prot · G709163 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag kan inte se att det finns någonting i vårareservationer eller i vår motion som på något sätt överensstämmer med denmoderata politiken. Där får nog läsa litet noggrannare. Vi skall väl inte ta upp den gamla debatt som vi har förf,men det var fakfiskt så, att de energibalanser som vi redovisade kring åren1978-1979 mycket väl hade gått att genomföra. Det hade också gått mycket braatf avveckla kärnkraften utan den massiva användningen av kolkondens som nikörde fram i konsekvensutredningen och som ni nu inte gärna talar så mycket om- under förutsättning att ni låtit bli att ladda och att bygga ut kärnkraftenpå det sätt som ni har gjort. Det är därför vi nu har det elöverskoft som måstepumpas in i värmesystemet. Om vi inte hade haft det, skulle vi ha kunnat körain naturgasen, som säger. Då hade vi kunnat få fram enfungerande marknad för inhemska bränslen. Då hade vi kunnat satsa på ett bravindenergiprogram, som helt realistiskt skulle ge oss . Det är allsinte någonfing orealistiskt. En älv som älv kanske ger . Det skulleha gett jobb inom svensk industri. Vi skulle ha kunnat bygga upp enexportindustri av stora mått. har vi halkat efter på vindenergifeknikensområde, medan man i t. ex. satsar stort på denna teknik. Vi kan emellertidinte göra det, för vi kan infe placera den el som skulle kunna produceras medhjälp av vindenergin, eftersom ni måste placera den kärnkraftsel som ni harskaffat oss på halsen. Samma sak gäller frågan om kolkondensen. Satsa på etfvindenergiprogram i stället, så behöver vi inte tala om kolkondens. Det ärhelt onödigt. I övrigt kan man hänvisa till den fidigare debatten omvatfenkraffsfrågan. Det är alltså fråga om hur man använder elen - om mananvänder den på ett vettigt sätt, till elspecifika ändamål, eller om man slösarbort den i uppvärmningssektorn, vilket är vansinnigt - ekonomiskt, energi- ochmiljöpolitiskt och på alla andra sätt. 53OLOF () replik; har en poäng i atf det gåratt vidga varje debatt som berör någon del av energiområdet fill en totalenergidebatt och naturligtvis också till en total miljödebatt. Det gäller ocksådebatten om det här betänkandet. Om vi ändå skall försöka hålla oss till det huvudsakligaämnet, nämligen kolet, tycker jag atf har all anledning attintressera sig för sakfrågan mer än för frågan om allianserna. Det som var allvarligt - och det sade jag redan imitt,huvudanförande -med avslaget på skärpta krav i fråga om kolet våren 1982var det intryck detta gav utåt. Det har gått dess, och det ärförst nu som vi har fått dessa skärpta kolkrav. Men ännu viktigare är att harrepresentanter för socialdemokratin gått ut och sagt att si och så mångakolanläggningar är lagom i detta land -- hur man nu kan veta någonting om detinnan miljökraven har fastställts. Det är det som har skapat en så betydandeosäkerhet, som just nu råder ute på fältet bland dem som har velatha kol men inte vetat vilka krav som skulle komma atf ställas. Det som hände var alltså olyckligt, och detborde också kunna instämma i. Det var olyckligt med dentidsutdräkt som följde och den osäkerhet som detta har skapat för de direktberörda kommunerna eller andra intressenter på defta område. Det är roligt atf börjar tänka omnär det gäller naturgasen. 1978, när projekt i stor skala var aktuella i södraoch västra , upplevdes naturgas som etf hot mot kärnkraftens existens.Det är bra att vi har kommit ifrån den låsningen, det uppskattar jag mycket. vill jag säga att det naturligtvis är vikfigt -vi har haft denna debatt inte minst i - att leva som man lär. Underdenna mellantid har. stora planer vuxit fram på introduktion av kol i Värtannära , med hundratusentals ton kol, utan att vi har haftdessa krav. De skärpta krav som vi föreslår i anslutning till denna propositionkommer verkligen atf behövas för framtiden, vilket också framtiden kommer attutvisa. 54PER-RICHARD MOLEN (m) replik: Herr talman} Jag hoppas att jag vänder mig rätt när jagvid detta tillfälle vänder mig till . , som är en av jordbruksdepartementetsexperter på miljö, har i Energi och framtid sagt; Tyvärr tror jag inte att detgår att räkna med annat än atf fossila bränslen till mycket stor del kommer attersätta kärnkraften. Jag förmodar att detta är en uppfattning som LennartPettersson delar. antydde behov av utbyggnad avkolkondenskraftverk, men han vill inte binda sig. vrider sig precis som en orm, och detkan infe tolkas på annat sätt än att han själv är kolossalt medveten om attregeringens ekvation. 6 protokoll 1983/84:163-164 för attlösa problemen både på elsidan och på energisidan, inte stämmer. Det ärkolossalt stora problem vi har framför oss: att ersätta uppemot el mednågonting annat. Då kan man infe vare sig säga nej till kärnkraft omsäkerhetskraven kan tillgodoses eller säga nej till en utbyggnad av kol. Vi kaninte hysa tvivel om andra fossila bränslen. Vi måste visa ödmjukhet inför denverklighet vi ändock lever i. Det är vi politiker som har en absolut skyldighetatt informera allmänheten och dem som är tvungna att fatta beslut om detta pådet energipolitiska området. Vad menas med introduktion, som jag antydde i mittinledningsanförande? För mig innebär introduktion en början på en utbyggnad.Är det vad som antyds, eller är det denna något annorlunda ändring somutskottet, med som företrädare, står för som är den rätta? 55LENNART () replik; Jag vrider mig ingalunda som en orm, herrMolén, när det gäller de energipolifiska frågorna. Vad beträffar regeringensekvation för atf klara energiförsörjningen framöver utreds den frågan i ettlångsiktigt perspektiv av energikommitté. 1 de överläggningarna har viinfe kommit fram till något annat än att det är möjligt atf ersätta kärnkraftenenligt den uppläggning som slagits fast från början. Det behövs en besparing avganska betydande omfattning, en ökad energieffektivitet, och det kommersannolikt att behövas en viss satsning på kolkondenskraftverk med höggradigrening och på ytterligare en viss mängd vattenkraft - vi vet inte exakt vilkaproportioner det blir fråga om. Framför allt bör vi satsa mera på inhemskabränslen, där förhoppningarna är starka om att vi skall kunna lösa demiljömässiga problemen i samband med torv- och vedeldning. Vidare kommernaturligtvis vindkraften i viss utsträckning in i bilden - det säger jag medadress också till . Men vi skall infe tro att vindkraften kanstå för några under när det gäller de stora energimängderna. Det blir fråga omett mindre komplement, som i och för sig är viktigt. Jag vill sedan ytterligare säga fill finns det en positiv inställning fill gasen. Det är bara det atf vi ärtrötta på att ha en subventionspolifik på det här området. Satsningarna påSydgas förutsatte att staten ställde upp med ekonomiska åtaganden - annars hadede sannolikt infe kunnat fullföljas. Jag menar, måhända i motsats fill OswaldSöderqvist, att svensk el är bättre än rysk gas - apropå frågan om inhemskabränslen. Men kan man motivera utifrån sunda utgångspunkter,skall detta naturligtvis undersökas ytterst noga för atf vi skall få klart föross om vi kan satsa på en sådan uppläggning. Till slut vill jag vända mig till och sägaatt beslut om kol- och miljöfrågorna ingalunda innebar någonfempoförlusf- I det nu aktuella riksdagsbeslutet ingår ju att det även i frågaom befintliga kolkraftverk kommer att ställas som villkor att man uppnår denhöga reningsnivå som vi krävde och som föreslagits av densocialdemokrafiska regeringen. Man kan möjligen hävda att vi på sin höjd harförlorat , men detta kommer att kompenseras dubbelt upp genom attkraven blir hårdare även på de befintliga kolkraftverken. 56 (): För en månad sedan debatterades luffförorenings- och försurningsfrågor i . Dagens ärende, jordbruksutskottets; och näringsufskoftets betänkanden om vissa kolfrågor, ger anledning att ånyo aktualisera vissa delar av den debatten. Kunskapen om vilka skador luftföroreningarna orsakar harökat liögst väsentligt - det vill jag säga delvis i polemik motvissa av talarna tidigare under debatten. Jag vill erinra om atf det var ioktober som de västtyska skogsskadorna framstod i hela sin vidd. Detvar då vi fick den nästan ofattbara uppgiften om att skogvar skadad, dvs. mer än en tredjedel av den västtyska skogsarealen. Jag villhävda atf dessa avslöjanden kom som en chock för de flesta svenskar. Det är naturligt att rapporterna skapat djup oro iVästtyskland. Åtgärder na kommer också slag i slag. har beslutat att svavelutsläppen från kraftverk skall minskas fram . I har man minskat svavelutsläppen , och man fortsätter att vidta kraffåtgäfder för att pressa ned utsläppen ytterligare. Den borgerliga regeringen i har också gåttföre genom det långtgående beslutet om avgasrening för motorfordon och införandetav blyfri bensin från . lade fram etf förslag fillministerrådet om avgasrening och blyfri bensin för hela den gemensammamarknaden .Det förslaget kom alltså betydligt senare än justeringen avutskottsbefänkandet. Jämfört med de tyska kraven innebär detta förslagbetydande förseningar i programmet för att åstadkomma en bättre miljö.Förslaget öppnar dock möjligheter för enskilda länder att genomföraförbättringar tidigare. kommer atf utnyttja den möjligheten.Enligt moderata samlingspartiefs mening bör vårt land eftersträva enfullständig harmonisering med . Detta skulle innebära blyfri bensinoch avgasreningskrav motsvarande de amerikanska bestämmelserna från den 1januari 1986. En sådan samordning skulle vara en stor miljöpolitisk . Det ärdessa tankar som ligger bakom vår reservation 10 om bilavgaser. I förslag talar man om attmed skatterabatter göra den blyfria bensinen billigare och därmed stimuleratil! Motsvarande tankar ligger bakom vår reservafion 8 i detaktuella betänkandet, där vi föreslår miljövårdsstimulanser genomskatterabatter. Vi tycker defta är ett vikfigt förslag för atf förbättra vårmiljö. Om samhället i koncessioner fastställer vissa gränsvärdenför t. ex. svavel-och kväveutsläpp blir den naturliga.följden atf man i berördaanläggningar eftersträvar atf ligga på eller strax under den uppställda nivån.Genom att erbjuda en återbetalning på erlagda energiskaffer, om man går underdessa nivåer, skulle en stimulans skapas för att sträva efter lägre utsläpp. på detsättet kunna få en miljöförbättring. Den tekniska utvecklingen går dessutom snabbt framåt, ochreningssystem kan komma fram som är lönsamma att komplettera de befintliga med,om man far hänsyn till den här miljörabatten. Man kan dessutom säga att deftaär ett sätt atf få marknadsekonomin att fungera bättre, eftersom självasystemet är ett marknadsekonomiskt system. I våra reservationer 3 och 7 för vi fram mycketlångtgående miljökrav för kolanvändning. Enligt vår mening bör gränsvärdet försvavelutsläppen sättas vid svavel per MJ. Defta värde motsvarar eneldningsolja med svavel. Det är krav som, om än hårda, avmoderna kolanläggningar. Jag kan erinra om ASEA:s PFBC-anläggning som med allsannolikhet klarar hälften av den här nivån. Detta värde bör gälla alla anläggningar och innebär då attvi ställer väsentligt högre krav vid en övergång till kol än vad regeringengör. Våra reningskrav vad gäller svavelutsläpp motsvarar också de krav somcenterpartiet ställt upp i reservation nr 1. Enligt vår uppfattning börregeringen återkomma fill med förslag om skärpta krav när det gällerkväveutsläppen. Utan tvivel är kväveutsläppen en bov i försurningsdramat avsamma betydelse som svavlet. I reservation nr 7 rikfar vi också en uppmaning fillregeringen att återkomma med förslag fill åtgärder för att minska utsläppenfrån befintliga olje- och kolförbränningsanläggningar. Vår allvarliga oro för de långsiktiga miljöeffekterna avluftföroreningarna gör att vi för fram kärnvärmen som ett miljövänligtalternativ. Vi kan också konstatera att när det gäller att minska trycket påmiljön, som framför allt åstadkommes genom förbränning, innebär kärnkraften enmiljövänlig energiproduktion. Om man rent hypotetiskt skulle förutsätta att dentillkommande kärnenergin - elenergin från kärnkraftverk - 1984-1985 används föratt driva värmepumpar, så kan den ersätta ända upp till 5 miljoner kubikmeterimporterad eldningsolja. På det sättet skulle man -fortfarande hypotetiskt -kunna minska luftföroreningarna med ca svaveldioxid och ca 80 000ton kväveoxid. Defta skulle självfallet vara en betydande.miljöpolitiskvinning. Vi kan konstatera att vår satsning på kärnkraft, sombeslutats fidigare, kommer att ge miljömässigt positiva effekter under restenav och - ja, förhoppningsvis långt in på 2000-falet. Jag yrkar bifall fill samtliga moderatareservationer i jordbruksutskottets betänkande 28. 57KERSTIN (): I söndagens nummer av finns enartikel om professor , som drog i gång debatten omförsurningen. Han menar att socialdemokraterna sjabblat med försurningsfrågan.Professor säger enligt , med tanke på bl. a. värmeböljoroch : "Iblandkänner jag ångest och får luftförnimmelser av att defta är industrialismensföroreningsprodukter som vi har runt omkring oss och som Nr 163 vi inte kan komma bort ifrån." SvanteOden säger också att vi håller på att glömma bort hur ren luft luktar i Qg. och hur enfrisk barrskog ser ut. Han säger vidare att vi förutom skogsdöd, fiskdöd,växtdöd, djurdöd och människodöd i försurningens spår hotas av att Vissakolfråsor stora delar av industrivärlden kommer att bli en kemisk öken.Professor säger att vi har tillräckligt med kunskaper för att göra detenda vettiga, nämligen att stoppa utsläppen, för även om vi inte vet exakt hurföroreningarna verkar, så är det ställt utom allt tvivel att de ligger bakommiljöförstörelsen. Ingen kan längre fly undan luftföroreningarna. kan ställa sig bakom det mesta avprofessor åsikter. Som fidigare sagt under debatten medanledning av näringsufskoftets betänkande om kolfrågor anser vi i attsamhället bör inrikta sina åtgärder på att stödja introduktion och användningav inhemsk energi samt hushållning med den energi vi har, och att genom nyenergiteknik minska användningen av importerade och miljöförstörande energislagsom kol och olja. Men det verkar i debatten här som om inte troddepå någon ny energiteknik inom industrin som kunde minska energianvändningen. Vi vet ju, inte minst genom den debatt som förts medanledning av att försurningens skadeverkningar uppmärksammats mer och mer ivärlden -det fördes också en debatt om detta här i kammaren för en månad sedan- att förbränningen av kol, olja och andra fossila bränslen kraftigt påverkarmiljön. Detta beror bl. a. på de utsläpp av svaveldioxid och kväveoxid somsker. Men troligen blir ökningen av koldioxidhalten i luften på grund avförbränningen det största miljöproblemet. Kolförbränning innebär judessutom utsläpp av tungmetaller, främst kvicksilver och polyaromafiska -dvs.ofullständigt förbrända - kolväten. De stora avfallsproblemen tillkommer. Vi i anser att regeringen inte ser tillräckligtallvarligt på dessa miljöproblem när det gäller t. ex. utsläppen avkväveoxider. Det lär ju inte finnas någon känd teknik som bemästrar deproblemen. Därför är det bäst att undvika att bränna kol. Socialdemokrater och moderater röstade ner det förslag omskärpta miljökrav på koleldade anläggningar som mittenregeringen lade fram1982, även om ni nu försöker säga att det var för att få fram bättre krav. försenade ju kraven - ni hade kunnat godta kraven då och på samma gång krävanya bestämmelser. Vi anser att regeringens förslag till riktlinjer förkoleldade anläggningar inte är fillräckliga. Man nöjer sig med att värdet svavel per MJ bränsle skall eftersträvas som årsmedelvärde för större anläggningar. Vi i anser att rökgasavsvavling bör finnas i både befintliga och nytillkom mande anläggningar, att bästa möjliga teknik bör utnyttjas och att befintliga anläggningar bör kunna få dispens under högst för att installera nödvändiga reningsanläggningar eller gå över fill annat bränsle. Vi anser vidare att man för samtliga anläggningar bör tillåta ett utsläpp på maximalt 85 0,05 gramsvavel per MJ, och det bör lagfästas. Regeringens förslag för mindreanläggningar är intervallet 0,10-0,/MJ. Etf genomförande av vårt förslag skulle göra atf Sverigesagerande internationellt skulle bli trovärdigare när det gäller att få andraländer att minska sina utsläpp av föroreningar. Vi vet ju att den näraliggandeanläggningen lokalt är den största föroreningskällan. Utskottet avvisar våra krav med att man infe skall låsaden koncessionsbe-viljande myndigheten genom onyanserade lagstadganden och attmindre anläggningar skulle förhindras. Vi anser klart atf miljöfrågorna ärviktigare än detta. Vi har minskat oljeanvändningen mer än man fidigare trottvara möjligt, sade energiminister i sitt anförande. sade också att detta t.o.m. överträffade förväntningar,trots atf prognoser var de mest realistiska. Minskningen är bra, ochjag vågar påstå att varit pådrivande genom sina krav påenergihushållning. Men ur miljösynpunkt är det ingen vinst att gå över frånolja till kol. Tvärtom kan det förvärra en redan svår försurningssifuafion. Vihar tagit upp defta i motion 2810 och yrkar i reservation 1 att detta bör gesregeringen till känna. Jag yrkar bifall till den reservationen. Vi har då äventillgodosett stora delar av vpk;s motion 2811 i berörd del. Däremot vill viinte tillstyrka moderatmotionen 2813, där man vill ha Secure-anläggningar somalternativ för värmeproduktion. och lovtaltill.dessa var klargörande men skrämmande. Sådana anläggningar skulle innebäraen risk för svåröverskådlig miljöförstöring, som skulle kunna drabba kommandegenerationer. Avfallsfrågorna är ju inte lösta. Men detta bryr sig moderaternainte om. Efter oss syndafloden, verkar det som man tänkte. Med anledning av anförande vill jag göraföljande kommen-far: Det verkar som om var lika nymornade ochchockade beträffande skogsskadorna i och den miljöförstöring somorsakas av industrin och kraftvärmeutsläppen som blev när det gälldekärnkraffsriskerna då Harrisburgkatastrofen inträffade. Vi i troddeverkligen inte att ni moderater varit så bHnda tidigare. Jag vill sedan kort kommentera den reservation beträffandebilavgaser som avgett. Vi från har tagit initiativ tillskärpta krav på bilavgasrening, men orsaken fill atf vi infe ställt oss bakomreservationens krav är att dessa frågor skall behandlas under höstriksdagen. Vifog från upp dessa problem i vår miljömotion som inlämnades underallmänna motionstiden, men vi respekterar atf man behandlar frågorna underhöstriksdagen, när remissbehandlingen och övervägandena i regeringenbeträffande betänkandet om bilar och renare luft är klar. , herr talman: har varit ettföregångsland när det gäller miljöfrågor, men jag är rädd att vi - om vi inteskärper våra krav på utsläpp från industrier och från kolkraftverk ochkolvärmeverk, som vi diskuterar - snart får lämna ifrån oss dennatätplafs. Jag yrkar bifall fill reservafion 1 i jordbruksutskottetsbetänkande 28 och i övrigt till utskottets hemställan. Under detta anförande överfog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. 58 (); , för ,öppnades FN:s stora miljökonferens här i . "Only one earth",löd den uppfordran som riktade till världens stater för attförmå dem att fa sin del av det kollektiva ansvaret för den mänskliga miljön.Denna uppfordran gav en ny dimension åt den internafionella solidariteten. I förberedelsearbetet inför konferensen ingick att varjedeltagarland skulle lämna en nationalrapport över situationen på miljöområdet idet egna landet samt vilka önskemål man speciellt ville föra fram om åtgärderpå det internationella planet för en bättre livsmiljö. I den svenskanationalrapporten infog de avsnitt där man beskrev de miljöproblem som var enföljd av framför allt utsläppen av svaveldioxid en central plats. I det avsnittav rapporten där de speciella svenska önskemålen beträffande internationellaåtgärder fördes fram framhölls kravet på begränsningar av svaveldioxidutsläppensom en viktig punkt. Man sade också att länder på jämförlig utvecklingsnivåskulle lägga upp gemensamma system av bestämmelser och gränsvärden för attminska föroreningsufsläppen. Syftet med atf i den svenska nationalrapporten såutförligt redovisa försurningsproblemen var naturligtvis att söka väcka eninternationell opinion för dessa stora miljöproblem. Men den svenskanationalrapporten väckte då ingen större internationell uppmärksamhet. Deninternationella opinionen var inte mottaglig för denna problembeskrivning. Manupplevde inte problemen i sina egna länder på samma sätt som vi i redandå gjorde. Eftersom vi kände problemen var det naturligt att en radåtgärder sattes in på det nationella planet för att söka motverka dem. Redan1968 genomfördes de första åtgärderna i syfte att begränsa svavelhalten ieldningsolja. Skärpta krav ställdes också vid användningen av eldningsolja istorstadsområdena. Kraven på reningsåtgärder för industriutsläppen skärpfes,och de första stegen togs för atf på olika sätt få i gång internationelltsamarbete. Men kring allt defta rådde det dess värre infe någonpolitisk enighet i vårt eget land. Den socialdemokratiska regeringen fick mottahård kritik från moderata samlingspartiet därför att man vidtog åtgärder motsvavelutsläppen. I ett krifiskt program pekar på atf en avhuvudpunkterna i socialdemokrafins miljövårdspolitik är åtgärder mot svavlet ieldningsolja. Men, sade , svaveldioxidens skadlighet för människorär diskutabel, kanske rent av-obefintlig. Därför kan generella åtgärder motsvaveldioxid inte baseras på dess hälsovådlighet. Generella åtgärder motsvaveldioxid kan infe heller baseras på dess verkan på växtlighet och material. sade vidare; Beslutsunderlaget beträffandesvavelsyrautfal-lets verkan på skog och åkerjord är inte tillräckligt för sågenerella åtgärder som regeringen förordar.När det gäller svavelsyrautfallets eventuellt försurande effekter på sjöar ochvattendrag anser många att det är en alltför enkel förklaring på ett fenomensom inte på något sätt är entydigt. Vid en närmare genomgång av svaveldioxidutsläppenoch deras verkningar kan det ifrågasättas, säger , om svaveldioxid iSverige är ett problem av den storleksordning som regeringens åtgärder antyder.Så långt den moderata rapporten. Detjag med detta velat visa är att det inte ens i vårt eget land fanns någonallmän uppslutning bakom de initiafiv och åtgärder för att motverkaförsurningen och för att förbättra miljön som den socialdemokratiska regeringensatte in. Detavhöll emellertid infe regeringen från att gå vidare i sin strävan att reducerasvaveldioxidufsläppen. presenterades en plan för en halvering avutsläppen, som då var . Målet skulle vara att halverautsläppen på en tioårsperiod. Det skulle ske genom ytterligare reduktion avsvavelhalten i eldningsolja och genom skärpta krav på industrin, genominternationella överenskommelser, och dessutom skulle kalkning sättas in föratt avhjälpa problemen med svårt försurade vattendrag. uppnåddesen ganska betydande politisk enighet om detta program. Programmetär nu genomfört. Resultatet har blivit det avsedda. Svaveldioxidufsläppen frånsvenska källor är halverade. Men är det, som fidigare framhållits,vi själva som ett enskilt land som släpper ut mest svaveldioxid över ,detta trots att endast av det totala nedfallet över vårt landkommer från inhemska källor och utifrån. Det gäller emellertid att gåvidare, att på olika områden ytterligare skärpa kraven på reningsåtgärder,minska utsläppen, begränsa miljöförsföreisen. proposition som vi behandlar framläggs förslag om en försiktigkolintroduktion - högst . Naturvårdsverketsäger att denna mängd kan godtas från hälso- och miljösynpunkt förutsatt attanvändningen sker i välskötta anläggningar av sådan storlek att effektivmiljöteknik kan utnyttjas. Och det är just detta regeringen föreslår ipropositionen. Somriktlinjer för svavelutsläppen från förbränningsanläggningar skall gälla ettintervall på 0,05-0,svavel per megajoule bränsle för störreförbränningsanläggningar med ett totalt årligt svavelutsläpp som överstiger 400ton. För mindre anläggningar bör som riktlinje gälla ett intervall på 0,10-0,svavel per megajoule.