prot · G709158 · 1983-12-31 00:00:00 — barnfamiljerna som är aktuellt kan jag hålla med om det,men i så fall fanns det ingen anledning att göra den ändring av propositionensmålsättning för turist- och rekreationspolitiken som de socialdemokratiskaledamöterna har gjort. vidhåller jag att i sittanförande talade om att man inom arbetet med strukturplanen osv. kunde arbetamed utflyktsmål; jag sade inte semestermål. Jag uttrycker fortfarandetveksamhet inför att man genom någon form av stmkturplan kan styra människorsönskemål eller vilja till något som passar myndigheterna att åstadkomma. Därgår en avgörande skillnad mellan de socialdemokratiska och de moderataledamöternas uppfattningar. 13 () replik: Det är viktigt att vi följer upp demålsättningar vi ger uttryck för i olika sammanhang, t. ex. när det gäller attminska byråkratin i samhället och ge ökat inflytande åt regionala öch lokalaorgan. Stmkturplanefrågan är en typisk sådan fråga där vi nu har anledning attbedöma att de regionala och lokala planerarna har god kännedom om uppgiften ochkan klara den. En övergripande riksplanering är därför obehövlig och felaktig. Beträffande de sociala målsättningarna menar jagsjälvfallet att om vi har ett varierande utbud så att det står öppet för allaatt få den typ av rekreationsförutsättningar som de önskar, då har vi ocksåskapat en socialt inriktad struktur på det här området. Jag tycker därför att det inte är felaktigtatt säga att vi också med generella åtgärder kan ha en socialt inriktadmålsättning med i blickfånget. 14 () replik: Jag vill än en gång slå fast att det skallvara människornas önskemål som skall styra formerna för turism och rekreation.Det är en fri samhällssyn, och den vill vi i slå vakt om. Jag noterar att intesvarade på min fråga i min replik om Friluftsfrämjandetsorganisationstillhörighet. Jag kanske få svar i en andra replikomgång. 15LARS-OVE (vpk) replik: Att inte svarar tar jag sombekräftelse på min oro för att de sociala målen inte är så mycket värda, mendet är tydligen de generella åtgärderna i det här sammanhanget. Det finns ingetexempel på vad det skall vara för någonting och vilka förutsättningar somfinns. Naturligtvis beklagar jag å och vpk:s vägnar att desociala målen så att säga hänger i luften. andades i varje fall senaste repliknågon form av fördelningspoUtik, där familjestödet skulle ingå. Då frågar mansig om hela turist- och rekreationspolitiken skall underordnas denna politik,där lönerna skall hållas tillbaka. Vi har fått en marginalskattesänkning förhögre Vi haringen skärpt skatt av betydelse på förmögenhet Pch spekulatipnsvinster. Detär i alla fall de sämst ställda i dagens samhälle spm inte får någpt stöd genpmde generella åtgärderna på det pplitiska planet. Då hänger fprtfarande despciala målen i luften. TUlsist vill jag direkt fråga - han har ju en replik kvar: Skall700 meter av stängas av för Spmmarland? Anf.16 () replik: Herrtalmanl.Jag vill betona vad jag sade i min förra replik: att jag inte kan senågon motsättning mellan de generella åtgärder som behövs och de sociala målsom vi satt upp. Vi har i utskottsbetänkandet inte gått in på selektivaåtgärder av olika slag, utan vi har tillstyrkt propositionens förslag omgenerella åtgärder. Sedan är det givet att vid näringslivets hanterande avdetta kommer en mängd selektiva åtgärder in av den typ som jag nämnde i mittanförande - paketresor spm skulle tillhandahållas på ett enkelt Pch lätt sätt.Det är faktiskt lättare att köpa en paketresa med allting inbegripet till ettMedelhavsland än en resa till många prter i . Vi har ju det här medbokningssystemet o. d. Det gäller de grupper som jag nämnde. Anledningen tiUatt de har svårt att utnyttja fritiden är ofta psykologisk - man vet inte hurman skall bära sig åt, allting skall vara lättillgängligt osv. TillRune vill jag säga beträffande organisationstillhörighetatt vi hade en debatt om detta för sedan här i kammaren. Jaghar inte någon anledning att ta upp tiden och ånyo gå in på den frågan. vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. Turist-och rekreationspolitiken m. m. 17 (): Vi har en del mindre organisationer som har till uppgift att främjaturism och rekreation samt att svara för opinionsbildning och andra uppgiftersom har med säkerheten att göra. Myndighetsansvaret och medelstilldelningenuppvisar beträffande flera av dessa organisationer en mycket splittrad bUd,vilket i vissa fall rättas till i och med propositionen och detta betänkande. Iandra fall har utskottet, såsom framgått av den redovisning sorri utskpttetsprdförande lämnat, gått empt prpppsitipnen Pch bifallit den fempartimptipn Pchdet yrkande i en mptipn av pch mig spm kräver attsjösäkerhetsrådet bibehåller sin tidigare självständighet spm myndighet. Spmframgått av tidigare inlägg har sjösäkerhetsrådet likspm fjällsäkerhetsrådetarbetet obyråkratiskt och med god förankring i de myndigheter pch organisationersom har med säkerhetsfrågorna att göra. Det är emellertid ologiskt av utskottetatt vilja bibehålla sjösäkerhetsrådet och enligt propositionenförorda att övertar fjällsäkerhetsrådet. Majoriteten bör hasvårt att förklara den distinktion som Turist-och rekreationspolitiken m. m. man gjort mellan dessabåda väl fungerande säkerhetsråd. Även utan socialdemokraternas medverkan hadedet genom vpk:s inställning förelegat en majoritet för ett självständigtsjösäkerhetsråd, vilket inte är fallet i fråga om fjällsäkerhetsrådet. Manmåste fråga sig om det är vpk som styr socialdemokraternas ställningstagande.Moderaterna, och har här intagit en konsekvent ståndpunkt- båda råden bör vara självständiga. Turistrådetkommer i fortsättningen att ha ett övergripande ansvar för båtlivsfrågor.Därmed försvinner i praktiken roll som central myndighet förbåtlivet. tidigare anslag för fritidsbåtstrafiken upphör,och de medel för utvecklingsarbete som tidigare stod till verkets förfogandeöverförs till . Anslagstilldelningentill sjösäkerhetsrådet skall fortfarande enligt utskottet gå genomnaturvårdsverket, och.därmed är ansvaret för båtliv och sjösäkerhet kluvet. Ettförslag från min medmotionär och mig, att på lägga hela ansvaretför den myndighetsservice som fortfarande tillkommer sjösäkerhetsrådet, harinte fått utskottets gehör, vilket jag beklagar. Ettspeciellt kapitel är stödet till . Vi moderater har tidigaretillsammans med krävt att främjandeorganisationerna vad beträffarmedelstilldelningen skulle frikopplas från och få sinaanslag, eventuellt genom samarbete mellan främjandeorganisationerna, direktfrån regeringen. bör trots att det liksom intimt samarbetar med ha en gentemot rådetsjälvständig ställning, och vi moderater vidhåller vår uppfattning på denpunkten, medan önskar inordna främjandet under . Jagmisstänker att den sistnämnda lösningen för främjandet skulle innebära en nästbästa lösning, bättre naturligtvis än utskottets förslag. Somframgår av reservationer och särskilda yttranden vill vi från moderat håll i såhög grad som möjligt begränsa myndighetsfunktioner till förmån fördess mer angelägna uppgifter. Jag viU slutUgen yrkabifall till reservationerna 1, 2, 4 och 10. 18 (): Turismen har blivit en fullvärdig näring vid sidan av mer etableradenäringsgrenar. Andra näringar har dock ett mer utbrett stöd än turismen. Inomturismen går det enligt vår åsikt att göra mycket med små medel. Det rör sig omen utbredd småföretagsamhet i det här landet, och vi hittar nästan inga storaföretag som sysslar med turism. Jag skulle vilja kommentera några av reservationer tillkulturutskottets betänkande. Ireservation 3 diskuterar vi begreppet primärt rekreationsområde. Bakgrundentill att man skulle ha primära rekreationsområden var att dessa skulle hariksintresse - det skall alltså inte bara föreligga lokalt intresse. Tanken varockså - och förhoppningar ställdes på - att man för dessa områden skulle få ettstatUgt stöd av något så när stor pmfattning. emellertid blivit så kan märka detta stöd till dessa pmråden, pch vi ifrågasätter idenna reservatipn pm begreppet primärt rekreatipnspmråde egentligen längre harnågpn betydelse. Det är i vart faU så att alla dessa prpjekt måste bedömasutifrån sin egen nytta pch bärighet. Detfinns många sätt att utnyttja privata fritidshus, spm inte används under storadelar av året för turism. Med anledning av den diskussion som harförekommit här i kammaren vill jag framhålla att ett sådant utnyttjande avprivata fritidshus faktiskt skulle ge boende- och rekreationsmöjligheter förmånga människor till mycket rimliga kostnader. Det skulle också ge viktigasysselsättningstUlskott i de glesare befolkade delarna av . Det är ocksåvanUgtvis där som man kan göra dessa satsningar. Vihade i går här i kammaren en debatt om bl. a. IKS-stödet. I vår reservation 7säger vi att stöd bör utgå för upprustning av uthyrningsstugor även i de falldär IKS-stödet inte är tillämpligt. Det gör vi med tanke på att många avstugorna är av så låg standard att det inte är möjligt att hyra ut demgenom de förmedlingsorgan som finns. Med de höjda gränser som vi från centernföreslog när vi i går debatterade IKS-stödet skulle det här ges möjligheter attpå förmånliga villkor rusta upp uthyrningsstugor. Ireservation 6 anser vi att det inte skall vara något hinder att fåberedskapsmedel till turistanläggningar, även om det utgår lokaliseringsstöd.Det finns faktiskt delar i landet där båda dessa instrument behöver användasför att man'skall få bärighet för investeringarna. Reservation12 handlar om en översyn av uppgifter. får ettstörre ansvar. som en del uppgifter ligger kvar på naturvårdsverket.Vi konstaterar att vissa arbetsuppgifter och bevakningsområden uppenbarligenstrider mot varandra. Det skulle i detta läge ha varit rimligt med en översynav uppgifter, så att man inte bygger in motstridiga intressenmellan och . Ireservation 13 tar vi upp frågan om upphävande av viss kungörelse. Det hartidigare utgått stöd till den del av det rörliga friluftslivet som utgörs avfritidsbåtsverksamheten. Antalet turister som kommer med båt har ökat i landet.För att bl. a. få ett bättre miljöskydd har det varit angeläget att det harkunnat ges bidrag till sanitära anläggningar. föreslås att detta statsbidragskall tas bort, medan vi reservanter förordar att det också fortsättningsvisskall kunna utgå. Reservation14 har delvis diskuterats i den tidigare debatten. Reservationen handlar omTuristrådets marknadsföring. Vi från sida skulle, som , här ha slagit in öppna dörrar. Om man har arbetat medturistfrågor vet man att marknadsföringen har varit en ständigt aktuell diskussionsfråga.Hur kan vi, genom att bättre använda de kanaler vi har i landet, få ett ökatantal utländska turister hit tUl och åstadkomma anläggningarsom gör det möjligt för svenskar att till rimliga kostnader få rekreation ochsemester i sitt eget land? Dessa faktorer är direkt avhängiga av varandra. Iallmänhet, med mycket få undantag, har de anläggningar för semester ochrekreation som finns i landet en för kort utnyttjandetid. Turist-och rekreationspolitiken m. m. Turist-och rekreationspolitiken m. m. marknadsföring utomlands,där man har semesterperioder som delvis inte sammanfaller med de svenska, kanvi få en bärighet på dessa anläggningar som gör att det dels blir prismässigtintressant att sälja utomlands, dels blir lägre kostnader för våra egnainvånare när de använder anläggningarna. Marknadsföringär ett område som det är ganska svårt att arbeta med, och det kostar rättmycket pengar. Vad vi pekar på i denna reservation är att man bättre bordeutnyttja möjligheterna att i samråd med exempelvis , som har mångautlandskontakter, och vissa stora företag, som i aUmänhet inte sysslar medturistfrågor, använda kanaler ut i världen för att därmed kunna tjäna detdubbla syftet att dels sälja svenska industriprodukter, dels ocksåsäljaturism. Reservation15 handlar om spridning av sportlov och semester. Det talas också om dennaspridning i propositionen. Framför allt sportloven sprids över ett antalveckor. Vi kan konstatera att semesterspridningen är ganska ringa i vårt land.Det är fortfarande så att en stor anhopning människor skall ha rekreation undersemesterperioden , den s. k. industrisemestem; Närdet gäller skolornas sportlov används inte samtliga veckor som står tillförfogande, och vi framhåller i denna reservation att man med litet störreansträngning skulle kunna använda fler veckor för sportlov, utan att det skulleinverka menligt på undervisningen. Huvudsaken är naturligtvis att man med dennaspridning inte ställer till problem i skolan, men vi tror inte att det skuUebli fallet. Slutligen,herr talman, skulle jag något vilja kommentera det särskilda yttrandet nr 1,som handlar om de olika regionala satsningarna. Utskottet säger att mangivetvis måste bedöma detta lokalt och regionalt, att man måste göraavvägningarna även om de är svåra. Vi vill med det särskilda yttrandet påpekaatt det finns många projekt som är bra lokalt och regionalt. Det finnsemellertid små möjligheter att förverkUga dem, eftersom det saknasekonomiska medel. Det blir då inte fråga om en svår avvägning utan om attskaffa nödvändiga resurser för att förverkliga projekten. Problemet är alltsåegentligen inte avvägningar mellan olika projekt. Meddetta, herr talman, yrkar jag bifall till samtliga centerreservationer och iövrigt till utskottets hemställan. 19 (): Jag skall ta upp de frågor i betänkandet som handlar om primärarekreationsområden, närrekreation i storstadsområden, utveckling av närmiljön,transportfrågor och fprskning Pch utbildning. Till dessa delar av betänkandetfinns fogade reservationerna 3 och 4 samt de särskUda yttrandena 1, 2 och 3. Först vill jag yrka bifall till utskottets hemställan i de nämndadelarna och avslag på reservationerna 3 och 4. Detråder en långtgående enighet inom utskottet i de nämnda frågorna, möjligen medundantag av vissa spörsmål om de primära rekreationsområdena. Försttar jag upp vissa frågor om primära rekreationsområden, där de båda nämndareservationerna finns. Deprimära rekreationsområdena har tilldragit sig stor uppmärksamhet i ärendet,särskilt i motioner som väcktes under den allmänna motionstiden. Detta ärnaturligt mot den bakgrunden att rekreationsberedningen föreslog att statiigainsatser borde styras till de åtta primära rekreationsområden som hade denstörsta besöksfrekvensen. Eftersom regeringen inte har ställt sig bakom dettaförslag, har motionerna i väsentliga avseenden blivit tillgodosedda genompropositionen. Somframgår av betänkandet kan de primära rekreationsområdena sägas karakteriserasav att i fråga om dem gäller som särskild riktning i den fysiskariksplaneringen att planeringen skall utgå även från syftet att områdena skallkunna på ett ändamålsenligt sätt användas för rekreation och turism. Detgrundläggande syftet med att peka ut 25 primära rekreationsområden var attskapa dels handlingsfrihet i fråga om markanvändning, dels skydd mot oUkaformer av oönskad exploatering. Regeringenförbereder nu en proposition om en ny naturresurslag, i vilken skall ingå ettkapitel med särskilda hushållningsbestämmelser för vissa större områden. Dessaskall ersätta de geografiska riktlinjerna för den fysiska riksplaneringen ochdärmed också reglerna om de primära rekreationsområdena. kan såledesräkna med att få ta ställning till de här aktuella frågorna - ja,sannolikt . Ireservation 3 av centerledamöter i utskottet uttalas bl. a. att de primärarekreationsområdena inte bör ha något företräde i anslagssammanhang. Medanledning av detta uttalande kan bara konstateras att det inte finns någraregler som ger dessa områden sådant företräde. Med hänsyn till vad som i övrigtanförs i reservationen hänvisar jag till det kommande förslaget till naturresurslag.I samband med den propositionen får anledning att bedöma om begreppetprimära rekreationsområden i fortsättningen skall ha någon självständigbetydelse. Ocksåi fråga om reservation 4 kan jag fatta mig kort. Såvitt jag förstår har reservationentillkommit uteslutande som en följd av att reservanterna - i reservation 2 -motsatt sig att får i uppdrag att utarbeta en särskild samordnadstmkturplan för utveckling av turism och rekreation. I sak synes reservanternavara överens med majoriteten, i vart fall av reservationstexten att döma.Reservanterna vill nämligen liksom majoriteten att motionäremas synpunkter påoch förslag om satsningar i olika områden skaU beaktas i arbete. Jag tar härefter uppfrågan om närrekreation. Kommunerna har i förstahand ansvaret för att utveckla åtgärder på detta område, och det gör de imånga fall på ett mycket bra sätt. satsar mycket stprabelppp på fritidsverksamhet - det rör sig pm flermiljard- belppp - pch idrptt PchfrUuftsverksamhet har, trpr jag man vågar säga, hävdat sig mycketväl i den konkurrens om resurserna som råder. Dettainnebär dock inte att vi kan vara nöjda. Vi vet att stora gmpper avbefolkningen inte utnyttjar de möjUgheter till rekreation nära bostaden spm Turist-och rekreationspolitiken m. m. Turist-och rekreationspolitiken m. m. Spmjprdbmksministern framhållit i prpppsitipnen bör det vara en viktig uppgift förkpmmunerna att förbättra förutsättningarna för de underrepresenterade grupperna- jag nämner då som exempel barnfamiljer, pensionärer, handikappade ochkvinnor- att utnyttja befintliga anläggningar. Jag tror att det ofta inte ärfråga om brist på möjligheter eller brist på resurser som gör att människornainte tar till vara möjligheterna till närrekreatipn. Enviktig prsak, spm pckså jprdbmksministern pekat på, är bristen på information.Det finns även andra orsaker. Jag finner det därför angeläget att än en gångunderstryka vad utförligt tagit lipp tidigare och som utskottetansett vara så viktigt vid behandlingen av propositionen, nämligen attsamhällets insatser på det här området måste utformas sä, att de kan komma allatill godo och bidra till att minska de existerande sociala och ekonomiskahinder för att utnyttja resurserna som föreligger. Behovetav närrekreation i storstadsområdena skapar särskilda problem. Vi har fåttdetta illustrerat på ett utmärkt sätt i den motion som väckts av andra motionärer från . Jag viU också nämna att utskottet vid en kortstudieresa till det aktuella området i sydvästra fick problematikenytterligare belyst. Härvidlag hänvisar jag till den utförliga framställning somfinns i betänkandet pä s. 18 och 19. Problemen får i det stora hela lösas avkommunerna själva, men kommer, som utskottet påpekat, att få enbetydelsefuU roll, eftersom rådet skall arbeta med rekreations- ochbidragsfrågor. Vad utskpttet särskilt understryker är vikten av att fprmernaför den regipnala samprdningen löses. Att ett bra fungerande samarbetekan kräva uppoffringar från kommuner som i markhänseende är bättre gynnade änandra, skall inte förnekas. Jag tror dock på solidariteten även kommuneremellan. Dådet gäller en vpk-motion om statliga insatser för att' underlätta tillkomstenav områden för odlingslotter och koloniträdgårdar tillgodoses i viss månmotionärernas önskemål genom det beslut fattät påförslag av bostadsutskottet. Genom särskilda bidrag skall det bU möjligt attförsöksvis stödja tillkomsten av bl. a. odlingslotter och koloniträdgårdar föratt därigenom förbättra de sociala kontakterna mellan de boende. Utskottet ärhär helt enhälligt. Det särskilda yttrandet från moderata samlingspartiets ochfolkpartiets ledamöter förklaras av att dessa partier i bostadsutskottetmotsatte sig en medelsanvisning för ändamålet. När därefter följtutskottsmajoriteten råder det inte längre någon oenighet om motionskraven ikulturutskottet. Ävennär det gäller det avsnitt i betänkandet som avser transportfrågor är vi helteniga i utskottet. Det särskilda yttrandet från de borgerliga partierna är enföljd av att dessa partier har en avvikande mening i trafikutskottets yttrande,som förlorat sitt intresse sedan kammaren fattat beslut om att inte gå med påen uppluckring av Gotlandsbolagets monopol på Gotländstra-fiken. Medde turistvärden Gotiand har - jag tänker då som ledamot i kulturutskottet inteminst på de rika kulturhistoriska värdena - är det viktigt att man kan ta sig till önpå ett bekvämt och så långt möjUgt billigt sätt. har i mångasammanhang sysslat med Gotlandstrafiken till sjöss Uka väl som medflygförbindelser. Jag tror personligen att en färjeförbindelse som innebär kan resa direkt från skulle vara av stort värde. Frågan är, somframgår av betänkandet, föremål för prövning. Den bör inte föregripas. Dådet gäller en vpk-motion om den s. k. Västerdalsbanan kan man, som framgår avbetänkandet, konstatera att banan kommer att överföras till riksnätet ochuppmstas. Motionen är i huvudsak tillgodosedd. Slutligenkommer jag in på fprskning pch utbildning, där utskottet också är helt enigt.På utbildningssidan vill jag peka på att högskoleutbildningen förturistnäringen setts över och att man inom planeraratt ta fram en högre specialkurs i turistservice. Det arbete som således äraktuellt bör inte föregripas. Redovisningen i utskottsbetänkandet visar attutbildningssidan på turistområdet uppmärksammas på en rad håll. Dådet gäller forskningen vill jag särskilt understryka vikten av forskning omförutsättningarna för den enskilde att utnyttja sin fritid för rekreation ochturism. Detta ligger i linje med.utskottets allmänna inställning till turismoch till rekreationspolitiken. Jag vill också peka på att en särskildsamarbetsorganisation för forskare - forum för fritidsforskning - harbildats. Med hänvisning till vad utskottet anfört avstyrker vi motionerna. Turist-och rekreationspolitiken m. m. 20 (): kunde man läsa att det blivit dyrt försvensken att semestra utomlands. I artikeln gavs tips om vilka länder somalltjämt är billiga för oss svenskar att turista i. Däremot stod det inte ettord om hur billigt det blivit att turista i - både för svenskar och förutlänningar. Artikelnvar naturligtvis god konsumentupplysning för alla som tänker sig att turistautomlands - och det har som bekant många gjort . har blivit en storindustri. Man har lyckats få oss svenskar attupptäcka andra länder som turistmål. Det motsvaras dess Vårre inte avansträngningar att få turister i andra länder att upptäcka . ResuUatethar blivit en kraftig obalans. Som framgår av en bild, som åtminstone är tydligpå TV-skärmarna, är obalansen mycket påtaglig. Antalet utresor från percharter var större än antalet inresor till vårt land. Jagmissunar inte en enda svensk att se sig om i världen. Men jag unnar många flerutlänningar att få ta del av vårt fantastiska land och att leva billigt ochhandla billigt i - för det kan turister från andra länder nu göra. Mendet är som om turistnäringen aldrig blir tagen riktigt på allvar hos oss. Denses över axeln i många sammanhang. Trotsatt vi bara har utnyttjat en bråkdel av resurser är turistnäringen nognu redan större än vi i allmänhet tänker på. Av den bild som visas framgårhur turistnäringen när det gäller exportvärdet förhåller sig till några andrabranscher. Turistnäringen är då större än t. ex. träindu- Turist- och rekreationspolitiken m. m. strin - enav svensk ekonomis hörnstenar. Också om man mäter i antal sysselsatta är turistnäringenbetydande - över 100 000 ärsanställda, dubbelt så många som t. ex. inombankväsendet. Men - och det är min poäng - turistnäringen skulle kunnavara mycket större. Det sägs att det nu har skett en kraftig förbättring avturistresorna till . Det är en sanning med mycket stora reservationer.Som framgår av den bild som visas kan man tillspetsat säga att dét ärnorrmännen som har börjat tälta i vårt land. Vad spm har ökat är nämligenantalet campingnätter från några få länder. Men stagnatipn eller minskning avövernattningar i hotell och stugbyar är också sanningen. Av nästa bild framgår att devalveringarna 1981 och 1982 påsammanlagt har lett till en ökning av antalet bäddnätter på endast 14 %.Det är en sämre utveckUng än för annan exportindustri. Stagnation kännetecknarturistnäringen i denna mening. har vi emellertid chansen. Svensk turism kan få endramatisk ökning om alla hjälps åt. De båda devalveringarna sänkte alltsåvalutans värde .