prot · G709131 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:131 Förhandlingarnaleddes till en början av tredje vice talmannen. 19§ Fortsattes behandlingen av skatteutskottets betänkanden /84:33 och 35(forts, från prot. m.(forts. 68 HANS iHallstahammar (vpk): Jag skall fortsätta den i går avbrutna debatten och inleda med att läsahögt ur sammanfattningen i skatteutskottets betänkande 35, den sammanfattningsom så föredömligt finns på första sidan. "Ibetänkandet behandlas motionsyrkanden avseende skatteflyktslagen m. m. Representanterför och vill mildra bestämmelserna. I en partimotion frånvpk och i en motion av en socialdemokratisk riksdagsledamot begärs däremot enutvidgning av tillämpningsområdet." Densocialdemokratiska majoriteten och tiger alltså still. Detta är enganska bra sammanfattning av läget i politiken när det gällerskatteflykt. Fråganom åtgärder mot skatteflykt blir alltmer akut. Den generalklausul som antogshösten 1980, och som skärptes , visar fortfarande pä otillräcklighet. Generalklausulensutformning räcker av allt att döma inte till att förhindra skatteflykt imångmiljonklassen. Detta framgår av den undersökning som bankinspektionen gjortbeträffande vissa "osunda lånetransaktioner", som banker och finansbolaghar medverkat i för att minska skatten för miljonärer. Bolagen i fråga har fåttkritik av bankinspektionen, men så mycket mer kan inte denna myndighet göra.Lånetransaktionerna, för dem som anser sig så behöva, lär inte upphöra på grundav den framförda kritiken. Inte heller skulle de upphöra om bankinspektionenhade större befogenheter mot banker och finansbolag. Det finns fortfarande gottom medel, och det kommer att finnas möjligheter för en viss kategori människoratt låna pengar. utan insyn ellerkontrollmöjlighet för bankinspektionen. Nuär problemet avsevärt större än så. Frågan om skatteflykt faller til syvende ogsidst tillbaka på alltför liberala skattelagsfiftningar. Lånetransaktionerna,som för sedan upptog en stor del av massmedias intresse, är sannoliktinte olagliga. Detta kan man med fog anta, eftersom förhållandevis fåtransaktioner har förhindrats med hjälp av generalklausulen. Detsamma gällerden skärpta skatteflyktsklausulen, om man får tro utskottet i dess senasteskrivning. Jag skall återkomma litet till detta . utredningar som föregick den första generalklausulen rhot skatteflykt råddebred enighet om att det förelåg ett behov av effektiva åtgärder mot de formerav skatteflykt och skattefusk som inte träffas av annan lagstiftning. Dessaföreteelser undandrar samhället mångmiljonbelopp i form av uteblivnaskatter, och dessutom undergräver de vanliga människors skattemoral, människorsom varken har för avsikt eller möjlighet att på något sätt berika sig påandras bekostnad. Vpkhar i flera olika sammanhang, och senast inom ramen för eko-konimissionen,fört fram krav om en verkningsfull generalklausul mot skatteflykt. Vi har ocksåbl. a. i flerfaldiga gånger rest krav på sanering av avdragssystemet.Det är trots allt detta som utgör den största möjligheten till skatteflykt -och till råga på eländet, oftast fullt laglig skatteflykt. Hur skall manexempelvis annars bedöma upptagande av mångmiljonlån med kort löptid för attdärigenom minska, eller helt undanröja, stora förmögenhetsbeskattningar, allt iavsikt att enbart undkomma beskattning? Desom handlar med denna typ av transaktioner har stor skatteförmåga och tjänaravsevärda summor med hjälp av s. k. skattekonsulters tjänster. Skatteflykt ärsåledes en avdragsmöjUghet som tillkommer de redan förmögna, som genom dennaverksamhet blir ännu förmögnare. Att underlåta att vidta effektiva åtgärder motskatteflykt anser vi är ett passivt godkännande av sådana här transaktioner.Därför blir man inte förvånad när man hör de borgerUga företrädarna med starkaöverord kritisera den redan nu gällande skatteflyktsklausulen, den som enligtvår mening är urvattnad. Den form av rättssäkerhet som de talade om i går varjust en rättssäkerhet för denna överklass att genom skatteflykt berika sig påandra gruppers bekostnad. Det är tydligen den typen av rättssäkerhet som råderi de borgerliga hjärnorna. Att det stora flertalets rättssäkerhet och moralundergrävs av kvalificerade skatteflyktingars manipulationer tycks inte bekymraborgerUg-heten. Vadsom är allvarligare är socialdemokraternas, som vi ser det, förändrade hållningtill dessa företeelser. När det borgerhga förslaget till generalklausul ladesfram 1980 rönte det stor krifik från både vpk och socialdemokraterna. Vi varhelt eniga om att det förslaget inte gjorde någon rättskaffens människa glad.-Därför var det fullt naturUgt att en skärpning kom till stånd efter valet ,då det blev en s. k. arbetarmajoritet i . Det är som sagt fulltnaturligt att det blev en skärpning. Då togs vissa omvägskriterier bort, ochlagstiftningen skulle bli mer direkt och träffande. Om detta rådde stor enighet, även om vi i vpknaturligtvis ville gå ännu längre. Det nya förslaget förutsattes då, åtminstonefrån vår sida, bli väsentligt hårdare än det gamla. Det framgår också med allönskvärd tydlighet att man hävdade den uppfattningen även frånsocialdemokraternas sida, om man läser vad de sade i opposition. Efterdenna genomgång förefaller utskottsskrivningen av en smula underlig. Ibetänkandet står att läsa: "Enligt utskottets mening föreligger inte någramer avgörande skUlnader mellan klausulen i dess nuvarande och dess tidigareutformning." Det är ju intressant att ta del av. Utskottet säger vidare:"Att skatteförmånen enligt den nya lydelsen skall ha utgjort det 'huvudsakliga'och inte som tidigare det 'avgörande' skälet för den skattskyldiges förfarandekan inte sägas innebära någon påtaglig skillnad. Inte heller i övrigt rör sigolikheterna om annat än nyansskillnader." Det är utan tvivel ganska storaförändringar i bedömningen av klausulens effektivitet och om vilken inriktningman vill att den skall ha. Manmåste fråga socialdemokraterna: det så att ni hukat er inför den borgerligakritiken av generalklausulen? Vågar ni inte framhärda om en effektivareskatteflyktspolitik? Varför är ni så försiktiga? Varför vågar ni inte bifallavpk-kravet om en kommission som skall se över och utvidga skattelagstiftningen? Vifrån vpk anser fortfarande att skatteflykt av alla slag måste stoppas, ochdärför kräver vi också att uttalar att en skärpning och utvidgning avskatteflyktsklausulen måste komma fill stånd. Med de orden yrkar jag bifalltill vpk-motionen. 69 KJELLJOHANSSON (fp) replik: Jag tycker att detta angrepp var så pass grovt att det knappast kan fåstå oemotsagt. Vi har riktat anmärkning mot generalklausulen därför att vianser att man inte skall ha en lagstiftning som baserar sig pågeneralklausuler. Jag skall vara mycket kortfattat i min replik och bara frågaHans Petersson i : När det är så att de förfaranden som HansPetersson åberopar är helt kända för lagstiftaren, vad är det då som säger skall ha en generalklausul för att komma åt vederbörande? Varför kan maninte, om man vill komma åt de här fallen, direkt lagstifta och frånlagstiftarens sida tala om vad som är rätt och riktigt? Anf.70 HANS i (vpk) replik: Herr talman! Det är känt attuppfinningsrikedomen när det gäller att undkomma skatt är oerhört stor, och manskulle aldrig hinna med en lagstiftning. Man skulle få ligga efter.En generalklausul som gör att man kan ingripa mot varje form av medveten,planerad skatteflykt kan väl inte ens motsätta sig, om hanmenar allvar med att det skall vara rättvisa i samhället. 71 KJELLJOHANSSON (fp) replik: Detta är det exakta syftet med den lagsfiftning som vi har och dengeneralklausul som fillkom från början 1980. Men när ett förfarande blir känt,skall man då fortfarande stödja sig på en generalklausul? Är det då interiktigare att ha en direkt lagstiftning? Anf.72 HANS i (vpk) replik: Herr talman! Problemet är attgeneralklausulen är för urvattnad. Den räcker inte till för ingrepp mot det somhar hänt. 73 (): Skatteundandragandethar numera fått så stor omfattning att samhällets strävan måste vara attmotverka skatteflykt i aUa dess former. Det är detta som varit utgångspunkt förutskottsmajoriteten när vi haft att ta ställning till de borgerliga mofionernamed yrkanden om en återgång till den tidigare skatteflyktsklausulen som ladesfram av den borgerliga regeringen. Detverkar som om klausulens kritiker inte upptäckt vad som skett och håller på attske i fråga om skatteundandragandet i vårt samhäUe. Varje orättmätigtundandragen skattekrona får betalas av den lojale skattebetalaren.Utskottsmajoriteten är av den meningen att det finns berätfigade skäl attskydda de lojala litet mer och de illojala litet mindre. Föratt få skatteflyktsklausulen mer effektiv beslutade förraåret om en utvidgning av klausulens tillämpningsområde till att omfatta ocksåandra förfaranden än de egentliga kringgåendefallen som den tidigare lagenomfattade. Bakgrunden till beslutet var att skatteflyktsklausulen - för atttillgodose rimliga effektivitetskrav - ansågs böra omfatta också sådanaförfaranden som tillkommit i syfte att uppnå en skatteförmån, oavsett om dessautgjorde omvägsförfaranden eller inte. Som förutsättning gäller dock alltjämtatt förfarandet skall ha medfört en inte oväsentlig skatteförmån och att dennaförmån skall kunna antas ha utgjort det huvudsakliga skälet för förfarandet.Vidare skall en taxering på grundval av förfarandet strida mot lagsfiftningensgrunder. Detbör uppmärksammas att om skattskyldig på förhand vill få klarhet i om ett visstförfarande omfattas av skatteflyktsklausulen eller inte, har han möjlighet atterhålla förhandsbesked hos . Jagvill också tillägga att lagen är tidsbegränsad och gäller i fråga omrättshandlingar som företes före utgången av . Då skall lagen utvärderasbl. a. från rättssäkerhetssynpunkt och kunna omprövas på nytt. Det bör ävenframhållas att rättsfall och erfarenheter av lagens tillämpning fortlöpandeinrapporteras till justitiekanslern. Denne har regeringens uppdrag att inkommamed eget yttrande rörande lagstiftningen och praxis på området. Någonanledning att nu förändra skatteflyktsklausulen har utskottsmajoriteten ejfunnit. Vi har ej heller funnit det påkallat att nu göra en översyn av denna.Jag vill till i säga att vi inte alls har lagt ossi den här frågan. Men vi har sagt att vi skall göra en utvärdering . Vi kan inte heller heltförlita oss på att skatteflyktsklausulen skall komma fill rätta med alltskatteundandragande och all skatteflykt. Man måste även stifta speciallagar.Det är det som bl. a. eko-kommissionen har arbetat med av ett parår. Dess förslag skall nu ut på remiss, och jag hoppas att en hel del av dessförslag kommer att göra det lättare att komma åt skatteun-dandraganden m. m. , vi har även utredningar som arbetar med dessa frågor. Jag sittersjälv t. ex. med i den s. k. . Vi räknar med att vara klaraunder året. Vårt arbete kommer att förbättra kontrollmöjligheterna bl. a. föratt kunna komma åt skatteundandraganden och skatteflykt. Jag vill också framhållaskatteförenklingskommitténs arbete. lagt fram ettförslag. Det utredningsförslaget siktar till att vi i stort sett skall frångågranskningen av vanliga löntagardeklarationer för att vid taxeringskontroller ochkontrollåtgärder över huvud taget i stället inrikta oss på granskning av merkomplicerade deklarationer. , det pågår alltså mycket arbete på detta område. Jag tror att vpk inågon mån skall kunna bli nöjt med våra förslag när de genomförs. Jagyrkar därmed avslag på reservationerna 1 och 2 när det gällerskatteflyktsklausulen. Ireservafion nr 3 yrkar de rfioderata ledaitiötema i utskottet bifall till tremotioner som bl. a. handlar om bevissäkringslagen. Motionärerna riktar skarpkrifik mot bevissäkringslagen. I stor utsträckning baserar de sin krifik påförhållanden som berörts av företrädare förmoderaterna här i . Även vid andra fillfällen har tagitupp saken. Vihar en lagstiftning i vårt land som säger att skatter och avgifter skallbetalas av alla med de belopp som i demokratisk ordning har bestämt.För att kunna kontrollera att så verkligen sker, måste skattemyndigheterna gesvissa befogenheter. Sådana har funnits länge och finns i motsvarandeutsträckning i hela västvärlden. Vikänner alla väl tiU att åtskilliga människor i vårt land inte vill betala denskatt som har bestämts. Vidare vet vi att skattelagarna - Uksom all aniianlagstiftning - kan tolkas på olika sätt. För den skull behöver den enskildeinte ha något ont uppsåt. Både när det gäller det rena skattefusket och när detgäller olika tolkningsfrågor behöver skattemyndigheterna, och ytterst skattedomstolarna,tillgång inte bara till självdeklarafionerna utan också fill bakomliggandematerial i form av räkenskaper, korrespondens och andra handlingar som kanbelysa beskattningsfrågorna. Det är inskrivet i skattelagarna att denskattskyldige och även andra som skall lämna uppgifter till myndigheterna ibeskattningsärenden på myndigheternas begäran skall lämna bakgrundsmaterial -s. k. deklarafionsunderlag - fill myndigheterna. Ofta sker detta vid s. k.revisionsgranskning. Nuär det tyvärr så, att en hel del personer anfingen vägrar att lämna handlingarifrån sig eller gömmer undan dem när de väntar skattekontroll. Det förekommerockså att skattskyldiga helt enkelt förstör sina räkenskaper. Det är i desituationer som jag här talar om som skatteinyndigheterna behöver tvångsmedel föratt få insyn i enskilda personers ekonomiska förhållanden. Om en sådanlagstiftning saknas, blir följden att vi får ett "kontrollfrälse".Jag tror inte att någon lojal medborgare i vårt land vill ha det så. Atttvångsåtgärder endast skall få tillgripas vid misstanke om brott -vilket en delmotionärer anser - visar att man inte rätt förstår de villkor somskattemyndigheterna arbetar under. Hur skall myndigheterna veta att någonbegått brott, om det inte går att få ta del av räkenskaper och korrespondens?SkuUe lagen endast få tillämpas vid misstanke om brott, skulle man därmed kunnaavskaffa lagen, eftersom man vid misstanke om skattebrott kan tillämpa reglernaom husrannsakan, kroppsvisitation m.m. enligt . Närdet gäller kravet från de moderata ledamöterna att bevissäkringsåtgärd skallkunna vidtas endast av länsrätten vill vi från majoritetens sida framhålla attreglerna i bevissäkringslagen syftar till att skattemyndigheterna på ettsmidigt och effektivt sätt skall kunna säkerställa räkenskaper och annatbevismaterial som det författningsenligt åligger den skattskyldige att tillhandahållaför granskning. F.n. finns det två kommittéer som arbetar med de frågor jag här nämnt. Det ärdels tvångsmedelskommittén, som har att se över bl. a. integritetsfrågor, delsden s.k. , som i tilläggsdirektiv fått i uppdrag att se överbevissäkringslagen. Själv är jag ledamot i den senare utredningen. Jag kanförsäkra att utredningen ytterst noggrant kommer att undersöka vilka eventuellaförbättringar som kan göras beträffande den enskilda människansintegritetsskydd och andra frågor som har samband med bevissäkringslagen. USS-utredningenräknar med att komma med sitt förslag . Något tidigare lärtvångsmedelskommittén - såvitt jag vet - lägga fram sitt betänkande. Vifår alltså mycket snart ett material som jag hoppas och tror kommer att ge ossett bättre och mer korrekt underlag för en eventuell förändring avbevissäkringslagen. Med det sagda yrkar jag bifall till utskottets hemställan i desshelhet. 74 KNUTWACHTMEISTER (m) replik: försvarade den skärpta generalklausulen och sade att detfinns möjligheter till förhandsbesked. Det kan man få hos riksskatteverketsrättsnämnd. Jag skulle då vilja fråga om han tycker att det ärtillbörligt att nu i en proposifion föreslå att kostnaden för ett svar frånriksskatteverkets rättsnämnd fyrdubblas när det gäller minimipriset ochsexdubblas när det gäller maximipriset. OlleWestberg säger att man skall se över bevissäkringslagen, så att den inte medföralltför stort intrång i den personliga integriteten. Det är naturligtvisutmärkt. Minandra fråga till gäller då de s. k. legala inbrott därskattemyndigheterna går in i den enskildes bostad utan att underrättavederbörande - så att denne kan komma hem till sig själv och finna att skattemyndigheterna hargått in och tagit bokföring e. d. Tycker att detta är förenligtmed den personliga integriteten, eller kommer att verka för attden bestämmelsen skall upphöra att gälla? Anf.75 HANS i (vpk) replik: Jag förstår att det kan vara jobbigt för , som skallförsvara sig åt både höger och vänster i den här debatten. OlleWestberg säger att man inte kan lita på en skatteklausul utan att det ocksåbehövs lagar. Jo visst, det kan tjäna som ett inlägg i det förra replikskiftetockså. Visst kan det behövas lagar, men lagstiftningen kommer ju attsläpa efter jämfört med de uppfinningsrika skatteplanerare och andra som hittarpå nya hål för att krypa undan med miljoner. Därför behövs det en skärptklausul, som redan i förväg visar att det inte är lönt att försöka. Påden har aUt befunnits vara i ordning och lagligt och t. o. m.försvarats på sina håll - man får göra som alla andra, det är fullt möjligtosv. Ändå är detta så fruktansvärt omoraliskt och felaktigt i den allmännarättsuppfattningen, vilket visar att det måste till skärpningar. Socialdemokratintalade mycket om skärpningar när man var i opposition, och man vidtog ocksåvissa ändringar när man kom i regeringsställning. Men i dagensutskottsbetänkande står det ju att det inte föreligger några mer avgörandeskillnader mellan den gamla och nya utformningen. Är detta skälet till att mannu ser över det hela, eller vad menar ? Är han nöjd medförhållandena, eller vilka skärpningar tänker han sig? Varför kan man inteacceptera den modell som föreslås i vpk-motionen, en utvidgning till andra områden,som förmögenhets-, arvs- och gåvobeskattningen? Anf.76 () replik: Jag tycker det är bra att betonar att man skall användasig av direktlagstiftning. Det vore ännu bättre om han som representant för utskottsmajoritetenklart deklarerade att man inte skall döma med hjälp av generalklausuler när detgäller förfaranden som är välkända och som tillämpats , utanatt man då skall använda sig av direktlagstiftning. 77 ()replik: Till vill jag säga att propositionsförslaget omavgiftshöjningar får debatteras när den frågan kommer upp. Vi har inte fattatnågot beslut än här i om detta. Beträffandedet som talade om som inbrott i privatutrymmen, vilket ibevissäkringslagen kallas eftersökning, vill jag säga: Det är inte så att manfrån skattemyndigheterna bara kliver rätt på, och det tror jag också att KnutWachtmeister har reda på. Det måste först fattas beslut i länsrätten, för skall kunna gå in i privatutrymmen för att göra Och jag kangarantera att det har gått rätt långt, innan man vidtarsådana åtgärder. Det är inte heller så att taxeringsrevisorn ellergranskningsledaren går in ensam i dessa privatutrymmen, utan han har andra medsig. Och om man inte får tag i dem som man vill göra litet mera noggrannaundersökningar hos skall man kalla vittne. Det är alltså inte så lätt, och detär inte fråga om något inbrott när man tillgriper eftersökning genombevissäkringslagen. TillHans Petersson i : Vi har sagt att generalklausulen skall behållassom den är och att vi sedan får göra en utvärdering och se vilkaåtgärder som behöver vidtas. Det är mycket möjligt att vi gör något. Skulle detvisa sig att lagen i sin nuvarande utformning har alldeles för liten effekt ärjag för min del beredd att arbeta för en skärpning. Detta har inte klartuttalats av utskottsmajoriteten, men jag själv är av den åsikten. Tilldet som anförs om att vi skuUe vilja utvidga klausulen till att även omfattaförmögenhet vill jag säga att förmögenhetsbeskattningen redan omfattas avbestämmelse - och det står i utskottets betänkande. Jaghar inte mycket att fillägga tiU . Det är helt klart att man medhjälp av skatteflyktsklausulen kan få fram fall som visar att det finns hål ilagstiftningen. Skulle det bli fråga om många sådana fall måste mannaturligtvis stifta speciallagar i stället för att användaskatteflyktsklausulen. Anf.78 () replik: Jag har viss förståelse för att inte vill diskutera den4-6-dubbUng av avgifterna för att söka förhandsbesked som föreslås. HadeOlle verkligen tyckt att ökningen var acceptabel hade han säkert sagtdet. Jag tolkar hans vägran att diskutera frågan så att han hyser en visstveksamhet och anser att det kan vara diskutabelt att höja avgifter såkraftigt. Vad sedan beträffar den s. k. eftersökningen - somär ett förledande ord för att beskriva att man går in i andra människors hem -hjälper det inte att vederbörande har folk med sig eller kallar vittnen. Detvikfigaste, och det som inte är acceptabelt, är att man kan gå in i en annanmänniskas hem utan dennes vetskap för att försöka samla ihop bevis. Jag hadehoppats att skulle ta avstånd från det, men jag har tyvärrmisstagit mig på den punkten. 79 ()replik: Den första delen av det som berör, nämligenavgifterna, skall vi diskutera . Men de avgifterna kan inte liggastilla i evighet. Då har de ingen effekt när det gäller att mota bortokynnesansökningar hos . Det är en av anledningarna till vill höja dessa avgifter. Sedanvill jag säga till , när det gäller bevissäkringslagen, attdet finns en mycket enkel regel för de skattskyldiga som man använder den härlagstiftningen mot - nämligen att de tar fram deklarafionsunderlag,bokföringsunderlag, fakturor och annat, som de enligt lagen är skyldiga att ta fram, ochvisar dessa handlingar för skattemyndigheterna. Det står i taxeringslagen attde skattskyldiga är skyldiga att ta fram underlag. Och om de gör det behöver deinte befara att myndigheternas representanter går in i deras privatutrymmeneUer verksamhetsutrymmen över huvud taget. Det är en enkel sak att komma ifrånden saken, . Tredje vice talmannen anmälde att att fill protokollet få antecknat att hän inte ägde rätt tillytterligare replik. Anf.80 (); Jag har tillsammans med väckt en motion, som behandlas idetta betänkande. Motionen handlar om rättsstatens skyldigheter gentemot denenskilda människan och behovet av något som åtminstone Uknar jämlikhet iförhållandet mellan den enskildes möjligheter att få rätt och överhetensmöjligheter. Manmåste ställa höga moraliska krav på enskilda människor, men man måste ställaännu mycket högre moraliska krav på överheten och dess representanter. Ivår motion har vi talat om en behövlig motvikt till generalklausulen, engeneraldispens, som ger motsvarande möjligheter för den enskilde att få beslutupphävda, om de uppenbarligen har fattats i strid med lagsfiftarensintenfioner. Jaghade inte tänkt ta till orda i denna debatt, därför att jag tycker att vårmotion har blivit avstyrkt med en ganska fin motivering. Ett enhälUgtskatteutskott säger: "mening är det av utomordentlig vikt att författningstext så långtmöjligt utformas så att den inte kan missförstås eller ges en annan tolkning änden lagstiftaren avsett. Uppfyller den inte det kravet bör den givetvisändras." Jagtar till orda därför att ingen av utskottets företrädare som har pläderat förreservation 1 riktigt konkret i debatten har påpekat den uppenbara logiskasaltomortal som den socialdemokrafiska majoriteten gör sig skyldig till, då par sidor tidigare i samma betänkande nekar den borgerliga minoriteten enöversyn och ändring av generalklausulen för att den bättre skall motsvarakraven på rättstrygghet. Det gör man med orden: "kan bedöma torde en generalklausul mot skatteflykt som skalltillgodose både rättssäkerhets- och rimliga effektivitets- och rättvisekravknappast kunna ges en helt entydig utformning i författningstext." Idet ena fallet är det alltså självklart att lagar skall ses över om de inte harutformats entydigt, men i det andra fallet behövs ingen översyn även om lageninte är entydig; man säger t. o. m. att den inte kan utformas entydigt. Detär bara ett exempel på en kuslig tendens hos de socialdemokratiska makthavarna,nämligen deras bristande respekt för rättsstaten och behoven av ett frånrättssynpunkt oklanderligt uppträdande från överhetens sida gentemot den lillamänniskan. Det finns andrahögaktuella exempel: Den famösa Heurgrenkommissio-