prot · G709151 · 1983-12-31 00:00:00 — Detta skulle göras genom samköming avprenumerations- och kundregister med uppgifter ur SPAR. Utskottet anser, ävenhär enhälligt, detta innebära en inte avsedd fördjupning och anser beslutenbetänkliga ur integritetssynpunkt. Vid besvär till regeringen över datainspektionens besluthänder inte sällan att nya omständigheter tillkommit sedan datainspektionenbehandlat ärendet. Det kan t.o.m. hända att ärendena har kunnat betraktas somnya. I dessa fall anser utskottet det lämpligt att regeringen som regelåterförvisar ärendet till inspektionen. I principiella frågor kan dockundantagsvis - och jag understryker undantagsvis - finnas anledning förregeringen att underlåta återförvisning. Försöksverksamhet med personregister har också behandlatsav utskottet. Vid utfrågning av datainspektionens företrädare framkom att detförekommit att försöksverksamhetsperioden i något fall utsträckts ända upptill . Utskottet finner att försöksverksamhet kan vara till god nytta,men konstaterar också att den bör utvärderas noggrant före beslut om inrättandeav register. Utskottet anser det inte lämpligt att försöksverksamhet pågårmånga år utan att någon utvärdering sker. Detta har nämligen inträffat, bl. a.när det gäller polisens allmänna spaningsregister (). Den sista punkt i avsnittet om datafrågor som jag avseratt beröra är frågan om "särskilda skäl" för upprättande av register. gav regeringen ett försäkringsbolagtillstånd att för administration av s. k. gruppsakförsäkringar- försäkringarsom försäkringsbolaget avtalat med en facklig organisation - registrera vissapersonuppgifter som lämnas av den avtalsslutande parten om de personer somomfattas av avtalet. Som grund för att "särskilda skäl" här skulleföreligga angav regeringen att registret behövdes för en rationellförsäkringsadministration vad beträffar en kollektiv hemförsäkring. Vi reservanter på denna punkt, såledesledamöter från samtliga borgerliga partier, kan inte dela denna regeringensbedömning och följaktligen ej heller ansluta oss till majoritetensställningstagande. Regeringens tolkning innebär enligt vad vi hävdar enutvidgning av begreppet "särskilda skäl", som inte kan anses stå iöverensstämmelse med stadgandets syfte. Jag yrkar således bifaU till reservation 4 från de borgerligaledamöterna i utskottet. Ianslutning till denna sista punkt kan jag i alla fall inte underlåta, herrtalman, att ställa följande frågor till majoritetens företrädare i utskottet: Anserni att detta tiUstånd till inrättande av register för gruppsakförsäkringar kanfå en prejudicerande effekt för framtiden? Och hur stor anser ni i så fallsannolikheten vara för att liknande ansökningar från andra bolag ochorganisationer skall bli aktuella? Såtill den sista frågan: Anser ni att regeln i datalagen om att beakta de registreradesegen inställning i frågan fortfarande gäller? Anf.33 (): Alltsedan datalagen infördes, , har en grundprincip gällt närdet gäller att tillåta personregister som förs med ADB, nämligen att det skallsaknas anledning att anta att inrättande och förande av personregister medförotillbörligt intrång i den registrerades personliga integritet. Olikariksdagsuttalanden har också haft en restriktiv underton. Den svåra avvägningennär det gäller att avgöra om intrång i den personliga integriteten ansesföreligga, vilken uppfattning de registrerade kan ha eller vilka krav som skallställas på registerhållaren har vi i egenskap av lagstiftare överlåtit tilldatainspektionen att ta ställning tiU. ,, anser tiden vara mogen för att seöver regeringens tillämpning av besvärsärenden. Det gäller också inrättandet avde s. k. statsmaktsregistren. Eftersom det är första gången som vi gör en sådangenomgripande granskning av datalagens tillämpning, är det, enUgt min mening,viktigt att vi ägnar den frågan i den här debatten. Redaninledningsvis vill jag slå fast att tillämpningen i stort kan sägas motsvara dekrav som ställts upp och att datainspektionens praxis varit realistisk. Ettmått på detta kan vara antalet besvärsärenden. Enligt den sammanställning somfinns på s. 366 i betänkandet har 72 ärenden av nära 10 000 tillståndsärendenblivit föremål för överklagande tiU regeringen. 121 av fallen har det blivitavslag, och i 38 fall har det helt eller delvis blivit bifall. I KU är vi ihuvudsak eniga när det gäller vad som ges till känna. Vi har inhämtatsynpunkter från datainspektionen, och vi har även fått in en promemoria frånjustitiedepartementet. Låtmig sedan kommentera några saker beträffande regeringens handläggning avstatsmaktsregister och besvärsärenden. Vi har konstaterat att datainspektioneni vissa fall inte fått yttra sig innan regering och riksdag beslutat ominrättande av personregister. Detta är allvarligt. tillkännagav juriksdagen att datainspektionens uttalande skulle tillmätas stor betydelse medhänsyn till den sakkunskap som datainspektionen då förväntades besitta - vi kannu konstatera att datainspektionen besitter denna sakkunskap. Den ståndpunktenär således fortfarande giltig. Pådenna punkt har regeringen gjort avbön och erkänt försummelsen inför utskottetgenom den promemoria som upprättats av expeditionschefen ijustitiedepartementet. Enligt promemorian lär alla departement numera Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Regeringenshandläggning av vissa datafrågor Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Regeringens handläggning av vissa datafrågor känna tUlatt yttrande skall inhämtas från datainspektionen. Konstitutionsutskottetunderstryker vikten av att så sker i samtliga fall. Dessutom säger vi attdatainspektionen måste få tid på sig att företa en saklig prövning av ärendet ifråga. Det är tveksamt om detta krav tillgodoses genom att datainspektionensyttrande inhämtas vid delning av propositioner. I regel arbetar man ju undertidspress. Därigenom får datainspektionen inte möjlighet till den sakligaprövning som utskottet anser bör ske. En annan fråga som vi tagit upp gäller hur modifieradeöverklaganden behandlas. Frågan har kommit upp efter det att påpekanden gjortsfrån datainspektionen om att det i vissa ärenden skulle ha kunnat bli bifallsåvida ändringen gjorts redan i samband med behandlingen hos datainspektionen. I KU är vi helt klart medvetna om att ett överklagatbeslut skaU avgöras av regeringen. Ändock har vi noterat datainspektionenspåpekande. Man får avgöra i det enskilda fallet om ärendet på grund av deförändringar som skett bör återförvisas till datainspektionen eller huruvidadatainspektionen i varje faU skaU ha möjlighet att yttra sig beträffande de nyaomständigheterna. Jag tror att det är viktigt att slå fast detta, dvs. attdatainspektionen får vara med i hela processen när det gäller mycket väsentUgaförändringar av en ursprunglig ansökan. En annan fråga som vi särskilt noterat gäller bedrivandetav försöksverksamhet. Det finns försöksverksamhet - som EUsabeth Fleetwoodpåpekade -som har pågått . Verksamheten har utvidgats osv. utanatt något nytt stäUningstagande gjorts. KU menar således att man bör iakttaviss försiktighet i sådana fall. Vi har förståelse för att försöksverksamhetkan behöva bedrivas. Men vi understryker att om sådan verksamhet skallbedrivas, skall man redan från början fastställa försöksperiodens längd och huren utvärdering skall ske - och inte utan väsentliga skäl förlänga perioderna. Slutligen vill jag, herr talman, kommentera olikaregeringars bifall tUl besvär i några enstaka fall. Redan från början tilldrogsig frågan om registrering av personer som inte hade någon naturlig anknytningtill den registeransvarige ett stort intresse - jag syftar på det som kallasbefolkningsregistren. behandlade den dåvarande socialdemokratiskaregeringen det s. k. Man fann då att personkretsen intekunde tillmätas en självständig betydelse, ett beslut som kritiserades avriksdagsmajoriteten vid granskningen 1975/76. ändringar i datalagen harmedfört att uppmärksamheten skärpts. Personkretsen kan, fullt ut, tiUmätasbetydelse. Likaså har det statliga person- och adressregistret, SPAR,tillkommit. Det krävssärskilda skäl för att registrera andra än medlemmar, anställda eller kunderhos den registeransvarige eller personer som har annan anknytning till denregisteransvarige. Att den enskilde upplever det som intrång vid enregistrering utan anknytning till den registeransvarige finner jag vara en braoch naturlig reaktion. Det är ju därför som varit särskilt restriktivnär det gäller denna typ av register och även när det gäller samkörningar.Center- och folkpartiregeringen biföll ansökningar från två företag om att få inrätta och föraregister för direktreklamändamål. Som jag sagt var syftet med SPAR atttillgodose behovet av uppgifter för direktreklamändamål. I de aktuella fallenhar emellertid ytterligare uppgifter inhämtats från bl. a. skatteregistret.Enligt utskottets uppfattning rör det sig här om en fördjupning av SPAR, ochdet är inte i överensstämmelse med uttalande om restriktivitet.Detta uttalande står vi från KU:s sida för, även om det gäller "en egenregering". Det är skillnaden mot nästa ärende som jag skall kommentera,där den socialdemokratiska majoriteten försvarar ett av den socialdemokratiskaregeringen fattat beslut om att bifalla besvär från angåenderegister för gruppsakförsäkringar. I det ärendet hade datainspektionen ocksåtillstyrkt ansökan, men ställt ett väsentligt villkor, nämligen att Folksamskulle inhämta de enskildas medgivande till registrering. Datainspektionengrundade den uppfattningen på att registrering i ett kundregister skall byggapå en faktisk kundrelation. Den relationen föreligger alltså inte, eftersomalla i det här fallet skulle vara registrerade som kunder, oavsett om deutnyttjade sin rätt eller ej. För att undvika otillbörligt intrång i denregistrerades personliga integritet borde alltså i detta fall inhämtamedgivande från den som skulle registreras. Närregeringen fick detta ärende till prövning, hade man först att avgöra om de somskulle registreras saknade sådan anknytning till som följer av ettkundförhållande eUer något därmed jämförligt förhållande. Det har konstateratsatt så var fallet, och redan på den grunden fordrades alltså ett tillstånd tillregistreringen. Ett sådant tillstånd kan beviljas om särskilda skäl föreUgger.Det är mot dessa särskilda skäl som minoriteten i utskottet riktar kritik.Regeringen har nämligen anfört att särskilda skäl anses föreligga därför attregistret behövs för en rationell försäkringsadministration. Av reservationenframgår att vi inte delar denna mening. Vi anser att det är fråga om enutvidgning av begreppet särskilda skäl. Vidbedömningen av om otillbörligt intrång kan uppkomma skall särskilt beaktasarten och mängden av de personuppgifter som skall ingå i registret, hur ochfrån vem uppgiften skall inhämtas samt den inställning till registret somföreligger eller kan antas föreligga hos den som kan komma att registreras.Vidare skaU särskilt beaktas att inte andra personer eller andra uppgifterregistreras än de som står i överensstämmelse med registrets ändamål. Vi anseratt regeringen har vidgat den restriktiva praxis som gäller i detta fall ochatt rationell försäkringsadministration inte är ett särskilt skäl för att medgeuprättandet av registret. Detta bör ges till känna. Jag yrkar bifall till reservation 4 och i övrigt till utskottets'förslag i denna del. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Regeringenshandläggning av vissa datafrågor 34 (): Datainspektionens chef säger i den utfrågning som ägt ram,och som redovisas i en biläga till utskottets betänkande, bl. a.: "Iblandundrar jag om vi har gUdit för mycket på den lagstiftning som har satts i vårhand, särskilt när man ser hur få besvärsärenden det har varit - inte Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Regeringenshandläggning av vissa datafrågor mer än runt 120 och pådatalagsområdet bara drygt hälften." Längre fram säger han:"Något som vi märker är en ökad Vi harhaft en 100-procentig ökning av klagomålen enUgt datalagen . Vimärker en ökad registertrötthet hos allmänheten, som låter höra av sig merspontant." Dettaär nog en korrekt beskrivning av dagsläget. Det finns en stor registertrötthet.Det finns en stor oro för personnummer och dataregistrering. Allmänhetenöversköljs med material och erbjudanden där adresserna kommit från olikadataregister. Det gäller direktreklam, det gäller erbjudanden om att få blimedlem i organisationer. Ja, det har t. o. m. för vissa inkomstkategorier gällterbjudanden om att få bli medlem och stödja politiskt parti. Användningen avpersonnummer har gått så långt att man inte ens kan få låna hem varor frånvissa butiker utan att redovisa personnummer. Allmänheten känner oro förregistren, och det är därför en korrekt upplysning från datainspektionen känner en stor registertrötthet över hela landet. Konstitutionsutskottetgranskar regeringens handläggning av dataärenden, i första hand besvärsärendenmen också sådana beslut om myndighetsregister som regeringen fattar. Somframgår av utskottets betänkande är det en mycket ringa del av besluten idataärenden som kommer under regeringens prövning. Det gäller dock ofta isammanhanget betydelsefulla ärenden. Betänkandetredovisar restriktiva synpunkter i anslutning tiU några aktuella ärenden. Detframhålls beträffande den omfattande försöksverksamheten inom vissa områdenatt det är angeläget med tidsbegränsning, och att försöksperioden inte börsträcka sig utöver vad som anförts i tidsbehov från början. Det ärtillfredsställande att utskottet enhäUigt uttalar att det inte är lämpligt att,som gäller i fallet med polisens spaningsregister, bedriva försöksverksamhet imånga år utan att utvärdering har gjorts. Utskottetanför också att samköming som tillåtits i samband med beslut som gällerdirektreklam är betänkUg ur integritetssynpunkt. Detta är ett betydelsefulltuttalande. Allmänheten känner, som jag sagt, berättigad oro för vilkauppgifter de företag och organisationer har som riktar sig till speciellainkomstkategorier med erbjudande om affärsöverenskommelse eller medlemskap.Granskningen av regeringen gäller i det här fallet två ärenden som haranknytning till direktreklam. Detär, herr talman, i detta sammanhang förvånande att utskottets majoritet intefinner att motsvarande ställningstagande bör göras till det beslut som gällerkollektiv gruppförsäkring för medlemmar i en facklig organisation. Även härborde det vara konsekvent att uttala samma behov av integritetsskydd. Beslutettvingar ju den som inte vill bli registrerad att meddela att han ej medgerregistrering. De frågor man då kan ställa sig är: Var finns integritetsskyddetför den som inte vill vara med? Vad är det som skiljer detta ärende från deövriga som utskottet har granskat? Är det verkligen tillräckligt att, som sker,anföra rationell försäkringsorganisation? Det måstevara så att regeringen i sitt beslut medverkat till en inte avsedd utvidgning avbegreppet särskilda skäl. Ett konsekvent ställningstagande avkonstitutionsutskottet borde också ha innefattat kritiska synpunkter påhandläggningen av det s. k. Folksamärendet. Jag yrkar bifall till reservation4. Anf.35 (): Som ett av de första länderna i världen fick en datalag 1973.Samtidigit inrättades datainspektionen, som i kraft av datalagen skulle värnaom medborgarnas personUga integritet. Utvecklingen på dataområdet går mycketfort. a. som en följd därav har datalagstiftningen också genomgått vissaförändringar. Senast ändrades datalagen 1982. Syftet med ändringarna var då ihuvudsak att rationaUsera verksamheten vid datainspektionen. Inspektionenskulle ges möjligheter att koncentrera sina resurser på särskiltintegritetskänsliga register och få mer tid över för de viktigatillsynsfrågorna. Ävenom det har funnits och finns delade meningar mellan de oUka politiska partiernai datalagstiftningsfrågor, är ändock enigheten i dessa frågor mer framträdande.Det finns många exempel på detta. Ett sådant exempel är det faktum attdatainspektionen sedan sin tillkomst 1973 och fram till utgången av 1983avgjort 9 122 tillståndsärenden enligt datalagen. Endast 72 av dessa ärendenhar överklagats til) regeringen. Av dessa 72 ärenden biföll regeringen i 19fall besvären helt och i 19 fall delvis eller med föreskrifter. I 21 fallavslog regeringen besvären. 3 ärenden avvisades, återförvisades eller avskrevs.Vid utgången av 1983 var 10 av ärendena ej avgjorda. Dengranskning av regeringens handläggning av dataärenden som konstitutionsutskottetgenomfört, och som utförligt redovisats i årets granskningsbetänkande, visaratt det också här finns en stor samstämmighet mellanriksdagspartierna.Utskottets granskning har i första hand varit inriktad påregeringens handläggning av besvär över datainspektionens beslut itiU-ståndsärenden enligt datalagen. Därvid har särskilt studerats de ärendensom överklagats till regeringen och i vilka regeringen helteller delvis bifaUit besvären. Det är kanske klokt att påminna om att det harsuttit regeringar med olika kulörer som varit föremål förutskottets granskning. Beslutetav den borgerliga regeringen om tillstånd till register fördirektreklamändamål var mycket märkligt sett utifrån datalagens perspektiv.Riksdagen hade ju understrukit att stor restriktivitetskulle råda i sådana fall som gällde att inrätta personregister som förs medhjälp av ADB. För att personregister av här aktuellt slag skall få inrättas ochföras kräver datalagen att särskilda skäl skall föreligga. Sedda mot denbakgrunden måste regeringsbesluten om att ge två affärsföretagtillstånd att inrätta och föra olika register för direktreklamändamål anses somminst sagt överraskande. Enligt beslut skall ju direktreklamensbehov tillgodoses med adressuppgifter ur SPAR. Den regering som då satthar i de nämnda besluten angående personregist- Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Regeringenshandläggning av vissa datafrågor Granskningav statsrådens tjänsteutövning m.m. Regeringenshandläggning av vissa datafrågor ren för direktreklammedgivit samkörningar av omfattande kundregister med bl. a. uppgifter urSPAR.om inkomstförhållanden. Ett av regeringsbesluten innebär vidare attytterligare uppgifter om personer som sökts fram ur SPAR hämtats frånskatteregistret genom samköming. Denna sistnämnda samköming innebarnaturligtvis en fördjupning av SPAR, som inte varit avsedd. Regeringsbeslutenvad avser direktreklamregistren var därför mycket betänkliga frånintegritetssynpunkt. Därom råder enighet i utskottet. Ireservation 4, som är gemensam för de borgerliga partierna, hävdas attregeringen genom sitt beslut åstadkommit en uvidgning avbegreppet särskilda skäl. Jag bestrider detta, herr talman! Detär avgörande skillnader mellan regeringsbesluten och april1982. Beslutet gällde ett register för administration avgruppsakförsäkringar. Det var här för det första inte fråga om ett register fördirektreklam, som beslutat om restriktivitet för. Utan här rörde detsig om ett register som hade till syfteatt underlätta administrationen av enkollektiv hemförsäkring. Dennaförsäkring hade för det andra en facklig organisation beslutat om och tecknatför att tillgodose sina medlemmars behov av egendomsskydd. För det tredje: Densom inte önskade bli registrerad kunde undvika detta genom att meddela att haneUer hon inte medgav det. Därmedhar jag också besvarat fråga om hänsyn till de eventuelltregistrerades önskemål, dvs. om de vill bU registrerade eller ej. TillLars vill jag också tillägga, att i samband med att regeringsbeslutetfattades utfärdades föreskrifter. Det skedde inte i anslutning tillregeringsbeslutet . Då undvek den borgerliga regeringen att utfärdaföreskrifter. Det är i datasammanhang en mycket viktig skillnad. a. denna bakgrund delar utskottsmajoriteten regeringensbedömning att särskilda skäl förelåg för att tillåta registren i enlighet meddet beslut regeringen fattade . Jagfår meddela att anslag om kvällsplenum har uppsatts. 37 ELISABETHFLEETWOOD (m) replik: Låt mig börja med att instämma i vad sade om människorsoro för registrering. Jag tror att den oron är vitt utbredd, och jag tycker attdet är vår plikt att observera den och se vad vi kan göra för att motverkadensamma. Sånågra ord till . Vi har i utskottet varit eniga om kritikenbeträffande beslutet . Vi är oeniga beträffande beslutet i november1983. Här går, herr talman, en väsentiig skiljelinje mellan socialdemokrateroch borgerliga. Vi har tyckt att det fanns anledning att kritisera denborgerliga regeringen, som satt . Det har vi gjort. Det finns ocksåmycket välgrundad anledning att kritisera den socialdemokratiska regeringenför beslutet , men det vågar man inte göra frånsocialdemokratiskt håll. Jag beklagar det. Jagfick ett svar på den sista av de tre frågor som jag riktade till - även om jag inte tycker att det var tillfredsstäUande. Jaghar i min hand en redovisning av en SlFO-undersökning, som gjordes beträffandesvenska folkets inställning till den här typen av försäkringar. Manhade tillfrågat 1 036 personer. Totalt sade av dessa nej till den härtypen av försäkringar. Av de 1 036 tillhörde 299 LO. av dessa LO-medlemmarvar negativa. 193 tillhörde TCO. av dessa TCO-medlemmar var negativa. av dem var negativa. Jagkan inte förstå hur det massiva motståndet enligt den undersökningen stämmermed vad hävdade om att man hade beaktat de registreradesinställning. Jag skulle vilja ha en vidare kommentar från omdetta. Påen av de första frågor som jag ställde, om detta skulle ha en prejudicerandeeffekt, fick jag inget svar aUs. Det fick jag inte heller på frågan om vad somskulle hända om andra bolag skulle vilja komma efter. Då skulle vi, såsom jaguppfattar det, få en konkurrenshämmande effekt, som skulle vara till stor skadaför försäkringsverksamheten i vårt land. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Regeringenshandläggning av vissa datafrågor Anf.38 () replik: pekade på denenighet som rått när det gällt datalagen och förändringar i den. Det stämmerkanske inte riktigt med de utfall som gjordes av socialdemokrater motriksdagsmajoriteten och regeringen . Men det är bra omvi kan notera detta Vihar tidigare diskuterat det s. k. Skandiaärendet i . Jag finner detmärkligt att socialdemokraterna inte tog upp det ärendet till granskning ikonstitutionsutskottet, eftersom det var en parallell till det tidigare DetBästa-ärendet. Så skedde dock inte, men har vi granskat ärendet. Jag villbara notera att utskottet inte säger, som anförde, att dettaär mycket betänkligt. Utskottet säger att det är betänkligt urintegritetssynpunkt. Riksdagsmajoriteten sade om Det Bästa-ärendet att det varklart otillfredsställande. Det är ju här fråga om nyanser. Vi från sida anser att det är lika viktigt attvärna den personliga integriteten vare sig det är ett företag, en fackligorganisation eller en annan organisation som har sökt tillstånd till registrering.Jag tolkar så, att han tillmätte det förhållandet att detvar en facklig organisation som hade tecknat avtal en viss betydelse. IFolksamärendet är det ju inte heller fråga om ett register för direktreklam.Registren är fristående från varandra, och de skall alltså inte betraktassamtidigt. Jag pekade dessutom på att regeringen kommit fram till att det krävssärskilda skäl enligt 3 §. Det saknar betydelse att det inte är ettdirektreklamregister. Det är ett register som skall prövas. Jagvill citera vad sade i debatten om ändring i datalagen 1979 -får förlåta mig, men fram till denna tidpunkt var KurtHugosson den främste talesmannen för socialdemokraterna när det gällerdatalagstiftningsärenden. Han sade: "När det gäller de generella Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Regeringenshandläggning av vissa datafrågor grunderna förtillståndsprövningen föreslås nu att dessa skall kompletteras, dels med ett ilagen inskrivet krav på att man särskilt skall beakta arten och mängdenpersonuppgifter liksom vilka personer som skall ingå i registret, dels med särskilt skaU beakta om de uppgifter som skall ingå i registret insamlatsför annat ändamål. Det sistnämnda kravet innebär i klartext att man skall varaytterst försiktig med att samköra olika dataregister.