prot · G70930 · 1983-12-31 00:00:00 — Det finns inte heller nu anledning attändra i reglerna på den här punkten, varför vi avstyrker också denreservationen. Vpk tar i sin reservation upp förslag till lag om förbudför kommunerna att avgiftsbelägga skolmåltider, läromedel m. m.Skolförfattningsutredningen har i den frågan avgivit ett delbetänkande.Betänkandet är föremål för beredning i , varför vi inte finneranledning för att nu fatta beslut. Tids nog får vi förslaget frånregeringen, och vi kan då ta ställning till om det finns anledning till någraklargöranden i nu gällande lag. Samma parti vill också återinrätta den s. k.parlamentariska skoldelegatio-nen. På den punkten kan man generellt säga attdelegationer som skall behandla särskilda frågor, t. ex. nya reformer, delvistrampar in på den aktuella myndighetens kompetensområde. I regel är ocksåmyndigheten parlamentariskt sammansatt med de flesta riksdagspartier företrädda. Den motion vi nu behandlar vill särskilt följa uppbesluten på den kommunalpolitiska nivån. Här skall då poängteras attskolstyrelserna inom ramen för sin verksamhet har möjlighet att följa upp debeslut som har fattals här i eller som man fattat lokalt. Vi hardärför inte heller anledning att stödja det förslag som föreligger på den härpunkten utan avstyrker reservationens båda punkter. Vi vill iövrigt tillstyrka utskottets förslag på samtliga punkter. 93GUNNAR () replik: påpekade att det är sammaförslag vi nu för fram i den här motionen som vi förde fram . Det ärriktigt, och vi tänker fortsätta med det för att driva opinion för attmänniskor skall kunna välja mellan olika typer av skola. framförde också att det numera ges bidragtill fristående skolor. Det är också riktigt, och det är ett resultat av denopinionsbildning som skett till förmån för fristående skolor. Men denproposition som antogs i föregående höst var otillräcklig, och detsätt på vilket bidrag till fristående skolor utdelas visar att vi hade rätt ivår kritik, då vi sade att del behövdes en automatik i sättet att dela utstatliga bidrag. Vi menar att det inte är bra att bidragen till friståendeskolor baseras på godtycke, där vissa skolor får bidrag, andra inte, trots attde i sak erbjuder samma typ av utbildning. Vi menar att fristående skolor skallfå bidrag beroende på det värde som de tillför de enskilda eleverna och inteberoende på hur regeringen kan betrakta deras värde i förhållande till stat ochkommun. Det finns ytterligare något som är värt att nämna isamband med frågan om bidrag till fristående skolor, och det gäller hur behovetav besparingar även drabbar skolväsendel. Socialdemokratins envisa fasthållandevid att i princip enbart acceptera offentliga skolor, med vissa små undantag,innebär att de nedskärningar och besparingar som görs kommer alt drabba deenskilda eleverna. I stället borde vi pröva system som ger valfrihet och somäven kan ge bättre utbildning till lägre kostnader. Det är att beklaga attsocialdemokratin i sitt värn av det system som vi har just nu har blivitföreträdare för en apparatideologi, där de enskilda människornas intressenlämnas åt sidan till förmån för de offentliga institutionernas intressen. 94 (vpk) replik: Med tanke på de rapporter som kommer ombl. a. utslagningen i och med tanke på de tidningsrubriker och defidningsartiklar som vi kan läsa om diskussionen i kommunerna omavgiftsbeläggande av skollunchen och neddragning av läromedelskontot vore detintressant för och framför allt för dess utbildningspolitiker attgenom en parlamentarisk delegation direkt skaffa sig kunskaper om hur vårabeslut fungerar ute i kommunerna. Därigenom skulle vi snabbt kunna rätta tillde missförhållanden som vi har möjlighet att rätta till. Låt mig, herr talman, få ställa enfråga till . talade om pedagogisk utveckling ochvalfrihet. På vilka grunder av pedagogisk utveckling och valfrihet har niutvecklat ställningstagandena att lågpresterande elever inte skall få ta del avde fria aktiviteterna? 95HELGE () replik: pastarätt nuvarande regler förstatsbidraget till fristående skolor är godtyckliga. Det är inte så. Det ärklart angivet att fristående skolor skall erhålla statsbidrag när derasverksamhet är stabiliserad. Och har regeringen, på grundval avriksdagsbeslut, också beviljat statsbidrag till 17 fristående skolor med olikaideologi, inriktning och uppläggning av pedagogiken. Detta skall vi nu följamed intresse och utvärdera. Deras företrädare påslår att de kan tillföra skolanytterligare uppslag och kvaliteter på olika sätt, inte minst på det pedagogiskaområdet. Det förväntar vi oss också, och det skall vi ta del av. Sedan sade , med anledning av att resursernaär knappa och att besparingar sker i skolvärlden, att det skulle varafördelaktigt om man rent generellt kunde inrätta fria skolor. Det skulle kunnabli en billigare verksamhet totalt sett för samhället. Det finns inget underlagsom bekräftar det påståendet. Däremot finns det vissa studier som säger, attinrättande av fristående skolor inte leder till någon besparing för det reguljäraskolsystem som finns i den aktuella kommunen. Man måste ha en organisation medlokaler, personal och andra inslag i skolan. Kostnader för detta har manoavsett om ett större eller mindre antal elever inte deltar i det reguljäraskolsystemet, utan finns i ett skolsystem med en egen disciplin och med egnastatsbidrag. Därför är det tveksamt om det blir någon besparing alls. Beträffande inlägg vill jag säga att deti hans första anförande finns många rikfiga påståenden som vi säkert alla överlag kan ställa oss bakom, t. ex. när det gäller kvaliteten och innehållet ikosten med inslag av grönsaker och annat. På den punkten håller vi med honom. När det gäller att få en parlamentarisk delegation svaradejag att det finns en myndighet som har uppföljningsansvaret och som skallstudera den aktuella verksamhet som SÖ har ansvaret för. När det sedan gäller frågan om lagstiftning med mer klararegler beträffande måltiderna och läromedlen, så kommer vi i kammaren såsmåningom att få anledning alt studera den frågan, när man inom regeringskansliethar behandlat utredningsrapporten i ämnet. Då får vi se om vi finner anledningatt göra nya överväganden beträffande lagstiftningen i denna fråga. 96GUNNAR () replik: Först vill jag påpeka, beträffande friståendeskolors betydelse för vår möjlighet att till lägre kostnader erbjuda en godutbildning, att den kommitté som utredde frågan om de fristående skolorna ocksåklart underströk att ett ökat stöd till fristående skolor inte innebar någonökad kostnad för samhället - snarare tvärtom. resonerar, när han talar om tommaskollokaler, som om eleverna vore till för skolan och inte tvärtom. Vimoderater har faktiskt uppfattningen att skolan skall vara till för eleverna.Det har getts många exempel på att socialdemokraternaanser motsatsen. Inte minst i debatten om , därsocialdemokraterna till slut gav sig, visade det sig att socialdemokraternafäster mindre vikt vid vad eleverna och föräldrarna önskar. Vi vill skapa ettsystem där inte elever och föräldrar under måste demonstreraoch bilda opinion för alt få behålla en skola som de tycker om. Vi vill skapaett system, där man kan välja skola. Jag skulle vilja fråga vad del är för meningmed att ha ett system som innebär att vissa skolor får bidrag men inte andra,trots att de senare är fullt likvärdiga och godkända för skolpliktensgenomförande. Varför skall vissa skolor få bidrag och inte andra? Vad är detför rättvisa i detta? Jag skulle också vilja fråga , varför defristående skolor som får statsbidrag får ett väsentligt lägre offentligt stödän de offentliga skolorna. Vad är det för rättvisa gentemot de enskildaeleverna och föräldrarna, när man därmed i prakfiken minimerar möjligheten förelever och föräldrar att välja mellan olika typer av skolor? Varför skallelever som går i en fristående skola skapa en betydligt tyngreförsörjningsbörda för sina föräldrar än om de ginge i en offentlig skola? Jagtycker att bör förklara vari rättvisan ligger när man förvägrarmajoriteten av det svenska folkel möjligheten att välja mellan olika skolor. 97BJÖRN (vpk) replik: Det är tråkigt att och jag barakan vara överens om - enligt vad han själv säger - vikten av att morötter ingåri skollunchen. Del är synd om de elever som myckel gärna skulle vilja hamed sig de olika årskursernas skolböcker från skolan. Då kunde eleverna gåtillbaka och repetera för att friska upp kunskaperna. Som sagt, det är tråkigtatt endast kan vara överens med mig om att morötter skall ingå iskollunchen, och det blir synd om de barnfamiljer som inte bar råd att köpasina barn de skolböcker som skolmyndigheterna erbjuder. Det vore, HelgeHagberg, enklare om vi garanterade både en riktig skollunch och helt frialäromedel. 98 () replik: När det gäller det sista som skall vi veta all det är på den kommunala nivån som de skolsocialainslagen finansieras, inkl. skolmåltider och läromedel. Inga alarmeranderapporter har inkommit om att väsentliga förmåner har tagils bort närdet gäller måltiderna och läromedlen. Därför finner vi inte anledning att varasnabba med beslut förrän vi har kunnat studera del delbetänkande som jagåberopat och som finns i . Betänkandet måste först beredas ochföreläggas . Sedan till frågor om de fria skolorna.Gunnar menar att det bara är som anser att skolan skallvara till för eleverna och inte tvärtom. Det är ju alldeles felaktigt. Vi somär ansvariga för den läroplan som antagits och som tillämpas för förstagången har ju slagit fast skolans mål: att skolan skall vara till för eleverna.Del är ett mycket viktigt mål för vår skola. frågar varför vissa fristående skolor skallfå statsbidrag medan andra inte skall få det. Ja, vi är i en period då viprövar oss fram med fristående skolor och har gett dessa statsbidrag, vilkethar föreslagits i en utredning från regeringen och därefter antagits av dennakammare. Reglerna där är att statsbidragen är lägre. Såvitt jag kunnat finnahar inte hävdat att statsbidraget för dessa fristående skolor ochderas elever skall vara lika Stort som det ordinarie statsbidraget i detreguljära skolväsendet. I så fall är det något nytt som har kommit upp i dagsom ett uppslag - har det inte funnits något sådant förslag. vice talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligarereplik. 99JÖRGEN (): Det är viktigt att staten är generös när detgäller bidrag till fristående skolor. Som redan framkommit i debatten slogsockså vid förra under stor enighet fast, alt statsbidrag bör kunnautgå till skolor vilkas verksamhet bygger på en alternativ pedagogik ellerliknande. Det kan vara fråga om, sade utskottet, såväl en verksamhet bedrivenutifrån en 6 protokoll 1983/84:30-31 särskildpedagogisk helhetssyn, t. ex. Waldorfpedagogik, som en i timplane-mässigt ellerkursplanemässigl avseende annorlunda upplagd verksamhet. Som liberal anser jag självfallet att fristående skolorhar ett egenvärde i kraft av sin betydelse för de enskilda eleverna. Dessutomkan verksamheten i frislående skolor vara av värde också för del allmännaskolväsendet. Från folkpartiels sida tyckte vi all regeringen ibudgetpropositionen var alldeles för njugg när del gälldeWaldorfskolorna. Inte minst har i kammaren vid flera tillfällenfört just Waldorfskolornas talan. Vår representant i styrelse har ocksåverkat för en generös behandling av de frislående skolorna. noterade vi med glädje att vårt och andrasarbete gav resultat genom att regeringen då beslutade om statsbidrag till 17frislående skolor. Del beslutet avsåg internationella skolor, ochskolor som har en arbetsmiljö med konfessionell prägel. Lärdomen ärnaturligtvis att träget arbete och konsekvent opinionsbildning ibland gerresultat. Från sida kommer vi altfortsätta att arbeta för en generös inställning till de frislående skolornainom ramen för det riksdagsbeslut om principerna som togs under stor enighetför . Däremot är vi inte beredda alt nu gå lika långt sommoderaterna i sin reservation. Efter denna markering vill jag yrka bifalltill utskottets hemställan på samfliga punkter. 100TORE (): Det är ett par motioner som ger mig anledningatt säga några ord i denna stund. Detgäller kristendomsämnet och morgonbönen.Man kan fråga: Är ett kristet land? Och man måste väl svara: Nej, mendet har varit det. Såsom boende inom område har vi fått en litenskrift med frågan: Vad skall vi ha till? Där står det bl. a. attStorkyrkans historia sammanfaller med historia. Man kan också sägaatt som stat och land i modern mening hänger samman med kristendomen,som är grunden. Det är beklagligt att folk inte längre officiellt harkristendomen som sin tro och sin etik. Del är omvittnat att kunskapen i kristendom i skolan ärmyckel liten. De flesta lämnar skolan ulan alt egentligen veta någonting. Jaghar vid upprepade tillfällen sett i Lärarlidningen att man också säger allläromedlen ibland inte är adekvata, inte ger korrekt upplysning, och att det ärett mycket tråkigt ämne. Jag kan som kontrast nämna att i ett land som ,som är marxistiskt - där svensk mission började - ärman så angelägen att få in det som är landets religion, alltså marxismen, iskolorna att man t. o. m. går in i kristna kyrkors skolor och befaller dem attdagligen ha en lektion i just marxism. Det är märkligt att , om man nuhar lämnat kristendomen officiellt, inte ens vill ha med kristendomen ur andra synpunkter,nämligen att är samhällets grundval. Vi firar Lulhermin-net,reformationen, också. kom och 1541 hela påsvenska. Man kan säga att svenska språket i har varit med om all byggaupp , bortsett från att det andligen har betytt så mycket förmänniskorna. Vi kan också säga att litteraturen, konsten, musiken och helgernasinnehåll till stor del blir obegripliga för dem som inte känner till kristendomen.Ja, man byter ju ut julens rätta innehåll mot något annat . Vi är alltsåpå väg alt göra oss helt urarva. Bara ur den synpunkten borde alltsåkristendomsämnet komma in. Jag träffade i en man som just hade restgenom med anledning av att han var ombud för några personer som därlämnar biblar. Han talade om hur kyrkorna, som har gudstjänster sex gångervarje söndag, är så fulla att folk inte ryms. Vid kyrka efter kyrka såg man hurmänniskor stod utanför och lyssnade genom högtalare som lät dem få budskapet.Det är ett olyckligt och fattigt folk, men man sätter alltså ochkristendomen mycket högt. Vi måste beklaga att vi i vårt land inte längre harråd att ge kristendomen det utrymme den borde få i våra skolor. Utskottets skrivning om våra motioner i den här frågan ärmycket torftig. Det är självklart att man tänker på vad man har skrivit förutoch säger också det. Men jag måste ändå fråga: Är verkligen utskottet innerstinne helt enigt? Är kristendomens tid förbi, behövs den inte? Någon har talat om tomrummet efter . Vad fylls det av?När jag skruvade på radion på mitt rum hörde jag om något som kalladesför Tenstaligan, någon annan talade om stöld i kubikmeter av sprit på någonplats här i , och någon påminde om att fängelserna är fulla.Har det något att göra med att vårt folk har förlorat någonting väsentligt, attgrundvalarna är upprivna? När det gäller morgonbönen, som vi också har skrivit enmotion om, skulle jag vilja säga till lärarna: det möjligt att ha morgonbön,så läs i ! Det räcker att man läser ett kapitel eller någraverser . Innehållet är så märkligt all det kommer att passa ungdomarnai skolan. För min del skulle jag gärna se att man införde kristendomsämnet påallvar. Del finns en dold och en öppen längtan. Det är en fruklanstid. Människorna undrar: Skall det vara fred? Ja, egentligen är det barakristendomen som kan ge fred. Det är bara försoningens budskap i som kange fred och frid. Ge alltså rum. Vi har så många ensamma och trasigamänniskor, ge dem gemenskap. När jag vaknar och vill höra någontingi radion är det första jag skulle önska ett bibelord, men jag får del sällan.Men om jag ändå kunde veta att i skolan finns det morgonbön, att där finns detmöjlighet att lära det som så många människor i så många generationer har haften sådan kraft och glädje av skulle jag vara till freds. När jag kom hit till kom jagatt citera ett bibelord i ett inlägg: Gudsfruktan är vishetens begynnelse. Jagförmodar att del är sista gången jag har djärvheten att gå upp och tala omkristendomsämnet och morgonbönen, och därför vill jag återge det bibelordet engång till. Jag vill säga del till riksdagsmännen och till de ansvariga ute ilandet: Gudsfruktan är vishetens begynnelse. Förmodligen lyssnar ingen på mig här, men jag vet - undermina många resor har jag rönt det - att det är oerhört många svenskar som germig rätt. Om vi skulle vara så djärva att vi införde kristendomen och ocksåsade att man skulle se till att det blir en ordentlig morgonbön medbibelläsning, vet jag alt människor skulle uppleva det som positivt. Det skulleinte vara till skada, det skulle vara positivt! Med detta antika anförande skall jag alltså lämna det härämnet för min del. 101 () replik: Jag lyssnar med respekt till anföranden här i . tar han upp kristendomsämnet, och han tarockså upp frågan om morgonbön i skolan. Jag vill bara hänvisa till att vi i vårläroplan och våra bestämmelser om dels religionsämnet, dels morgonsamlingarnaklart har angett inriktning och innehåll i dessa. De bygger oftast på lokalabefogenheter. Jag kan också generellt säga att religionerna spelar roll i vår värld. Det har de gjort under århundradenas lopp, och det görde alltjämt. Vi behöver bara peka på de muslimska länderna, läget i ,striderna på osv. Det är viktigt att det växande släktet har klartför sig de olika spänningar och de olika motsättningar som finns ireligionerna. Det är också mycket viktigt att människorna i och iframtiden har sådana kunskaper och färdigheter att de dels kan förstå tingen,dels också, utifrån sina egna uppfattningar, kan la ställning både i trosfrågoroch i samhällsfrågor. 102 () replik: Det är omöjligt att nu gå djupare in i ämnet,men nämnde just de saker som vi ser olika på - religionerna ochreligionskunskap. Jag och några till har hävdat att det är kristendomen somskall ha plats. Övriga religioner kan behandlas när man läser om folkslagen igeografi och historia. Men just i vårt land, som har varit kristet och haftkristendomen som grundval; just bland vårt folk, som är förknippat medkristendomen, med reformationen och de stora väckelserörelserna, borde vi gekristendomen plats och släppa lös . Vår tro är just kristendomen, sominte på något sätt liknar de andra religionerna. Andra hävdar sina religioner. Vi kan tänka på de muslimskaländerna. Vi kan länka på marxismens väldiga världsreligion. Del är detta vi harkämpat för i motioner - att få fram just kristendomen. Men jag erkänner att vihar kämpat förgäves. Jag tycker alt talar på ett sympatiskt sätt,men vi ser alldeles olika på dessa frågor. Låt komma till tals. Låtkristendomen få en plats! 103HAGAR NORM ARK (s): Under rubriken "vissa skolfrågor"har utbildningsutskottet behandlat motion 461, som väcktes av mig och Vi föreslår att utskotlet med ett uttalande skall styrka värdet avatt undervisning i modern och gammal sällskapsdans införs på skolschemat -detta som ett led i att förebygga nyttjandet av alkohol och annan konstgjordslimulantia. Den som kan dansa och ha roligt i ett kamratgäng behöver intekonstlad glädje för att trivas. En sådan samvaro ger också ett socialt mjukareumgänge i skolan. För en lid sedan kunde man läsa följande rubrik i entidning: "Kung-fu oroar polis och lärare. En spark i skallen pärasten". Ingressen löd: "Skolungdomar som mattar sparkar och slag medkrökta fingrar mot varandra i stället för att samtala och umgås på vanligt sätt.. Förebilderna har varit de många videofilmerna om Kung-fu, en gammalkinesisk kampform, där slag och sparkar är vikliga ingredienser. Budoklubbarnaanser att Kung-fu lär ut självdisciplin och hänsyn. Men nog måste det varanågot fel när umgänget mellan två människor börjar med en spark i skallen! Sunnanå sportklubb i är vid det här laget välkänd i hela landet, åtminstone klubbens damfotbollslag, som åter blevsvenska mästare. Bakom laget slår en slödförening av föräldrar m. fl. Filosofinär att få ett fint kamratgäng där alla får plats. Inte bara spelarna i A-lagetskall omfattas av gemenskap och stöd. Ett led i all öka självförtroendet blandungdomarna är undervisning i dans. Del har visat sig att sociala mål och idrotthand i hand ökar de idrottsliga prestationerna och inte tvärtom, som en delhävdat. Det är inte första gången jag väckt en motionom dans på skolschemat. Motionerna har ibland behandlats i kulturutskottet,ibland i utbildningsutskottet. Även om ärendet i sig enligt utskottet inte ärnågot som kan uttala sig om, har det blivit uppmärksammat ute ilandet. Allt flera kommuner intresserar sig nu för dansundervisning i skolan,vare sig det sker på gymnäsliktimmar, i fritt vall arbete eller på håltimmar. Det finnsmånga goda idéer om vad som kan göras. Jag kan berätta om polisen från som lärskolbarnen dansa och på del sättet får en positiv kontakt med dem. Jag kan berätta om en skola där man har dans påföräldramöten; lärare och elever är med och har roligt tillsammans. Enligt min mening finns del anledning att återkomma medmotionen. Kanske den då remitteras till socialutskottet. Men det spelar ingenroll, bara idéerna hålls levande. Jag har inget yrkande. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 2 (stöd till frislående skolor) Ulskollels hemställan bifölls med 223 röster mot 82 förreservation 1 av Per m. fl. Mom. 4 (föreningsmedverkan m. m. iskolan) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 av Per 73november 1983 '' ' ~ bifölls med acklamation MUiö-och natur- Mom. 13 och 14 (förbud attavgiftsbelägga skolmåltider, m. re Utskottets hemställan bifölls med287 röster mot 19 för reservation 3 av Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 21 § Föredrogs betänkanden 1983/84:2Sammanslagning av irafiksäkerhetsverkets och verksamhetsområden1983/84:3 Mönstring av sjömän (prop. 1983/84:1) Vad utskottet hemställt bifölls. 1983/84:1om miljö- och nalurresurspolilik m. m., 1983/84:2om vissa åtgärder mot försurningen, 1983/84:3om luftvård, 1983/84:4om fiske samt 1983/84:6om stöd till inhemsk ull- och linproduktion. betänkanden 1, 2, 3, 4 och 6 kommeralt behandlas i tur och ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Först upptas alltså jordbruksutskottets betänkande 1 ommiljö- och nalurresurspolilik m. m. 105PAUL LESTANDER (vpk): "Med industrialismens genombrott följdeen omfattande förgiftning av jord, vatten och luft. Arbetarklassen påtvingadeshälsovådliga arbets- och bostadsvillkor. Miljöförstöringen var delvis en följdav urbanisering och våldsam produktionsökning, men den avgörande faktorn vartrots allt del kapitalistiska produktionssättet. Konkurrens och profitjakt blev bestämmande för de villkorunder vilka teknikutveckling, urbanisering och fillväxt skulle äga rum.Resultatet blev en utarmning av jorden och arbetaren - 'all rikedomsurkällor' för att använda ' uttryck. Stordrift, löpande band,livsfarliga arbetsmiljöer, slumområden, jorderosion samt förgiftning av luftoch vatten kom att prägla den industriella kapitalismen. Under 1900-lalet har det kapitalistiska produktionssättetpå imperialismens vingar nått alla delar av den 'fria världen'. Genom attflytta miljöförstörande industrier till tredje världen slipper amerikanska,japanska och västtyska storföretag de utvecklade industriländernas krav påarbetarskydd och reningsmetoder. Världshaven hårdexploateras av industriländernasfiskeflottor, urskogar skövlas och mineralfyndigheter töms - allt för alttillgodose den för kapitalismens fortbestånd nödvändiga profiten." Med del här citatet ur vpk:s miljöpolitiska program harjag velat visa på två saker: att kapitalismen som ekonomiskt system har medmiljörörelsen oförenliga intressen och alt den nationella miljökampen äroerhört viktig i varje land. Industrins påverkan på livsmiljön var längeförbisedd. Dess utsläpp i vatten och luft betraktades som obetydliga. Kravet påen volymmässig produktionsökning saltes i förgrunden.