prot · G709102 · 1983-12-31 00:00:00 — Den skiljer sig ju påett avgörande sätt från utbildningar vid genom att den är meraspecialiserad - det är som sagt en utpräglad elitutbildning. Enligtmin mening behöver vi något sådant här, framför allt därför att utbildningenvid har bedrivits på ett fritt och okonventionellt sättmed extremt stora krav på eleverna. Det har ju lett till att många av dem somlämnat har gjort inte bara nationell utan ocksåinternationell karriär. Jagtycker det är självklart att vi skaU kunna klara en fortsatt verksamhet vidEdsberg, och jag är oroad över ryktena att Riksradio planerar att inteta in några nya elever nu . Det innebär ju i själva verket påbörjar avvecklingen tidigare än man har sagt. NaturUgtvishar jag svårt att tro att den nuvarande kulturministern, med stöd av enförutvarande kulturminister inom oppositionen och ett par förutvarandekulturministrar i sin egen regering, inte skulle kunna åtaga sig att säga, attpå ett eller annat sätt skall vi klara den fortsatta verksamheten vid . Ett sådant besked skulle vara befriande. Omaviserad nedläggning av musikskola 35 (vpk): Jag tackar kulturministern för svaret på C.-H. Jagkan instämma i mycket av vad sade, så till vida att jag anseratt vi har en bra musikutbildning i det här landet, inte minst tack vare dekommunala musikskolorna. Men fortfarande så är det ju ett faktum att t. ex.OMUS inte genomförts fullt ut. Det är också ett faktum att vi inte bara behöverbredden - vi behöver också kvaliteten. Och det var ju någonting som opposition tidigare gick ut och förklarade, . att det var väsentligt att ävenfåtalet skulle få behoven tillgodosedda i detta hänseende. Just vad gällerutbildningen vid skär man ju ner när det gäller , och det är svårt att klara finansieringen. Jag vill ha litet klarabesked här, eftersom det rör sig om en så viktig kulturpoUtisk fråga, somhänger samman med musikfrågorna i stort. säger att man skall"pröva förutsättningarna för att samordna verksamheten vid medbefintlig statUg verksamhet". Innebär detta att vi får ett förslag redannu , eller måste vi vänta ? Omaviserad nedläggning av musikskola Där ställer jagsamma fråga som ställde. Kommer vi att få se den härutbildningen räddad? Vi har ju erfarenheter från tidigare musikdebatter. Och ominte staten går in, kan man tänka sig att det blir en annan finansieringsformeller att får tillskott? Låt mig till båda frågeställarna mycket kort rikta följande ytterligarekommentarer. Omstaten - efter beslut antingen av regeringen eller - tar över enverksamhet från , är det naturligtvis nödvändigt att det sker enprövning av i vilka former detta skall ske. När jag i mitt svar hänvisar tillett uppdrag till universitets- och högskoleämbetet att pröva förutsättningarnaför att samordna verksamheten, vill jag understryka att det naturligtvis intebara och inte främst gäller en samordning av undervisning. Det gäller alltsåinte att komma underfund med hur elever på olika nivåer och i oUka skolformerskall undervisas tillsammans. Den samordning jag talar om är den som måste tUlom staten skall överta ansvaret för en högre musikutbildning på ett område därnågon annan tidigare haft ansvaret. Detta kräver någon form av samsyn,samplanering och samordning. EvaHjelmström efterlyser besked om när resultatet av ett sådant uppdrag kanredovisas. Jag föratsätter att det i ett uppdrag till universitets- ochhögskoleämbetet begärs att ämbetet helst skall redovisa sina synpunkter isamband med anslagsframställningarna för kommande budgetår, alltså 1985/86. Detär en rimlig tidsplan för ett sådant uppdrag. 37 (): Jag har all förståelse för att frågan måste beredas i lämpliga former.Men det skulle vara välgörande både för dem som är elever, för dem somplanerar att söka till skolan, för dem som undervisar vid och för allalandets musikvänner, om man fick beskedet att utredningen görs med positivaförtecken. kan ju utredningar användas som ett sätt att slakta enverksamhet. Jagtolkar det ändå så att vi är överens om att syftet är att bevara den speciellamusikutbildningstradition som har gjort känt i och ut övervärlden. Låt mig till det bara säga att regeringen inte skulle lämna ett uppdragav denna art om den hade för avsikt att begrava frågan. Då hade det varitnaturligare att jag vid det här tillfället hänvisat enbart till en handläggninginom . Överläggningenvar härmed avslutad. 10 § Svar på fråga1983/84:403 om åtgärder för att förhindra nedläggning av har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidtaför att bidra till att rädda vad hon kallar den sista skolan med vertikalorganisation, nämligen , med samtliga stadier och gymnasieskolai samma skolenhet. Jagvill först erinra om vad jag svarade på i stort sett sammafråga från . Jag fann då inte skäl för någon åtgärd frånregeringens sida. Jag vill också erinra om att frågan om och denvertikala skolorganisationen har behandlats iutbildningsutskottet. Inte heller utskottet har funnit något skäl för ettingripande. BakgrundentiU frågan är att beslöt att gymnasieorganisationeni skulle minskas bl. a. genom nedläggning av Höglandsskolansgymnasiedel. Anledningen var det minskande elevunderlaget. Skolstyrelsen iStockholm beslöt att denna avveckling skulle inledas höstterminen1983. Så har också skett. Skolstyrelsen har gett skolförvaltningen iuppdrag att utvärdera den vertikala skolorganisationen. Goda erfarenheter skallsedan på lämpligt sätt kunna tas till vara i kommunens skolsystem i övrigt. Jagkan för min del inte vidta någon åtgärd i en rent angelägenhet. Frånkommunen finns inte heller framstäUning till någon statlig instans om att"rädda" just gymnasiedel. Omåtgärder för att förhindra nedläggning av 40ELISABETH (): Jag ber att få tacka statsrådet försvaret. Precissom statsrådet säger har den vertikala skolorganisationendebatterats här i riksdag tidigare med anledning av såvälmotioner som interpeUationer och frågor. Tillsammans med jag vid upprepade tillfällen begärt en utvärdering av denna skolform. Våren1983 vann vi anmärkningsvärd framgång, då utbildningsutskottetssocialdemokratiska ordförande uttalade att man från hans partis håll "inteär så tveksam till värdet av en vertikal skolorganisation att vi behöver enutvärdering". Ibörjan av 1983 yttrade arbetsmarknadsminister i en TV-debattatt det säkert kunde ligga en viss sanning i påståendet att socialdemokraternaunder åren visat en viss njugghet, som man uttryckte det, mot alternativaskolformer. Men hon trodde sig kunna påstå att nu var förbi och attattityden skulle bli mer positiv till förmån för de alternativa skolformerna. finns nu efter förra läsåret endast en skola kvar med s. k.full vertikalitet, nämligen . Starka krafter arbetar målmedvetetför att försäkra sig om skolans vidare existens. 1 massmedia kunde vi fören tid sedan läsa att man på utbildningsdeparte- Omåtgärder för att förhindra nedläggning av mentetvar beredd att pröva frågan om två specialdestinerade klasser på gymnasiet, omen framställning kom från . Skolborgarrådeti , , föreslog då att skolstyrelsenskulle lämna in en hemställan hos om dessa tvåspecialdestinerade gymnasieklasser för räkning. I densituationen ställde jag min fråga till : Vilka åtgärder avserstatsrådet vidta för att bidra till att rädda den sista skolan med vertikalorganisation? Nuhar jag fått svaret, och jag kan säga som jag sade , attjag är besviken. Jag tycker inte att regeringen har lärt någonting av dendebatt som pågått under hela det här året. Jag frågar mig varför man skall draned just i fråga om denna alternativa skolform som har visat sig så bra. Hurkan det komma sig att statsrådet föreslår att man skall lägga ned någonting härför att bygga upp någon annanstans? Jag vet att i debatten omskolformer bl. a. har sagt att det inte går att bygga upp en skola . Jagåterkommer till detta senare i replik, men jag skulle vilja fråga: Vad är detför hund som ligger begraven här, ? Varför vill man frånregeringens sida inte ställa upp för den här skolan? Man gjorde det i fråga omAdolf . Det var mycket bra gjort. Gör någonting bra även i falletHöglandsskolan! hade och jag möjlighet attdiskutera den här frågan i denna kammare. Vid det tillfället framhöll jag attHöglandsskolan, såvitt jag visste, var en god skola. Jag har också haftmöjUghet att få veta av dem som är engagerade för skolan att man mycketuppskattar skolans verksamhet. Jag måste ändå i grunden respektera debeslutsordningar som gäUer och de ansvarsförhållanden som finns. Någotuttalande från , att man på departementet principielltskulle vara beredd att bifalla varje framställning eller att på förhand görauttalanden om beredningen av ett ärende, har inte gjorts. Däremot är detalldeles givet, att om en skolstyrelse gör en framställning tiUregeringen, kommer regeringen att pröva den framställningen. Någonframställning har inte kommit till regeringen i det här ärendet. Jag kan därförinte göra något uttalande på den här punkten. måste faktiskt ha missförståttfakta: Jag har inte föreslagit nedläggning av någon skola. Jag konstaterardäremot själv att skolstyrelsen i , som har att ta ställning tiU helastadens skolplane-ring, har gjort denna bedömning, och jag måste respekteraskolstyrelsens ställningstaganden. 42ELISABETH (): Får jag förstsäga att jag inte missuppfattat . Jag är fullt medveten om atthan inte har föreslagit nedläggning, utan det är hans socialdemokratiskapartivänner i som inte velat medverka, trots att desocialdemokratiska ledamöterna i riksdagenväckt motioner för skolans bevarande. säger i svaret att han inte kan göra någonting om regeringen inte fåren framställning från kommunen. Som jag sade i mitt inledningsanförande, närjag tackade för svaret, har tagit initiativ till att begäraspecialdestinerat stöd för de aktuella klasserna från regeringen. Jag hoppasatt i den situationen kommer att kunna medverka - han får endirekt förfrågan. Vadär det som gör att man har så svårt att se alternativen här, ?Hur rimmar egentligen fagra tal om valfrihet med BengtGöranssons låsning i denna skolfråga? Var det inte som i sinfrihetsiver gick ut och sade: Låt tusen blommor blomma? Det måtte bli en förunderlig rabatt, om och skall stå som trädgårdsmästare: tusen blommor-men bara i en färg. Omåtgärder för att förhindra nedläggning av Jag har konstaterat att den som kan göra framställning om utökning avantalet klasser eller specialdestinerade bidrag i det ena eller andra syftet ärskolstyrelsen. Skolstyrelsen har emellertid varken gemensamt eller genom någonskrivelse undertecknad av dess ordförande gjort någon sådan framställning. Detfinns alltså inte någon grund för att regeringen skall kunna fatta beslut omtiUdelning av klasser. Jagskulle vilja stäUa frågan: SkaU regeringen inte låta skolstyrelserna agera påde områden där de faktiskt har kompetensen? 44 (): Jo, självfalletskaU regeringen göra det, . Jag hoppas att skolstyrelsen kommeratt inkomma med en förfrågan till regeringen. Låtmig säga att de senaste orden från dock har ingivit mig hopp.Han är tydligen villig att agera på den begäran som förhoppningsvis kommer infrån . Jag kan inte tänka mig att man från socialdemokratiskt håll iStockholms skolstyrelse inte skulle vilja medverka till denna skolasöverlevnad, när man med så kraftigt välkomnande tog emot de pengar som räddadeAdolf . Överläggningenvar härmed avslutad. 11§ Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1983/84:138 till lagutskottet1983/84:143 till utrikesutskottet 12§ Anmäldes och bordlades Propositionerna 1983/84:112 Det militäraförsvarets fortsatta utveckling, m.m. 1983/84:125 Förslag om tilläggsbudget IIItill statsbudgeten för /84 13§ Meddelande om interpellation Meddelades att följandeinterpellation framställts 1983/84:134av () till kommunikationsministern om tidigareläggning avvägbyggnadsprojekt i : i har hos regeringenhemställt om extra medel för tidigareläggning av vägbyggnadsprojekt. Bakgrundenär den ansträngda arbetsmarknadssituationen i länet. uppgick antaletarbetslösa i genomsnitt till ca 9 300 personer. Vägbyggandeti kommer speciellt och inom ramen förordinarie anslag att bli extremt lågt. Motden här bakgrunden vill jag fråga om kommunikationsministern är beredd att geVärmlands län extra tilldelning av vägbyggnadsmedel /85. 14 § Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1983/84:441av () till statsrådet om åtgärderna för attmotverka den könsuppdelade arbetsmarknaden: Regeringen anvisade i kompletteringspropositionen -- 100 milj. kr. till åtgärder för att främja rekryteringen tillindustrin. Syftet var att underlätta industrins rekrytering, men även att göraallmänna insatser i syfte att stimulera intresset för industriarbete och spridakännedom om industrins villkor. Kvinnornassituation på arbetsmarknaden och flickornas utbildnings- och yrkesvaluppmärksammades särskilt. Därför avsattes 10 milj. kr. av dessa 100 milj. kr.till insatser för att motverka den könsuppdelade arbetsmarknaden ochflickornas traditionella utbildnings- och yrkesval. Motdenna bakgrund vill jag ställa följande frågor till statsrådet : PåvUket sätt har de anvisade 10 milj. kr. använts för att motverka den Nr 102 könsuppdelade arbetsmarknaden och flickornas traditionellayrkesval? Hurkommer man att ta vara på de erfarenheter som man får under -in~ icoa 1983/84:442 av () till industriministern omsamordningen mellan stiftelserna Servicecentralen i : Inom industridepartementetsverksamhetsområde inrättades 1979 Stiftelsen Servicecentralen i (). Den har sedan ombildats och omfattar nu verksamhet i ochKiruna kommuner. Man arbetar med olika typer av administrativ service, främstför statens räkning. I samband med att verksamheten utvidgats och utvecklatshar fråga uppkommit om gränsdragning gentemot de administrativa tjänster somStiftelsen erbjuder. Två statliga stiftelser konkurrerar nu om vissaverksamheter, och risken för dubbeUnvesteringar är stor, t. ex. när det gällermikrofilmning av röntgenbilder. Dessutom kan det leda till att arbetsuppgiftersom är väl lämpade för handikappade undandras denna grupp och i stället blirnågon typ av regionala beredskapsarbeten. Jag viUdärför fråga industriministern följande: Vilka åtgärder tänker regeringen vidta för att få tillstånd en bättre samordning mellan och ? 15 § Kammaren åtskildes .