27 om fristående skolor pågymnasial nivå handlar ytterst om den respekt det offentiiga skall visaenskilda människors önskemål, idéer, övertygelser och eget kunnande. Tyvärranser utskottsmajoriteten dock att det är viktigare att regeringen anser attskolan är bra för det offentUga än att eleverna anser att skolan är bra fördem. Därför avvisar man ett generellt bidragssystem till förmån för ett systemmed en godtycklig prövning, där i stort sett likadana skolor kan behandlasmycket olika. Enligtutskottsmajoriteten får inte antalet fristående skolor bli för stort. Likasåmenar man att det finns fullt tiUräcklig valfrihet för eleven inom denoffentliga skolan. Man säger också att rätten att välja mellan olika skolorinte innebär någon rätt till statsbidrag. Motden bakgrunden skulle jag vilja ställa några enkla frågor tillutskottsmajoritetens företrädare. Vadär det för fel i att unga människor får en verklig möjlighet att välja skola? Hurkan utskottsmajoriteten ha en bättre uppfattning om humvida eleverna ochföräldrarna har fullt tillräcklig valfrihet än den uppfattning som elever ochföräldrar själva har? Ochvarför vill socialdemokratin inte göra det möjligt för människor med normalainkomster att välja en fristående skola? Varför skall denna möjlighet varaförbehållen ett fåtal? Enligt regeringen är det näst intill osannolikt att något -nytänkandeav betydelse skall ske utanför den offentliga skolan. Historien är dock fylldav exempel på hur människor har missbedömt framtiden i tron att all kunskapredan är utforskad. I senaste numret av tidningen och ner kunde man läsanågra exempel: , som en gång var styrelseordförande, bedömde 1914världsmarknadens behov av datorer till antalet fem, ungefär somutskottsmajoriteten bedömer behovet av antalet fristående skolor. Chefenför det amerikanska patentverket bad 1899 president att lägga nedpatentverket med motiveringen att allt som kan uppfinnas har uppfunnits,ungefär så som socialdemokratin betraktar möjligheten att nya pedagogikerskall växa fram. HenryMorton, ordförande i , sade 1878 om glödlampaföljande: "Alla som känner till ämnet kommer att erkänna att den är ettiögonenfallande misslyckande." Det är ungefär samma hållning somsocialdemokratin har till elevers och föräldrars behov av valfrihet. I sin misstromot den nya pedagogiken och nya skolformer och Friståendeskolor på gymnasial nivå Friståendeskolor på gymnasial nivå mot att nya utbildningsvägarskaU kunna växa fram skiljer sig inte utbildningsutskottets majoritet fråndessa "framsynta" spåmän. Vi moderater har en hållning rakt motsatt den socialdemokratiska. Vibeklagar att inte vill decentralisera längre än tUl skolöverstyrelsenoch att inte vill leva upp till sin partiledares framtidsvisioner- att elever och föräldrar skall få välja skola. Vimenar att det finns många skäl för en annan, öppen och positiv politik förfristående skolor.