prot · G709127 · 1983-12-31 00:00:00 — Man skall ha legitimation, enligt vad som sägs i mitten av svaret.Men i slutet av svaret antyds att en legitimerad barnmorska som inte anser sigkunna utföra vissa arbetsuppgifter kan komma överens med sin arbetsgivare. Ja,det är bra. Men vad hjälper det de unga sjuksköterskor eller barnmorskor somvill börja i det här yrket? Det är ju absolut stängt för dem. De kan heltenkelt inte bli barnmorskor. 1 stället skulle man säga till dem som anläggersådana här synpunkter - det rör sig inte om särskilt många - att man inte delarderas uppfattning men att man anser att samvetsskäl och religösa skäl är avgörande.Väldigt många arbetar på detta område. Därför kan det inte vara nödvändigt atthindra dem som har speciella motiv för att inte utföra just detta ingrepp. Jag skulle gärna vilja att regeringen såg över dessafrågor. Inte minst justitieministern borde vara intresserad. Jag menar att dethär strider mot de mänskliga rättigheterna. Från sida har vi anslutitoss till konventionen om de mänskliga rättigheterna. Den här frågan är absolutaktuell i det sammanhanget.Således är det väl inte som i första hand skall svara-jagvände mig faktiskt till sjukvårdsministern. För min del anser jag att det är enrättssak på mycket hög nivå. Jag skall således inte fortsätta att resonera här-det är meningslöst. Men jag tänker återkomma på annat sätt. F. ö. tror jag attdet finns en motion som ännu inte behandlats och som gäller den här frågan. Jaghoppas att den får ett annat bemötande. Tack för svaret. Överläggningen var härmed avslutad. Om domänverkets initiativ till besvär över kommunalabeslut i vissa fall 8 § Svar på fråga 1983/84:499 om domänverkets initiativtill besvär över kommunala beslut i vissa fall har frågat hur jag frånprincipiell synpunkt ser på att ett statligt verk initierar en kampanj mot ettav fattat beslut och om här nämnda exempel föranleder någon åtgärdfrån min sida. Bakgrunden till frågan är enligt attdomänverket centralt låtit utsända till revirkontoren förtrycktabesvärsskrivelser över kommunernas beslut angående lövslybekämpning. EnUgt vad jag inhämtat har några centrala direktiv tillrevirförvaltarna att överklaga kommunernas beslut mot kemisk lövslybekämpninginte utgått. Det ankommer nämligen på varje revirförvaltare att själv besluta ifråga om överklagande av kommunala beslut. Vid ett överklagande kan emellertidrevirförvaltaren utnyttja den juridiska expertis som finns hos domänverketcentralt. Detta är dock något helt annat än att domänverket centralt skulle habedrivit en kampanj mot beslut som har fattat. 22JOHN (vpk): Jag får tacka statsrådet för svaret på min fråga. 1 svaret säger statsrådet att det inte har utgått någracentrala direktiv till revirförvaltarna att överklaga kommunernas beslut, ochså långt kan jag vara överens med statsrådet. Men det gäller ju förtryckta besvärsskrivelser,och även om man från domänverket inte har uppmanat revirförvaltarna attöverklaga, måste väl ändå tanken vara att dessa skrivelser skulle användas.Förvaltarna har ju bara att skriva under med sina namn. Det kan väl ändå intevara så, att berörda revirförvaltare inte klarar av att upprätta en besvärsskrivelsetill kammarrätten och att detta skulle kunna vara en anledning till attdomänverket centralt har skickat ut dessa skrivelser? Jag är inte ensam om att karakterisera initiativet från domänverketssida som en kampanj. I tidningen har man ställt frågan tilldomänverket om statliga företag verkligen skall ställa sig i spetsen för enkampanj riktad mot en lag stiftad av riksdag. Man kan konstatera attdetta är ännu ett i raden av exempel på att domänverket har utmärkt sig på etttvivelaktigt sätt. Om avvecklingen av fartygsenheter För vederbörande i domänverket tycker jag nog att det voredags för en liten stunds eftertanke, och jag hade med min fråga tänkt attstatsrådet kanske skulle kunna hjälpa domänverket att komma på litet bättretankar. Men av svaret att döma ser statsrådet inte detta som enkampanj från domänverkets sida utan endast som en hjälp av juridisk art tillrevirförvaltarna. Men där har vi delade meningar. har kanskestatsrådets fulla välsignelse när det gäller den här åtgärden, och då lönar detsig inte att vi bråkar om det här och . Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 1983/84:125 om avvecklingen avZenit fartygsenheter 23 Statsrådet : Herr talman! PerWesterberg har frågat mig 1. om Zenit kommer att inomföreskriven tid och givna ekonomiska ramar kunna avveckla befintliga fartygsenheter, 2. om nuvarandetakt i försäljningen av fartygsenheter är tillfredsställande med tanke påkonjunkturläget och de ekonomiska ramar som finns, 3. om jag ärberedd att diskutera försäljningar av enheter inom enligt den s.k. Argonautmodellen. Först vill jag erinra om att det ankommer på att mot bakgrund av företagets ekonomiska resurser samt givna målbesluta om lämplig tidpunkt för fartygsförsäljningar. Det ankommer alltså påZenit att bedöma i vilka former försäljningar skall genomföras för attbästa ekonomiska utfall skall uppnås. Målen och de ekonomiska ramarna finnsnärmare beskrivna i proposition 1982/83:147. Enligt vad jag erfarit från ZenitShipping överensstämmer utvecklingen i bolaget vad avser förlusternasomfattning och takten i försäljningen med de prognoser som låg till grund förnämnda proposition. 24PER (): Jag får tacka statsrådet för hansnågot kortfattade svar på mina frågor. Såvitt jag kan förstå har statsrådetsvarat enbart på den första av mina tre ställda frågor. Han anser nämligen attZenit AB:s enheter säljs i den takt som föreskrivits i ett tidigareriksdagsbeslut. Något svar lämnas inte på frågan om takten i försäljningen avfartygsenheterna är tillfredsställande med tanke på den snabbakonjunkturutvecklingen och de ekonomiska ramar som därmed finns. Inte hellerbesvaras frågan om statsrådet har gett klartecken tillföretagsledningen för möjligheten av avyttring av enheter av den typ som harblivit bekant via och . Erfarenheterna visar att förhoppningarna ommarknadsförbättringar inom .shippingbranschen alltid har kommit påskam. Enligt min mening har man nukort tid på sig. Skall redaren köpa begagnade fartyg, gör han det rimligen ibörjan av en högkonjunktur och inte när denna står på sin topp.Företagsledningens bedömning ätt man har upp till på sig att avvecklafartygsenheterna inom Zenit förefaller därmed inte längre särskilt realistisk. Sedan kan man med all ratt även diskutera hur riktigt detär att applicera tidigare konjunkturförlopp på den nuvarande situationen.Mycket talar för att det skett en strukturell föränd-ing som varaktigt minskarefterfrågan på sjöfartstjänster. Inte minst det mins';ade transportbehovet närdet gäller olja pekar på detta. För att ta ett exei. .el importerar Sverigenumera sin olja huvudsakligen från och in '.rån . Dettainnebär för svenskt vidkommande ett ganska drastiskt minskat transportbehov.Även världshandeln förväntas, trots konjunkturuppgången, endast växa med 5 %under innevarande år. Särskilt förbrukningen av olja, som har stor betydelsemed hänsyn till fartygsbeståndets värde inom Zenit, visar en långsiktigtsjunkande trend. följde utvecklingen i Zenit i stort settplanerna. Förlusterna har, såvitt jag har förstått, uppgått till den förväntadestorleksordningen, nämligen till 769 milj. kr. Hur stora förlusterna för 1984kommer att bli är svårt att förutsäga. En sak framgår dock med all önskvärd tydlighet:efter de rekordstora kapitaltillskotten till bör kvarstå ca 1400 milj. kr. Det skulle med nuvarande förlusttakt räcka tilldrift under ytterligare , förutsatt att fartygen kan avyttras tillbokförda värden, vilket naturligtvis allvarligt kan ifrågasättas, inte minstmed tanke på hittiUsvarande värdeutveckUng. Här måste ändå en avvägning skemellan driftförlusterna och förväntade kommande ökningar av fartygspriserna.Och fartygsprisökningarna måste vara ganska betydande för att det skall lönasig att ha enheterna kvar. Det fanns ändå ett positivt drag i statsrådet , nämligen att han ansåg att det var upp till Zenit AB:s ledningatt driva awecklingsplanen. Det tycker jag är bra. Men det fråntar ändå inteägaren, i detta fall statsmakten, ansvaret för att minimera förlusterna förskattebetalarna, i synnerhet när konjunkturförloppet förefaller vara ett heltannat än det vi har varit vana vid och dessutom strukturella förändringar avmarknaden har tillkommit sedan föregående riksdagsbeslut fattades. Andra redare jämförbara med Zenit - t. ex. ochSaléns - har tagit konsekvenserna av det som har inträffat och har utnyttjatdet faktum att vi genom det s. k. skatte- och allemanssparandet har fått enfungerande kapitalmarknad för att driva in riskkapital och få ett riskavlyft påsina resp. fartygsinnehav. Jag tycker därför att det vore naturligt att ävenstaten via Zenit gjorde motsvarande riskavlyft för att minimera riskerna ochförlusterna för skattebetalarna. Jag vill upprepa de två frågor som statsrådetCarlsson enligt min uppfattning ännu inte har besvarat samt ställa ytterligareen följdfråga: 1. Har statsrådet gett möjligheteratt avyttra enhetervia den s. k. Argonaut- eller Concordiamodellen? företagsledningenuppbunden av att sälja enstaka enheter direkt till andra Om avvecklingen av fartygsenheter Nr 127 2. Bedömer statsrådet -utifrån sina egna värderingar och bedöm- Tisdaeenden ningar - att Zenit inom föreskriventid och givna ekonomiska ramar 24 aoril1984 kommer att kunna avveckla sittfartygsbestånd? När bedömerstatsrådet att innevarande högkonjunktur kom mer att nå sin topp på shippingmarknaden och köparna infinna sig? Detta är av central betydelse för att man skall kunna avgöra när den minsta förlusten kan uppnås vid en avveckling av fartygsinnehavet. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1983/84:191till jordbruksutskottet /84:194 och 196 till skatteutskottet 11 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1983/84:2807-2809 tUl 12 § Föredrogs menbordlades åter betänkande 1983/84:28 Lagutskottetsbetänkande /84:27 betänkanden /84:22 och 25Socialutskottets betänkande 1983/84:23 betänkanden1983/84:31 och 32 betänkanden /84:26 och 27 13 § Anmäldes ochbordlades Motionerna 1983/84:2810av m.fl. 1983/84:2811 av m.fl. 1983/84:2812 av IvarVirgin och 1983/84:2813 av m.fl. Vissakolfrågor (prop. 1983/84:158) 1983/84:2814 av m. fl. 1983/84:2815 avBirgitta 1983/84:2816 av m.fl. 1983/84:2817 av MartinOlsson 1983/84:2818 av 1983/84:2819av och 1983/84:2820 av m.fl. 1983/84:2821 av m.fl. 1983/84:2822 av Nib Åsling 1983/84:2823 av m.fl. ... 1983/84:2824 av 1983/84:2825 av KarinSöder m.fl. - , Nr 127 1983/84:2826av L«r. 1983/84:2827 av RolfDahlberg m. fl. 1983/84:2828 av HansWachtmeister 1983/84:2829 av Fortsattvattenkraftsutbyggnad (prop. 1983/84:160) 1983/84:2830av Crisfer /e/f m./I. 1983/84:2831 av StaffanBurenstam m.fl. 1983/84:2832 av SfigJosefson och Ändringar i börs- ochfondkommissionslagstiftningen (prop. 1983/84:164) 1983/84:2833av m./7. 1983/84:2834 av Enfc Hovdammar m.//. 1983/84:2835 avJan-Erik m.fl. 1983/84:2836 av m.fl. 1983184:2831 av UlfAdelsohn m.fl. Ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivet, m. m. 1983/84:165) 1983/84:2838av son m.fl. 1983/84:2839 av och av Nib Carlshamre m.fl. 1983/84:2841 av Nya regler för uppbörd av socialavgifter frånarbetsgivare, m.m. (prop. 1983/84:167) 1983/84:2842av och socialtjänstfrågor, (prop. 1983/84:174) 1983/84:2843av m.fl. 1983/84:2844 avJan-Erik m.fl. 1983/84:2845 av IngemarEliasson och \983I84:284(, av UlfAdelsohn m. fl. 1983/84:2848 av BengtSilfverstrand och Statsbidrag tillalternativa barnomsorgsformer (prop. 1983/84:177) 1983/84:2849av m.fl. 1983184:2850 av StigJosefson m.fl. 1983/84:2851 av RuneTorwald och ,. 1983/84:2852 av KnutWachtmeister m.fl. Ändringar ivägtrafikbeskattningen (prop. 1983/84:178) 1983/84:2854av och 1983/84:2855 av och 1983/84:2856 av m.fl. 1983/84:2857 av Nr 127 1983/84:2858 av Nib Carlshamre m.fl. Tisdaeen den " behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården, m. m. 1983/84:179) Omavvecklingen " § Anmäldes och bordlades fartvesenheter 1983/84:23Regeringens befattning med besvärsärenden (prop. 1983/84:120) 1983/84:30 Sparande 1983/84:32 Anslag /85 till (prop. 1983/84:100delvis och förs. 1983/84:17 delvis) 1983/84:34 Ändringar i myntserien, m. m.(prop. 1983/84:130) 1983/84:36 Inskränktskattskyldighet för m. fl. 1983/84:161)1983/84:37 Bensinskatt (prop. 1983/84:163) 1983/84:30 Avtalsvillkormellan näringsidkare (prop. 1983/84:92) 1983/84:31 Anslag till (prop. 1983/84:100 delvis) 1983/84:16 Godkännande avkonvention om förbud mot fientlig användning av miljöförändringsteknik(prop. 1983/84:143) 1983/84:18 Utvecklingen i och 1983/84:21 Folkpensionerm. 1983/84:100 delvis) 1983/84:24 Bidrag tillsjukförsäkringen (prop. 1983/84:100 delvis) Socialutskottetsbetänkande /84:22 Vissa socialtjänstfrågor 1983/84:27 Bekämpande avsmittsamma husdjurssjukdomar, m. m. 1983/84:100delvis) 1983/84:29 Åtgärder mot försurningen (prop. 1983/84:100 delvis) 15 § Meddelande omfrågor ]Vr 127 Meddeladesatt följande frågor framställts den 16 aprU 1983/84:516 av () till utbildningsministern om forskning m. m. vid iMalmö: På vilket sätt avser utbildningsministern aktivtverka för att forskning, vidareutbildning och internationellt samarbete kan skevid i ? 1983/84:517av () till arbetsmarknadsministern om ökade möjligheter förenmansföretag att konkurrera om upphandling: () har vänt sig tillregeringen för att få stopp när det gäller missbruk på Elektrikerförbundetsavdelning 1 (El-Ettan) av 38 och 39 §§ medbestämmandelagen i syfte attutestänga enmansföretag från möjligheten att konkurrera om upphandling påUkvärdiga viUkor. Vilkaåtgärder ämnar arbetsmarknadsministern vidta för att förhindra ett fortsattsådant missbruk? 16§ Kammaren åtskildes .