prot · G70928 · 1983-12-31 00:00:00 — Låt oss säga att man vill byta ut enmaskin som är . Då kan man ju inte sätta in en maskin som är likagammal, utan man ersätter naturligtvis maskinen med en som är ny. Det är välhelt klart alt del innebär en effektivisering, för tekniken har ju inte ståttstilla. Jag tycker alt vi kan vara överens om att en ersättningsinvestering iett sådant fall medför effektivisering. Jag frågade också Mals om den nationella nyckellagen- jag har inte fåll helt klart för mig om han svarade på detta - som förbjudersvenska företag verksamma i att rapportera till annat land om eninvestering som har med försvaret alt göra.. Har den svenska regeringenkontrollerat hur de svenska företagen gör i sådana fall? Det är en viktigfråga, som faktiskt är så central att man bör få besked om hur det förhållersig. Vet utrikeshandelsministern hur stora dessa investeringar är? Har derapporterats till ? Anser utrikeshandelsministern att de svenskaföretagen här skall följa den svenska lagen, såsom den är utformad efter besluti riksdag, eller skall de följa den sydafrikanska lagen? Jag får slutligen tacka för beskedel i fråga om denbegäran som framfördes av utrikesminister vid besöket i ochsom gällde ett ökat svenskt stöd. Jag ser detta som positivt. återkommer tillindignationsnummrel om de beslut som fallals när del gäller och säger: Hur kan man komma tillbaka och godkänna vad man en gång sagt nejtill? När den borgerliga regeringen avslog ansökningarna frånSKF och gjordes detta på endast en grund, nämligen investeringarnasstorlek. Det fanns ingen invändning i fråga om karaktären på investeringarna.Del var inte så all man ifrågasatte huruvida det handlade omersällningsinvestering-ar. Man ifrågasatte inte om det gällde några nyamaskiner eller liknande som skulle kunna öka kapaciteten. Avslaget baserades påen grund, och del var investeringarnas storlek. De tillstånd som densocialdemokratiska regeringen gav gällde en halvering av investeringarnaenligt de ursprungliga ansökningarna. Denna halvering innebar all de tillståndsom förelagen fick väl rymdes inom den praxis som har utvecklats av de olikaregeringarna. De här frågorna avgörs inte på sådana lösliga grunder somBerfil Måbrink vill göra gällande när han framställer del hela som all del ärfråga om modernare maskiner som gör all förelagen producerar mera, och dåskulle del inte handla om någon begränsning. Men del är inte så enkelt. I ettfall tvingades ett förelag, just därför alt del var fråga om en modern maskinsom möjliggjorde högre kapacitet, all flytta en gammal maskin från ett annatland till . Företaget tvingades göra detta just därför all man ickefick utnyttja en modernare maskin som gav högre teknik. alltsåinte så lösligt som vill framställa det, utan tvärtom ärinvesleringsansökningarna utomordentligt grannlaga prövade. log också upp frågan om hemligslämpling ochliknande. Del är frågor som inte alls är berördai inlerpellafionen. Om BertilMåbrink menar all beslut som regeringen skulle ha fattat om att hemligstämplamaterial på någon punkt skulle vara felaktiga, eftersom företagen för sin deloffentliggjort de aktuella uppgifterna, utgår jag från ätt sådana frågor. I varje fall under min lid somulrikeshandelsmi-nisler har del inte förekommit några överklaganden i sådanafall. Del har inte rört sig om den typ av uppgifter som nämner.De frågor som här tar upp har som sagt inte berörts iinterpellationen, och de får därför behandlas i annat sammanhang. Beträffande frågan om vilken lag som skall följas i delfall nämnde vill jag säga att del självfallet är den svenskalagen som skall följas. Del vi nu har diskuterat är lagen mot investeringar iSydafrika. Dessutom har vi en lag om vapenembargo mot i enlighet medFN:s vapenembargo, som är myckel strikt och som innebär att man inte fårutföra militär materiel till . Slufligen talade Berfil Måbrink om möjligheterna all iSydafrika kontrollera vad som sker när det gäller svenska företags verksamheti landet. Här finns ulan tvivel en svårighet - inte när del gäller de uppgiftersom har redovisats här, men i andra avseenden. Därför ingår del iSydafrikakommitléns uppdrag i enlighet med de direktiv som har givils alt seöver också den frågan. De flesta av de frågor som har berört ärjust sådana som arbetar med, och här ingår också frågan omkontrollfunktionen. Det är rimligt att vi i vanlig ordning avvaktar vadkommittén kommer fram till. Den skall ju lämna förslag i fråga om de allraflesta av de punkter som har tagit upp här. Jag vill upprepa detjag sade i mitt inledningsanförande, nämligen all del är rriin förhoppning attregeringen på grundval av Sydafrikakommitléns förslag och den remissdebatt somföljer skall kunna lägga fram ett förslag till om enutvidgning av de åtgärder som begränsar svenska förelags verksamhet iSydafrika. Om skärpt lagstiftning mot investeringar i ochNamibia 13BERTIL MÅBRINK (vpk): Jag tycker all utrikeshandelsminislern skallvara litet försiktig när han talar om indignalionsnummer. Bådeutrikeshandelsminislern och jag, liksom säkert även andra ledamöter här iriksdagen, anser att lägel i södra faktiskt är mycket allvarligt. Det ärallvarligt för den stora majoriteten icke-vita i . De drabbas nu avatt man trappar upp förtrycket och brutaliteten, vilket jag nämnde i miltinledningsanförande. Man trappar upp krigföringen mot fronstaterna och ökarförstörelsen av dem. Man pressar oerhört hårt. Nog har jag mot den bakgrunden rätt all reagera mot de tvådispenser som regeringen givit till och efter alt tidigareha sagt nej till dem. Jag reagerar mot detta mot bakgrund av vad jag sagt omlägel i södra Om rutinerna vid tullkontroll av importgods , och jag undanber mig beskyllningar för att hauppfört indignationsnummer. Ulrikeshandelsminislern gav exempel på företag som fåttavslag på ansökningar som gällt maskiner som skulle ha ökat kapaciteten. Jagtror att del är undanlagsfall. Jag är glad och lacksam för att regeringen vill skärpalagen. Jag har ingenting emot det, och det har inte heller den svenska opinionsom kräver alt man skall ingripa hårdare. Det finns ju en mängd brister i dennuvarande lagen. Det har vi konstaterat, och det kommer ocksåöversynsutredningen att kunna konstatera. Men jag är tveksam till om en skärpning av lagen ärtillräcklig och om det är möjligt att åstadkomma en sådan. Jag har också stödför mina uppfattningar. Jag tror alt det var som förnågra veckor sedan hävdade alt den enda vettiga åtgärden nu är en total bojkottpå alla plan av den sydafrikanska rasistregimen. Även Afrikagrupperna harställt del kravet. Jag tror att en bred svensk opinion ställer sig bakom deltakrav . Det har ju skett upplrappningar, och det finns så många kryphål. Vi får väl se vad utredningen kommer med i början av nästaår, vad den läcker upp. Om jag tolkade utrikeshandelsminislern rätt, får jag väldra den slutsatsen att de svenska företagen inte följer den nationellanyckellagen, som förbjuder i verksamma förelag all lämna uppgiftertill annat land. Det är i så fall bra. Då har jag fåll ett svar på den frågan,vilket jag är lacksam för. Överläggningen var härmed avslutad. 6§ Svar på interpellation 1983/84:44 och fråga 1983/84:140 om rutinerna vidtullkontroll av importgods Mot bakgrund av att generaltullstyrelsen fr.o. m. kommer att införa nya regler för tullkontrollen av s.k. samlaslningsgods har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidtaför att inom arbetsområde främja den pågående utvecklingen motrationellare godshantering i de svenska hamnarna. har frågat migom jag är beredd att vidta åtgärder för att förhindra negativa effekter i formav kaos i hamnarna och ökade kostnader i miljardklass för näringslivet medanledning av tullens beslutade nya kontrollrutiner. Jagbesvarar interpellationen och frågan i ett sammanhang. Generaltullslyrelsen har beslutat skärpa tullkontrollen avs. k. samlaslningsgods, dvs. gods som befordras gemensamt till mer än enmottagare i samma vägfordon, container eller järnvägsvagn. Beslutet har fattatsinom ramen för de befogenheter som styrelsen har när del gäller tullkontrollenskonkreta inriktning och omfattning. Anledningen till att vill genomföraskärpta kontrollrutiner för samlastningsleveranserna är att tullmyndigheterna iökande utsträckning har kunnat konstatera att gods kommit in i landet utan attdel har anmälts för tullmyndighet och att lastförteckningar och frakthandlingarofta visat sig vara ofullständiga eller felaktiga. Generaltullslyrelsen har framhållit alt man är införståddmed att det är angeläget att de uppstramade kontrollrutinerna genomförs så attminsta möjliga olägenhet uppkommer för utrikestrafiken och att det blir en mjukövergång med tanke på olika informations- och anpassningsproblem. Styrelsen hardärför beslutat att flytta fram ikraftträdandet till den 1 januari1984 samt genomföra den ökade kontrollen stegvis för olika slag av samlasteroch medge undantag från de skärpta reglerna i vissa fall. De ökade kostnader för näringslivet som omläggningenmedför har enligt tullen klart överdrivits, då belopp på ochdäröver har nämnts. Del är min förhoppning - mot bakgrund av vad jag nu sagt -att de nya reglerna för tullkontrollen av samlaslningsgods kommer attgenomföras och tillämpas på ett sätt som så långt möjligt begränsar depraktiska och ekonomiska verkningarna för näringslivet och den utrikestrafiken. Om rutinerna vid tullkontroll av importgods 15SONJA REMBO (m): Jag tackar finansministern för svaret, ävenom det inte var mycket till svar. Den här frågan har betydligt större räckvidd än vad manvid första påseende kan tycka. har svensk industri i ökande utsträckninguppmärksammat de myckel stora rationaliseringsvinster som kan göras genom eneffektivare materialhantering. Genom att minska lagerhållningen kan kapitalfrigöras och förräntningen ökas. Inte beräknasvara bundet i lager. Härav uppskattar man att det är möjligt att frigöra 70miljarder kronor. Som en konsekvens av denna filosofi ställs ökande krav påhela varuflödet. Det krävs ett väl utvecklat samarbete mellan den svenskeproducenten och dennes underleverantörer, såväl inom som utom landet.Godsflödet måste gå i en jämn ström genom hela kedjan från råvara till färdigprodukt. För alt garantera en störningsfri produktion måste varjeled noga planeras och uppgjorda lidsplaner innehållas exakt. Utrymmet förförseningar är marginellt. Störningar kostar alltför mycket och kan inteaccepteras. Detta ställer hårda krav på hela transportkedjan.Transportbranschen har hållit på och håller på alt anpassa sig till dessa krav.De senaste decenniernas utveckling mot en ökande andel enhelslaster ochdörr-till-dörr-leveranser har inneburit ett helt nytt Iransportlänkande ochutgör en förutsättning för den pågående effektiviseringen av helamaterialhanteringen. Denna utveckling är givetvis gynnsam inte bara för deenskilda företagen utan för svensk ekonomi över huvud taget och för vårkonkurrenskraft på världsmarknaden. Det är en gemensam angelägenhet för allaberörda parter Om rutinerna vid tullkontroUav importgods att påbästa sätt medverka till en fortsalt utveckling mot rationellarematerialadministration. En konsekvens av denna utveckling är förändradeIransportströmmar. a. har mängden samlaslningsgods som passerar våragränser ökat. anser nu all trafiken har fått en sådanomfattning all verket inte längre på ett nöjaktigt sätt kan fullgöra sinaåligganden med del regelsystem som varit gällande. Del finns också enligt generaltullstyrelsen skäl altmisslänka all ökande godsmängder införs i landet ulan all ha genomgåtttullkontroll. Någon analys av omfattningen av denna verksamhet tycks emellerfidinte ha gjorts. Jag betvivlar inte att del kan ligga fill på detta sätt. Delvore hyckleri alt påslå all del inte finns sådana som orätlmäligl utnyttjar demöjligheter som bjuds. Men också här finns ett gemensamt intresse all förhindraolaglig införsel av gods. Generaltullslyrelsen vill nu förändra del smidigahemtagningssyslem som hitfills tillämpats och införa regler som innebär allsamlaslningsgods i stor utsträckning i stället måste lossas och läggas upp pålullupplag före förlullning. Detta får omfattande konsekvenser.Genomströmningshaslighelen för gods kommer att minska, lastbilar och trailraroch andra laslbärare får lägre ulnylljandegrad, och befintliga tullupplagkommer i många fall inte alt räcka till. Det finns berättigade farhågor för enbetydande anhopning av gods och långa väntetider i importhamnarna. Allt dettaleder till minskad effektivitet och höga kostnader, som i sista hand drabbarkonsumenterna. Enligt den kalkyl som gjorts av berörda intressenter skullemerkostnaden för näringslivet totalt belöpa sig till perår. Denna siffra baserar sig på en detaljerad och genomarbetad kalkyl.Tullverket underkänner den men har, vad jag vet, inte gjort någon liknandeanalys. Vi rör oss här i de stora talens värld, och jag vill baraför att ge en uppfattning om vilka volymer del handlar om nämna alt av de ca 3miljoner lon styckegods som importerades över hamn 1982 utgjordemerparten enhelslaster. Antalet trailrar, lastbilar etc. som totalt passeradehamnen uppgick till i runda tal 230 000, antalet containrar till 215 000 ochantalet flak fill 50 000. Ett annat mått på den ekonomiska betydelsen av effektivmaterialhantering är en uppgift från en av våra storindustrier all en endadags längre framförhållning vid en enda division skulle medföra en årskostnadpå över 2 milj. kr. Den kalkyl på 1,4 miljarder som jag hänvisade till harbaserats på ca 300 000 enheter, vilket motsvarar av den import somberäknas bli påverkad. Jag tycker all del är lättvindigt all bara vifta undan deberäkningar som har gjorts och alt ulan en ingående granskning beteckna dem somöverdrivna. Här finns en uppenbar intressekonflikt mellan å ena sidannäringslivets och konsumenternas berättigade krav på snabba och effektivatransporter och å andra sidan lika berättigade krav påkontrollmöjligheter. Del ligger i sakens natur all tullens verksamhet utgör etthinder för en obruten Iransporlslröm. Men detta är någonting som allaaccepterar. Vem älskar tullen? Men vi måste ha den. Vi har alla ett gemensamtintresse av all olaglig införsel av gods förhindras. Inte minst av konkurrensskälfinns ett sådant intresse. har också, såvitt jag kan bedöma,utformat sin verksamhet på ett sådant sätt att förlullningsarbetet skall skesmidigt och orsaka så Hien olägenhet som möjligt. Men de nu föreslagnaåtgärderna bryter detta mönster. är starkt beroende av sin utrikeshandel, av importlika väl som av export. Del är därför av vital betydelse att handeln övergränserna löper smidigt och effektivt och att de effektiviseringsmöjlighetersom ligger i rafionellare godshantering kan tas till vara. Det är mot denbakgrunden jag har ställt min interpellation till finansministern, och jag villfråga finansministern hur han ser på uppgift i dettahelhetsperspektiv. Om rutinerna vid tullkontroll av importgods 16WIGGO KOMSTEDT (m): Jag ber all få lacka statsrådet för svaret på frågan. Företag och enskilda kan ofta ha annan uppfattning änstatliga myndigheter när del gäller handläggning och kostnader vid införandeav nya rufiner. Så är del uppenbarligen när del gäller näringslivelsuppfattning om införande av nya behandlingsrufiner vid våra tullstationer vidkontroll av samlaslal gods och vad detta kommer alt kosta. I sill svar förlitar sig finansministern helt på tullensuppfattning att de farhågor som framförs är överdrivna. Jag är inte så säker påall farhågorna är överdrivna, för från alla dem som kommer all drabbas finnsdet en samstämmig uppfattning om alt detta blir ytterst besvärligt ochkostnadskrävande. Del framgår också av de remissvar som lämnats fillfinansdepartementet av bl. a. , , och . Vi vet all del lar fid i tullen, och eftersomtullen inte har fåll -och uppenbarligen inte heller får - några nya tjänsteroch resurser kommer väntetiderna självfallet all bli längre. har ingående tagit upp en mängd av desakargumenl som finns all anföra i frågan, och jag skall inte förlänga debattengenom alt upprepa dem. Finansministern har inte svarat på den fråga som jagställde genom alt vidta åtgärder, ulan han har uttryckt en förhoppning. Han harsagt all så långt del är möjhgt är del hans förhoppning alt de nya rutinernafillämpas på ett sådant sätt all de bedöms ha prakfiska och ekonomiskaverkningar för näringslivet och utrikestrafiken. Del är klart all del alllid går alt uttrycka förhoppningarom att det inte skall bli så farligt som del kan lyckas bli. Men om del nutrots allt skulle bli så alt näringslivets företrädare har rätt och alt viefter finner all del blivit mer eller mindre kaos, vill jag frågaom finansministern kan lova alt han snabbi kommer all vidta de åtgärder som kanerfordras. Om rutinerna vid tu 11 kon troll av importgods 17 PER STENMARCK (m): Det förslag till åtgärd som här diskuterasskulle, om del genomfördes från , komma alt få allvarligakonsekvenser, inte minst för de svenska färjerederierna. kan man kanske ändåhysa vissa förhoppningar om att förnuftet skall tas till fånga. Denya tullbestämmelserna om samlaslningsgods skulle ursprungligen ha trätt ikraft , därefter gällde och talas det om startden . Om finansministern inte är beredd att ge något positivtbesked , är det min förhoppning att han skall kunna göra det vid denuppvaktning som berörda parter gör . Det finns nämligen, som jagser del, och som tidigare talare också har framhållit, skäl för finansministernall se positivt på frågan. Alla är säkert överens om att här finns problem, vilketockså framgår av finansministerns svar, men till alt av detta dra slutsatsenatt allt samlastnings-gods, dvs. allt gods som skall till mer än en importör,skall föras till tullupplag för all kontrolleras är steget myckel långt. Denarbetsgrupp med representanter även för näringslivet som har tillsatts, ochsom arbetar med frågan, diskuterar i stället bättre lasthandlingar, att detskall finnas en ansvarig för lastbilen samt förbättring avstickprovskontrollen. Detta torde vara en klart bättre väg som bådegeneraltullslyrelsen och regeringen borde kunna acceptera. I ett pressmeddelande menar generaltullstyrelsen allkostnaderna för åtgärderna understiger 200 milj. kr. Enligt uträkningar somnäringslivet har gjort räcker inte delta på långa vägar. De siffror som man därhar räknat fram - vilket i och för sig gjorts före generaltullslyrelsens någotreviderade bestämmelser - tyder i stället, som harnämnts, på merkostnader på uppemot en och . Då har manändå bara räknat in hanteringskostnaderna, dvs. omlastning, lossning och liknande.Om man uppskattar att sanningen förmodligen ligger någonstans mellan vadgeneraltullslyrelsen och industrin säger, blir det ändå en merkostnad på kanskeen miljard kronor. En mycket stor del av samlastningsgodset kommer in ihamnar i , inte minst via den redan hårt drabbade färjetrafiken. Ju flergånger företrädare för regeringen säger nej till positiva åtgärder, destosvårare blir situationen. Det finns en gräns för hur många nej frånfinansministern och andra statsråd som trafiken över klarar. För någonmånad sedan gällde det nya fyravgifler. Det kostade en miljon. Det kostar mångdubbelt mer. Någonstans går en smärtgräns,och det kan finnas risk för att den gränsen överskrids . Det voreallvarligt, för utan färjetrafiken riskerar vi att stagnerar.Det är därför min förhoppning att finansministern skall kunna ge ett positivtbesked vid den uppvaktning som kommer att äga rum . torde ha ett av de mest liberala systemen i världen i vadgäller kontrollen av varuinförsel och varuutförsel. Det har bl. a. lett tillatt vi i stor skala har kunnat minska antalet befattningshavareinom . Del bygger i hög grad på exportörers och importörerstrovärdighet och tilltron till deras vilja att själva leva upp till lagensbestämmelser. Rutiner har automatiserats och datoriserats, och del förekommermycket litet av del man i andra länder upplever som tullkontroll. Dettahar haft stora fördelar för del svenska näringslivet. Del är också uppenbart.Men som vanligt är detta näringsliv kluvet i sin inställning fill lagar ochförordningar. Vi har nämligen under upplevt all just detnäringsliv som tydligen tänker uppvakta mig för att klaga över skärpningen avtullkontrollen har hävdat all vi genom en alltför slapp kontroll hartillåtit införsel av varor som i varje fall inte skulle införas tullfritt ilandet eller av varor som omfattas av kvantitativa regleringar och över huvudtaget inte skulle ha kommit in och som har stört konkurrensen. Tullverketsstudier av bakgrunden till de här klagomålen, som har varit ganskafrekventa-under tidigare år, har visat alt del framför allt ärsamlastningsgodset som har orsakat att det antagligen finns grund för deklagomål som näringslivet har fört fram. Del är inte bara näringslivet som harklagat, ulan klagomål har också kommit från annat håll, t. ex. från deanställda i förelag som ansett sig ha utsatts för felaktig konkurrens på dethär sättet. Detgläder mig i någon mån all , som den enda av de tre moderatadellagarna i den här debatten, ändå erkänner all här finns ett problem. Vi harett gemensamt intresse av all förhindra olovlig varuinförsel, säger de. Ja, delintresset skulle då vägas mot del andra intresset, nämligen så smidig och enkelbehandling som möjligt av inpasserande, och för den delen även ulpasserande,gods. Lägelär nu all generaltullslyrelsen, sin instruktion likmäligl, har försökt allåstadkomma en effektivarekontroll med hjälp av åtgärder, vilka man, efter denkritik som har riktats mot det första förslaget, har försökt anpassa så alt delättare skall kunna genomföras ulan större kostnader. Jag vill nog se närmarepå den här kostnadskalkylen på som detta skulle leda till.Jag tror att må ha minst lika goda skäl för sin bedömning, nämligenall del är fråga om . Del skall då ställas irelation till en total varuimport . Omvi nu här i säger, alt om del blir kaos i hamnarna, måste någontinggöras, så utgår jag från all i ett sådant fall med snabbhet kommeratt ingripa, därför all den som minst av allt önskar sig kaos i hamnarna ärfaktiskt tullen själv. Däremotvet jag inte vilka åtgärder menar att regeringen skall vidta.Del enda som vi skulle kunna göra är alt införa en ny lagstiftning, där vi heltenkelt säger all man inte skall kontrollera, att man skall avslå från altundersöka om varor införs olovligt i landet. Det regeringen kan gör omdet uppstår problem är att gå till och Omrutinerna vid tullkontroU av importgods 5 protokoll 1983/84:27-29 Om rutinerna vid tullkontroll av importgods be alt väsenfligl ändra innehållet i våralullförfattningar. Jag vill betona att den här kontrollen som den är upplagdinte är ett ullryck för något onödigt, någon kitslighet eller för någonavancerad byråkrati. Den svenska tullen är känd för alt hantera sina uppgifterpå ett mycket smidigt sätt, och jag är övertygad om all den komriier att göradet i det här fallet också. Sedan skall jag naturligtvis lyssna till vad man frånnäringslivels sida har alt säga mig, när man kommer och uppvaktar. Men jaganser att även näringslivet i detta läge måste bestämma sig huruvida det villacceptera ett läge där konkurrensen allvarligt störs av olovlig varuinförsel,där tilltron till allvaret i lagsliflningsbeslul skadas samtidigtsom del i och för sig mycket berättigade kravet all ha en så smidig och enkelhantering av varuinförseln och varuutförseln som möjligt beaktas. Man måstebestämma sig, man kan inte kräva.båda sakerna. Tullen måste få vissamöjligheter att granska även samlastningsgodset. Och jag hoppas, som jag sade,alt generaltullslyrelsen nu har hittat en lösning som tillfredsställer de härbåda kraven, som vi måste ställa på vårt tullverk. 19SONJA REMBO (m): Självfallet skall ha rimligamöjligheter att utföra sitt arbete. Men del är hela liden fråga om en avvägning- hur mycket resurser som skall få så att transporterna ochgodsflödet sker smidigt. Del handlar alltså inte minst om resurser tilltullverket. Huruvida är ett av de liberalaste länderna i dettasammanhang vågar jag inte ha någon uppfattning om. Det är möjligt att det är pådet sättet.