prot · G709160 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag yrkar med detta i och för sigkorta anförande bifall till reservationen i trafikutskottets betänkande 32. 204 (): Det beslut som 1979 fattades omtrafikpolitiken var i stora delar'enhälligt. I varje fall anslöt sig moderatasamlingspartiet till den dåvarande majoritetens synpunkter. vill ompröva beslutet. De vill i varje fallutreda frågorna. Och de tycker tydligen att förhållandena inte är så bra utanatt det är dags att börja göra ändringar. Och visst behöver politiska beslut omprövas, men så skerkontinuerligt allteftersom tiderna förändras. Vi får varje är ta del avkompletteringar och nya ställningstaganden till trafikpolitiken i anslutningtill budgetpropositionen. Vidare presenteras kontinuerligt propositioner, somär föranledda av de ändrade förhållanden vi möter i vårt samhälle. Mot denna bakgrund har det moderata kravet på utredning avtrafikpolitiken avstyrkts. Jag yrkar,herr talman, bifall till trafikutskottets hemställan i betänkandet. Men jag kan inte underlåta att i detta sammanhang, när vibehandlar detta betänkande, som även är föranlett av en vidlyftig moderatmotion om bilismen, säga några ord om moderata samlingspartiets motion och desärskilda yttranden som den också har fått till följd. De motionskrav som framfört när det gällerbilismen är i stora delar häpnadsväckande - det är förvånande att de frågornareses från moderata samlingspartiets sida. Men jag skall vara mild i minbedömning och anta att motionens innehåll inte är skrivet i det här huset utanär författat någonstans utanför . Det minsta man kunde begära är ändåatt . hade läst igenom den motion de varit med om att avlämna! Varför säger jag nu detta? Jo, ställer tioyrkanden om bilismen i motionen och framställer sig som det endaparti som tar till vara bilisternas intressen här i landet. Vi har funnit attpraktiskt taget samtliga dessa tio yrkanden är uppfyllda, och två av yrkandenahar inte ens själva konkretiserat - utskottet har alltså intekunnat behandla dem. De tio krav ni har fört fram var i stort setttillgodosedda redan innan motionen skrevs. Utredningar och översyn som ni harbegärt var redan på gång. Med detta vill jag än en gång yrka bifalltill trafikutskottets hemställan i betänkande 32. 205ROLF CLARKSON (m) replik: Jag är först och främst mycket tacksam föratt inser att det moderata kravet på en ständig utvärdering avett så viktigt beslut som trafikpolitiska beslut är välgrundat. Jaghoppas att han skall vinna insikt om det riktiga i att uppfyllavårt krav på en parlamentarisk utvärdering. En sådan utvärdering är faktisktnödvändig, därför att först i en sådan kan vi från olika partier ange vårasynpunkter på olikadelar av utfallet av trafikpolitiska beslut. Denna fråga skulle i och för sig, herr talman, vara värden lång och ingående debatt, eftersom trafikpolitiska beslut påverkarlandets ekonomi, särskilt näringspolitiskt, i ytterst hög grad. Men slingrar sig ifrån denna huvudfråga ien eventuell större debatt genom att ta upp frågan om vår bilmotion. Han sägeratt han tror den vara skriven utanför detta hus - och det är han väl såsomsocialdemokrat expert på att bedöma. Jag förmodar att en del av de motioner somBirger Rosqvist och hans parti står för skrivs på annat ställe än just här ihuset. Att så är fallet är i varje fall för mig alldeles uppenbart. Vi har från moderat sida genom vår motion om bilismenvelat ge uttryck för en hundraprocentigt ppsitiv inställning till bilismen häri landet. Det är inte första gången, , spm vi här ikammaren diskuterar och disputerar om bilismens roll i vårt samhälle. Jag harvarit med om debatter där man från olika partier har trätt fram och betygat sinkärlek och positiva inställning till bilismen men varitmed om att ge samma bilism i ytterligare pålagor. Vi har så sent somför röstat emot den pålaga som den höjda fordonsskattenutgör för bilismen.' Vi är alltså konsekventa i vårt uppträdande när viförsöker slå vakt om den viktiga roll som bilismen har för invånare,för näringsliv och för ekonomi. Även om en hel del av dettaär lättgods, och även om en hel del är sådana saker som ochsocialdemokraterna också bekänner sig till, sä är det värt att sätta det på präntoch ge uttryck för det i denna lagstiftande och beskattande församling,riksdag. 206BIRGER ROSQVIST (s) replik: Skillnaden mellan oss när vi diskuterartrafikpolitiska frågor eller bilism tycks vara att vi i varje fall läser igenomde motionsförslag som vi kan få i vår hand. Men, , ni mätte inteens ha gjort det - ni bara tutade och körde, för atttravestera litet grand om bilismen. Alla de att-satser som ni har tagit upp - om bilen ochglesbygden, bilen och storstaden, biltullar vid storstädernas infarter, biltågpå försök i , upplysningskampanjer om bilbälten i baksätet, bilen ochsärbestämmelser, svenska krav om bullernivåer, ECE-krav om bullernivåer osv. -gäller frågor som är på gång. Det rullar, . mån ni har ställtandra krav, finns över huvud taget inte de problem för bilismen som ni villavskaffa. Detta gäller exempelvis frågan om förbud mot veckoslutstrafik medlastbilar . Detta är ju avskaffat . Sedan har vi det där med bilskatten, . Jagminns inte så dåligt, jag heller. Den förste moderate kornmunikationsministernhette . En av de första frågor som gällde bilismen under denmoderata tiden i gällde en höjning av bilskattenmed . Har ni glömt det? För att återgå till er bilmotion den här gången, måste jagsäga att har ni läst den, har ni gjort precis som era främsta företrädare görnär man har sammanträdei utrikesnämnden: då har ni sovit eller varit frånvarande. I annat fall har niväckt den här motionen i helt andra avsikter än att uppnå några konkretaresultat i denna kammare. Då är det ett rent populistiskt påfund som ni harpresenterat för riksdag. 207 () replik: Jag vet inte vilka bevekelsegrunder BirgerRosqvist har för att här fresta kammarens ytterligt uttänjda tålamod med enpseudodebatt av denna typ . Det viktiga i trafikutskottets betänkande är kritiken avoch synsättet trafikpolitiska beslut. Detta är, för att användavårt politiska fikonspråk, den övergripande frågan. Så börjar plötsligt att slå in öppnadörrar genom att tala om biUsm, fordonsskatter, elände, vem som har författatmotioner och hur det har gått till. Det är en argumentationsnöd, som ärsällsynt i denna kammare med dess normalt höga intellektuella resning. Sanningen är den att bilismen i är en mjölkko förden lagstiftande och beskattande församlingen, något som vi måste vara aktsammainför. Vi måste se till att den väsentliga samhällsfunktion som bilisrnen utgörbevaras och utvecklas. Även om nu på socialdemokraternas vägnarpåstår att också han vill det, var det senaste som den socialdemokratiskaregeringen gjorde att drastiskt höja fordonsskatten för bilismen i landet. Mankan tala vackert, men det är verkligheten och besluten som är avgörande. Jag vill avsluta mitt anförande med att citera WilliamShakespeare: "Den herrn bedyrar för mycket." Den herrn är . 208BJÖRN (vpk): Transportområdet är en viktig sektor inomregionalpolitisk planering. Den underbygger ett av de mest centrala målen förall politisk planering, nämligen skapandet av fler arbetstillfällen. Transportteknik rymmer också framtida nationella ochinternationella utvecklingsmöjligheter. Den är ett område, där har ettkunnande, som med en produktionsanknuten forskningsinsats kan utvecklas mot nyatekniska lösningar motsvarande samhällets behov. I detta sammanhang är s. k.kombinationssystem av stort intresse. Det kan vara fråga om lastbilstransporter,järnvägstransporter, persontransporter inom större tätorter, samordnadesjötransporter, terminalhantering, trafik- och transportsystem iutvecklingsländer m. m. I motion 1008 av och Marie-AnnJohansson föreslås inrättande av ett transporttekniskt centrum i den s. k. trestadsregionen.Förslaget har blivit välvilligt behandlat av utskottet, och vi har inget annatyrkande än utskottet här i dag.-Vi kommer dock nogsamt att bevaka arbetet medett transporttekniskt centrum och då särskilt pröva överväganden om dessframtida förläggning inom . Lokaliseringen avtransportforskningsberedningen, om vilken det förs fram förslag i denforskningspolitiska propositionen, undanröjer inte möjligheterna att pröva Ändringar i hyreslagstiftningen m. m. enlokalisering av ett transporttekniskt centrum till den s.k. trestadsre- Nr160 gionen. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 a (riktlinjer för trafikpolitiken) Utskottets hemställan bifölls med 221 röster mot 78 förreservationen av m. fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 19 § Ändringar i hyreslagstiftningen m. m. Föredrogs bostadsutskottetsbetänkande /84:29 om ändringar i hyreslagstiftningen m.m. (prop.1983/84:137). 209 (): Vi moderater har avgivit ett antalreservationer vid detta betänkande. Den första rör frågan om en översyn avbruksvärdessystemet. Vi menar att det system som tillämpas är helt otillfredsställande.Bruksvärdessystemet innebär nämligen, som det fungerar , å ena sidan attde allmännyttiga bostadsföretagen inte får kostnadstäckning för sina hyror,eftersom de inte tar ut kostnaderna fullt ut - en del subventioneras av kommunerna.Genom att de allmännyttiga företagen, som är prisledande, i bruksvärdessystemetinte tar ut alla sina kostnader får å andra sidan inte heller de enskildaföretagen genom hyressättningen ut sina kostnader motsvarande bruksvärdet. Detta leder för det första till att systemet motverkar enomflyttning i systemet. Man får nämligen inte ut de hyror som man skulle kunnafå ut för de äldre bostäderna. De nya bostäderna åsätts en hög hyra, medan deäldre bostäderna har en lägre hyra, och därför bor hyresgästerna kvar i detäldre beståndet. För det andra leder systemet till att övertagande av vissaförvaltningsuppgifter - det kan t. ex. gälla trappstädning men också mycketannat - inte minskar hyran i bruksvärdessystemet. Systemet motverkar alltsåinitiativ syftande till övertagande av vissa förvaltninguppgifter. Mot denna bakgrund menar vi att det är dags att göra renthus med nuvarande system. Vi vill ha ett bruksvärdessystem som tar störrehänsyn till läge och som bygger på en marknadsprishyressättning - en hyressättningbaserad på vad marknaden egentligen är beredd att betala för bostäderna; Dettaär också bakgrunden till våra reservationer 1 och 2. I reservation 2 framhåller vi att man borde starta enförsöksverksamhet med en fri hyresmarknad. Vi är övertygade om att en sådan försöksverksam het skulle leda till att man får till stånd ett permanent system med en fri hyresmarknad, innebärande att konsumenten får betala den hyra vederbö- 161 11 protokoll 1983/84:159-160 Ändringar i hyreslagstiftningen m. m. rande prefererar för bostaden i fråga. Vi tror att dettaskulle vara en fördel. Detta skulle exempelvis i innebära attbostäderna i ' innerstaden inte skulle ha en väsentligt lägre hyra än debostäder som byggs i våra förorter. är det nämligen så att förorternassämre belägna bostäder är väsentligt dyrare än innerstadens välbelägnabostäder. Vi menar att det är orimligt och att man i stället skulle vara bereddatt acceptera ett system som mera överensstämmer med konsumenternas värderingarpå hyresområdet. Den andra fråga som jag vill beröra gällerförhandlingsrätten. Där har vi mpderater slagits förhyresboendes exklusiva rätt att själva bestämma om de vill vara med i någonförening och om denna förening skall företräda dem i förhandlingen. Det skallalltså vara hyresgästernas sak att bestämma detta. Som det är sägerhyresförhandlingslagen att de som inte vill att Hyresgästernas riksförbundskall förhandla för dem skall visa att de är förhandlingsfähiga. De skall visaatt de är i stånd att ta hand om sina egna intressen. Vi menar att detta ärorimligt. Självfallet skall svenska medborgare, myndiga sådana, som har rättatt teckna ett hyreskontrakt själva kunna avgöra vilka som skall förhandla fördem och om en förening skall ges förhandlingsrättighet. Mot den bakgrunden säger vi att den nuvarandehyresförhandlingslagen, som ger ett faktisktförhandlingsmonopol, måste ändras och den enskilde hyresgästen ges frihet attlåta dén organisation som hon eller han själv vill förhandla för henne ellerhonom. Reservation 23 rör förhandlingsersättning. Vi menar attalla fria förhandlingar självfallet måste bygga på principen att varje partbetalar sina egna kostnader för förhandlingen. är det pä det sättet atthyresförhandlingarna bekostas av fastighetsägarna, som i sin tur övervältrarkostnaderna på hyresgästerna. Det betyder när det gäller allmännyttan att dekostnader som tar ut för förhandlingarna är baseradepå en procentsats, vilket innebär att hyresförhandlingarnas resultat är direktrelaterat till hyran, dvs. ju sämre hyresgästorganisationen förhandlar, destohögre blir hyran. Vi menar att detta är orimligt och vill att man skall ha ettsystem där var och en som är medlem i en hyresgästorganisation, oavsett vilken,står för de kostnader som är förknippade med förhandlingen i vederbörandeorganisation. Det är det ena. Det andra är att ingen skall vara med och betala för någonannans kostnader. Mot denna bakgrund, herr talman, vill jag yrka bifall tillreservationerna 1, 2, 5, 7, 9, 10, 11, 13, 14, 15, 17, 18, 19, 22 och 23. 210BIRGITTA (): beställde en översyn avbruksvärdessystemet. Man hävdade inte bara att allmännyttan inte fick täckningför de s. k. sociala kostnaderna med detta bruksvärdessystem utan också att endel privata hyresfastighetsägare överkompenserades. I den proposition som vi nu behandlar, 1983/84:137,föreslås injga större förändringar av systemet. anser att tiden ärmogen att pröva hur det skulle fungera med en heltfri hyressättning. Hyresgästerna har ju tillgång till en väl utbyggdförhandlingsordning. De har, om de så önskar, tillgång till en starkorganisation. Lika väl som arbetsmarknadens parter får ansvara förlönemarknaden utan statliga regleringar, borde hyresgäster och fastighetsägarekunna betros att klara sina mellanhavanden. "Gör hyresgästernamyndiga" har satt som rubrik på sin motion om ändringar i lagen omhyresförhandlingar. Hyresgästerna i en fastighet bör fä bestämma om de villklara förhandlingarna själva eller anlita en organisation. , När det gällerhyran för lokaler är det bra att det svåra problemet med avvägning mellanhantverkarnas och fastighetsägarnas intressen ses över. Det är riktigt attstädernas centrala delar kan behålla serviceverksamheter, även om dessa intetål så höga hyror som t. ex. affärer och kontor kan betala. Jagber att få yrka bifall till reservationerna 2, 13, 17, 18, 22 och 23. Ändringari hyreslagstiftningen m. m. 211 (vpk): Jag vill börja med att göra en kommentar tiU det och inågon mån också sade här. Det gäller frågan om en frihyresmarknad, att pröva en helt fri hyressättning. sade atthyresgästen skall vara beredd att betala den hyra vederbörande prefererar försin bostad. I klartext: som inte har sett till att ha tillräckligthög inkomst eller förmögenhet skall inte kunna efterfråga den bostad som deegentligen skulle behöva för sig och familjen. Det är innebörden av vad KnutBilling sade. Jag måste också säga att Jag är förvånad över att BirgittaHambraeus så lätt halkar in i detta tal om en fri hyressättning - precis som omvi i inte skulle ha tillräckligt med negativa erfarenheter av vad enfri hyresmarknad och liknande ting skulle leda till för de människor som sittersämst till i fråga om sina bostäder, för de människor som har de lägstainkomsterna, för barnfamiljerna, för invandrare och andra som har uppenbarasvårigheter att hyra de bostäder som de egentligen skulle behöva. Vifår vara glada för att de borgerliga partierna inte har större inflytande än dehar i dessa frågor. Förslagen till ändringar i hyreslagstiftningen innehåller fleraförbättringar för hyresgästerna, i flera fall förbättringar som vpk harföreslagit . Det är positivt att bruksvärdessystemet föreslåsbibehållet, med en viss förändring som innebär att hyresgästernas rättsställningförbättras. Bra är också att systemet med bränsle- och va-klausuler i principförbjuds och att totalhyra införs. Totalt sett är emellertid förslagen tillförändringar av hyreslagstiftningen enligt vpk:s mening alltför begränsade. Vi-har i olika sammanhang påtalat brister och krävt förändringar ochförbättringar, så att hyresgästerna får mer att säga till om och fastighetsägarnamindre bestämmanderätt. Lagstiftningen måste ge hyresgästerna en grundläggandetrygghet. Det innebär ett starkt besittningsskydd, bytesrätt, skydd mothyreshöjningar och ett avgörande inflytande över det egna boendet. Regeringens förslaginnehåller tyvärr inga nya bestämmelser om hyressätt- Ä ndringar i hyreslagstiftningen m. m. ningen för lokaler. Vpk har och senast i enmotion under allmänna motionstiden föreslagit en skyndsam översyn avhyreslagens bestämmelser för besittningsskydd och hyressättning förlokalhyresgäster. Vi här vidare begärt förslag i syfte att stärkalokalhyresgästernas ställning på hyresmarknaden. aviseras i propositionen enutvärdering av det nu gällande systemet med indirekt besittningsskydd. Detborde, som vpk framhålUt, redan tidigare ha stått klart att en övergång tillett direkt besittningsskydd är befogad även för lokalhyresgäster. Utskottet säger sig nu dela den oro som kommer tilluttryck i motionen och hälsar med tillfredsställelse att en utvärdering kommertill stånd. Utskottet understryker också vikten av att en sådan utvärderingblir mer omfattande än gjorda undersökningar. Jag förutsätter att mandå, som sägs i propositionen, kommer att överväga någon form av direkt besittningsskydd,och jag har inget annat yrkande på denna punkt än utskottets. Ett annat krav som vpk vid ett flertal tillfällenaktualiserat är kravet på en förbättring av besittningsskyddet vidandrahandsuthyrningar. Vi noterade som positivt hyresrättsutredningens förslagi detta avseende. Utredningens förslag i denna del, som i princip innebär atten andrahandshyresgäst kan få överta hyresrätten till den bostadhan hyr, har emellertid regeringen nu inte accepterat. Vi föreslår atthyresrättsutredningens förslag på denna piinkt skall tas med i lagen. I s-motion 2768 förespråkas en lagändring i sammariktning, och fp-motion 2771 ansluter även den till hyresrättsutredningensförslag och begär förslag från regeringen i enlighet med detta. Vi noterar också med beklagande, att regeringen i sittförslag avstått från möjligheten att ta bort påtaglighetsbegreppet då detgäller hyresjämförelser enligt bruksvärdesbestämmelserna. Vpk har alltsedanbruksvärdesreglerna infördes rest invändningar mot och föreslagit borttagandeav både det tidigare begreppet "väsentligt" och det nuvarandebegreppet "påtagligt" i bruksvärdesreglerna. Just genom att hyranenligt nuvarande regler inte anses oskälig - annat än om den är påtagligt högreän hy ran för lägenheter som med hänsyn till bruksvärdet anses likvärdiga -medverkar dessa regler till ständiga hyreshöjningar och till att hyresnivåernahela tiden skruvas upp vid nya jämförelser. Ordet "påtagligt" börutgå, och då kommer hyran inte att anses som skälig om den är högre än hyranför likvärdiga lägenheter. Vpk har aldrig delat den uppfattning som regeringen redan1974 gav uttryck för och som innebär att det behövs ett utrymme utöver den nivåsom kan konstateras vid jämförelseprövningar. Detta utrymme och den flexibilitetsom utskottsmajoriteten nu talar för är väldigt ensidig - det handlar nämligenhela tiden om utrymme uppåt och flexibilitet uppåt för större hyreshöjningar! Vpk återkommer.nu också till ytterligare ett par förslagsom vi tidigare aktualiserat. Det är förslaget till borttagande av bestämmelseri den nuvarande lagstiftningen som är klart oförmånliga för hyresgästerna ochställer dem i ett underläge gentemot hyresvärdarna. Det gällerhyresgästens rätt att låta utomstående personer bo i sin lägenhet.Den rätten begränsas nu av att det ej får "medföra men förhyresvärden". Eftersom redan det förhållandet, att det för längre ellerkortare tid bor vad man i lagen kallar utomstående personer i den förhyrdalägenheten, kan anses medföra men för hyresvärden, bör denna paragraf utgå urlagen. Hyresgästen bör givetvis själv få bestämma vem eller vilka han villinhysa i sin lägenhet. Hyresvärdens möjlighet att i vissa situationer ingriparegleras som bekant i andra paragrafer. säger utskottsmajoriteten att 41 § i hyreslagen skulleha precis motsatt innebörd, nämligen en rätt för hyresgästen att ha inneboendei sin lägenhet, och att ett bifaU till motionen skulle medföra att hyresgästengick miste om denna rättighet. Det är minst sagt en något underlig slutsats somutskottsmajoriteten kommer fram till mot bakgrund av vad som sägs ilagparagrafen: "Hyresgästen får ej inrymma utomstående personer ilägenheten, om det kan medföra men för hyresvärden." För dem som hyr personalbostäder med s. k.kopplat avtal gäller hyreslagen i dess helhet, med viss inskränkning ibesittningsskyddet (46 § punkt 9). I princip gäller kvarboenderätt omhyrestiden har varit , även om anställningen upphört. Undantagsbestämmelsen som finns i 67 § ger emellertidmöjlighet att genom kollektivavtal på arbetsmarknaden sätta ur kraft allahyreslagens grundläggande trygghetsbestämmelser: besittningsskyddet,bytesrätten, rätten att i vissa fall hyra ut i andra hand, rätten att säga uppavtalet för villkorsändring och rätten att överklaga en uppsägning.Undantagsbestämmelsen strider mot den grundläggande tanken ihyreslagstiftningen, och sådant villkor är enligt vpk:s mening oskäligt mot denenskilda hyresgästen. Ett borttagande av denna paragraf är en förutsättning förstörre trygghet och rättvisa åt tiotusentals hyresgäster som har sådanaförhållanden och sådana avtal. i , som har visserfarenhet av sådana ärenden som det här gäller, har tagit ställning för att 67§ skall avskaffas. Man anser, liksom vpk, att det inte bör finnas någramöjligheter att avtala bort hyresgästernas lagstadgade rättigheter, bl. a. närdet gäller besittningsskydd och bytesrätt. Den motivering som bl. a. i propositionen anförts om attsambandet meUan anställning och bostad numera inte har samma betydelse somtidigare utgör enligt vår mening närmast ytterligare ett argument för attavskaffa 67 §. Jag yrkar bifall till reservationerna4,6,12,16,20 och 21, som är fogade till bostadsutskottets betänkande nr 29. Ändringar i hyreslagstiftningen m. m. 212KERSTIN (): I samband med att bostadsutskottet behandlatregeringens förslag om ändringar av hyreslagstiftningen har även en delmotionsyrkanden från den allmänna motionstiden behandlats. har isin motion 1983/84:2113 föreslagit en försöksverksamhet med fri hyresmarknad.Vi säger att en sådan försöksverksamhet i några kommuner kan ge underlag förvidare ställningstaganden. Ändringari hyreslagstiftningen m. m. Bruksvärdessystemethar sedan det infördes fått en hyresreglerande inriktning. Denbostadsbrist som rådde kan förklara och försvaradenna inriktning. Vi har en helt annan situation. Vi tror inte att enavveckling av bruksvärdessystemet skulle innebära några större förändringar avhyresnivåerna. Det är emellertid nödvändigt att få detta belyst, och så skulleske genom den försöksverksamhet vi förordar. Vi kan då förhoppningsvis fåresultat som ger oss möjlighet att gå över till en friare, mer marknadsbetonad,hyressättning. I samband med detta vill jag ta upp frågan om lägesfaktorn och fråganom ersättning till boendeinflytande och fritidsverksamhet. Genom den praxis somtillämpas påverkar inte läget av en bostad i någon större omfattninghyressättningen. Detta är enligt vår uppfattning felaktigt. Det är inte barastandard och utrymme som är av intresse för den boende. Läget av bostaden harstor betydelse och bör därför vara en del av det som bedöms vid hyressättningen. Närdet gäller ersättningen för fritidsverksamhet och boendeinflytande har de avtalsom slutits mellan och fått till följd att mannu förhandlar för alla, även för icke medlemmar. Vi har från imotion 1983/84:2113 fört fram krav på en precisering av hyreslagen, så attersättning för boendeinflytande och fritidsverksamhet som kommer organisationav hyresgäster till del inte skall anses vara hyra.