prot · G70955 · 1983-12-31 00:00:00 — De har, även om de ärsvenskägda, sintillverkning, utveckling och forskning inte bara i utan också i andraländer, och vi har inte några som helst garantier för att dessa företag inte ien framtid kommer att helt flytta ut från . Det är enligt vår mening av stor betydelse för denframtida samhällsutvecklingen att datautvecklingen är samhällskontrollerad. Detär ju inte bara en fråga om hur datatekniken används, som många ofta säger idebatten, utan det är också en fråga om vilken teknik som utvecklas, vad manväljer att lägga forskningspengarna på. Vi anser att samhällsinflytandet måstefinnas med också i det första steget, dvs. i själva tillverkningen avdatatekniken. Vi har i vår motion redogjort för vår syn på dessa frågor.Vi anser att det behövs en utredning med den inriktning som jag redogjort för.Jag yrkar därför bifall till reservation 1, som föreslår en sådan utredning. 97BIRGITTA (): Det är glädjande att se att kammarensledamöter finner så stort intresse i det nationella mikroelektronikprogram somföreslås i regeringens proposition nr 8. Mikroelektronikprogrammet syftar fill att stärka Sverigesförmåga att konstruera och tillverka mikroelektronikkomponenter. Programmetgrundas på ett förslag från STU och utgör det första byggblocket i ettplanerat informationsteknologiprogram. enframlagda förslaget om ett anslag av 44 milj. kr. på tilläggsbudget 1 till Nr 55 statsbudgeten för /84 för genomförandet av mikroelektronikprogrammetsförsta del. I betänkandet från näringsutskottet och i regeringensproposition redovisas en av STU utarbetad skiss till ett samlat, brett upplagtinformationsteknologiprogram. 1 programmet ingår tre block. Det första blocketbenämns Komponentteknologi. Det syftar till utveckling av industriell kapacitetför tillverkning av mikroelektronikkomponenter och innefattar ett antalkonkreta insatser i fråga om utbildning, teknikspridning,grundforskning, målinriktad forskning samt ett industriellt utvecklingsprogram.Elektronik ingår ju i en ständigt ökande andel av den svenskaindustriproduktionen. Utvecklingen på elektronikområdet får därför mycket storbetydelse för en allt större del av den svenska industrin. Orsakerna till denökande andelen är att de nya elektroniska byggelement som utvecklas ofta medgerbilligare och mer användbara lösningar än vad som tidigare kunde åstadkommasmed mekaniska eller elektromekaniska utföranden. Mikroelektroniken kan också möjliggöra helt nya produkter,som med tidigare teknik skulle ha blivit orimligt stora, dyra eller heltohanterliga. Med mikroelektronik avses metoder för att minska de elektroniskakomponenterna fill omfånget. Den mest framträdande av dessa metoder är den förframställning av s. k. integrerade kretsar. I integrerade kretsar har ett stortantal elektroniska komponenter förts samman på en s. k. halvledarbricka. Inom kretsteknologin skiljer man på standardkretsar ochkundanpassade kretsar. Med standardkretsar avses kretsar som har egenskaper sompassar för många skilda ändamål och kunder. Med kundanpassade kretsar avseselektronikkomponenter som endast innehåller det som en viss systemtillverkareönskar. De kan därigenom göras mindre till omfånget. Det pågår f. n. enutveckling från standardkretsar mot kretsar som är kundanpassade. Den tekniska utvecklingen från standardkretsar motkundanpassade kretsar ger möjlighet att knappa in på det försprång somUSA och har. Staten och svensk industri måste gemensamt göra insatser föratt dessa nya möjligheter skall utvecklas och ge svensk industri en plats ifrämsta ledet när det gäller teknikkunnande. Utbildning och forskning måste samordnas med industrinsförväntade behov av kompetenta forskare. Forskningen och utvecklingen måstesfimuleras, så att en inhemsk förmåga att konstruera och producera komponenteri ökande omfattning säkerställs. Vi har av tradition ett gott systemkunnande i vårt land -framför allt inom kommunikations- och styrsystemen. Det är därför väsentligt att systemindustrin tillförs kompetenta personer och nyaforskningsresurser.. Det är av oerhört stor betydelse att rekryteringsunderlaget fill de kvalificerade datayrkena breddas. I propositionen nämns - och jag vill understryka detta -att hänsyn bör tas till att kvinnor i dessa yrken och utbildningar utgör enoutnyttjad resurs. Informationsteknologiprogrammethar tre block, av vilka det första utgörs av detnationella mikroelektronikprogrammet, som jag i det föregående kortfattat harredogjort för. De två senare blocken har av STU benämnts system resp.relationer. System omfattar utveckling av systemteknologi, maskin- ochprogramvara för data-, kommunikations- och reglersystem i vid mening samtgenomförande av systemprov. Relationer omfattar forskning inom och samverkan medhuman- och samhällsvetenskaperna med syfte att dels stötta och vidareutvecklainformationsteknologin, dels uppmärksamma och bättre förstå informationsteknologinsinverkan på människor och samhälle. Enligt vad utskottet har inhämtat kan ett förslag tillsamlat informationsteknologiskt program föreligga . Utskottet anseratt det är angeläget att arbetet med ett informationsteknologiskt programfullföljs. I center-, folkparti- och vpk-motionerna framhållsönskvärdheten av balans i de framtida insatserna på informationsteknologinsområde. Statens insatser avseende systemteknik, programmeringsmetodik ochrelationsfrågor bör således anpassas till de planerade insatserna påkomponentområdet i syfte att möjliggöra en motsvarande utveckling. I dettainstämmer utskottet. Vpk-motionen yrkar på en utredning om framtida svenskdataindustri. Majoriteten i utskottet anser att det omfattande utredningsarbetesom sker inom bl. SIND och STU garanterar en insyn på dataområdet. Motionenavstyrks därför i denna del. har i två motioner riktat krifik motregeringens förslag till nationellt mikroelektronikprogram. Vad som behövs för enframgångsrik utveckling på elektronikens område är, säger , inte enindustripolitik som stöder vissa företag och styr investeringar. Moderaternaställer sitt hopp till marknadskrafterna och menar att svenska små ochmedelstora användare av kretsar kan få sina behov tillgodosedda på deninternationella marknaden. anser att den statliga insatsen istället bör göras inom forskning och utbildning. yrkar avslag päpropositionen i avvaktan på en pågående utredning inom UHÄ rörande forskningoch utbildning på mikroelektronikområdet. har yttrat sig över denna del ipropositionen. Ej heller utbildningsutskottet finner anledning att frångåproposifionen i denna del. Majoriteten i närings- och utbildningsutskotten kan barabeklaga att valt att ställa sig utanför så betydelsefulla delar aven svensk framtidsbransch. I ett parmotioner från allmänna motionstiden tas frågan om ett .utveckhngscentrum i upp. uppdragitåt i och STU att i samråd pröva förutsättningarnaför att genomföra förslaget. Motionen tillstyrks därför i I en centermofion från allmänna motionstiden tas frågan omdecentraliserade CAD/CAM-centraler upp. I motionen pekas på det s. k. Västerhöjdsprojekteti , som bygger på resurser vid Västerhöjdssko-lan med fullständig tekniskingenjörsutbildning. Utskottet kan konstatera att betydande insatser redan görsi frågan om spridning av CAD/CAM-tekniken till mindre och medelstora företag iolika delar av landet. Frågan om decentraliserade CAD/CAM-centraler är inte nyför utskottet. uttalade socialdemokraterna att det är av störstavikt att den kompetens och de resurser som finns på olika håll i landet skallkunna tas till vara. Det s. k. i har avlänsstyrelsen fått fullt politiskt stöd. Tyvärr ställer ochfolkpartisterna i inte upp för att ta till vara de kunskaper somdenna typ av projekt kan ge. Majoriteten i utskottet anser att det är viktigtatt ta till vara den kompetens och de resurser som finns, och därför utgår vifrän att STU kan utreda denna fråga. Med detta yrkar jag bifall till utskottets hemställan. 98OLOF (); Efter den utförliga redogörelse som BirgittaJohansson har givit för detta betänkande skall jag fatta mig mycket kort.Förslaget om rafionellt mikroelektronikprogram är enligt vår uppfattningofullständigt, och det saknade den helhetssyn som bl. a. ingick i detdatapolitiska beslutet här i . Men på främst tre punkter har vi lyckats uppnå klaraförbättringar genom utskottsbehandlingen. För dét första kräver utskottet ettmera heltäckande informationsteknologiskt program. Ett sådant förslag väntar viunder . Det skall bl. a. omfatta systemfrågor och relationsfrågormänniskamaskin , och jag hoppas också att det kommer att ta uppsamhällskonsekvens sidan. För det andra har utskottet i uttalandet tillregeringen betonat vikten av att möjligheterna till nordiskt samarbete skallbeaktas vid utarbetandet av ett informationsteknologiskt program. Det gällersåväl de industriella delarna som övriga delar i programmet. Det är viktigt att små länder utnyttjar möjligheterna tillsamarbete på just detta område, där främst de stora nationerna, och ,har ett försteg. För det tredje har vi fått en viktig förbättring genom denytterligare satsning på CAD/CAM-centraler som vi föreslog i vår partimotionfrån januari. Det gäller datastödd konstruktion och tillverkning. Det ärviktigt att bygga vidare på det som propositionen innebar, nämligensatsning på en teknikspridning som också kommer de mindre och medelstoraföretagen till del. Det finns exempel på detta i olika delar av vårt land, bl.a. i med omnejd, det s. k. ; vid lUC i Skellefteåoch på andra håll. Med dessakompletteringar och förbättringar har vi också lyckats uppnå en bred majoritet för hemställan i näringsutskottetsbetänkande 11. Härmed yrkar jag bifall till densamma. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 2 (utredning om den framtida svenska dataindustrin) Utskottets hemställan bifölls med 317 röster mot 19 förreservation 1 av . Mom. 3 (nationellt mikroelektronikprogram) Utskottets hemställan bifölls med 251 röster mot 80 förreservation 2 av m. fl. 3 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 6 (inrättande av CAD/CAM-centraler) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 av m. fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 15 § Anmäldes och bordlades Propositionerna 1983/84:78Ändringar i m. m. 1983/84:81 Vissa beslut fattade avinternationella arbetskonferensen vid dess sextioåttonde och sexfionionde möten,m.m. 16 § Anmäldes och bordlades Förslag 1983/84:13 Förslag till lag medinstrukfion för svenska delegation 17 § Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1983/84:76 av () till finansministern omlantbrukskooperationens möjligheter att bedriva aktiv medlemsvärvning; Lantbrukskooperationen bygger påfrivillig samverkan mellan enskilda lantbrukare och en solidarisk uppslutningkring de kooperativa idéerna. Genom denna samverkan har lantbrukarna bl. a.kunnat bygga upp en effektiv livsmedelsindustri, vilket varit till nytta förhela folkhushållet. I ett beslut angående påstådda påtryckningar motmjölkleverantörer fill har () gjort uttalandensom innebär ett allvarligt hot mot lantbrukskooperationens fortbestånd ochutveckling. NO synes anse, att om företrädare för lantbrukskooperationeninformerar icke medlemmar om de villkor och därmed fördelar som är förenade medmedlemskapet, så är detta att betrakta som otillbörlig påtryckning. Mot bakgrund härav villjag fråga finansministern: Föranlederdet inträffade några åtgärder från statsrådets sida för att tillförsäkralantbrukskooperafionen möjlighet att i enlighet med gällande konkurrens- ochnäringsfrihetslagstiftning bedriva aktiv medlemsvärvning och att i anslutninghärtill bland lantbrukarna sprida informafion om och propaganda för dekooperativa idéerna? 1983/84:77 av (vpk) till statsrådet om oljeembargot mot : besvarade utrikeshandelsministern enfråga av mig om oljeembargot mot . Frågan var föranledd av uppgifterom att fartyg delvis ägda av lossat olja i sydafrikanskahamnar. Detta förnekades av utrikeshandelsministern. Från två av fartygenskulle ingen lossning av olja i ha skett efter det att Zenitövertagit ägarandelar i dem. Det tredje fartyget medgav utrikeshandelsministernhade varit i , men endast för att ta ombord en mekaniker. Efter dennadebatt har nya uppgifter om fartygen och deras trafik på avslöjats itidningen . Det är uppgifter som på punkt efter punkt motsäger det somuppgavs i debatten. Där finns utsagor från norska sjömän som varit med ochlossat olja i , både 1981 och 1982. Också beträffande de två fartygsom enligt uppgift inte gått på efter det att Zenit övertogägarandelar finns det motstridiga uppgifter. Detär givet att den och utrikeshandelsministern, precis somnorska redarrepresentanter, kan förneka dessa nya uppgifter och påstå att detär lögn. För att det skall bli trovärdigt bör det inte vara någon svårighet attvisa upp detaljerade befraktningsuppdrag för de aktuella fartygen, under.dentid svenska ägare varit inblandade. Bojkotten av är en av deviktigaste internationella solidaritetsfrågorna. Detta har deklarerats avregeringen, som i en annan fråga inte varit sen att genomföra snabblagstiftning,med hänvisning till just detta faktum. Klarhet måste skapas i fråga om depåstådda oljeleveranserna, om ställningstagande skall bli trovärdigt iandra frågor som gäller . Jag vill frågautrikeshandelsministern: Föranleder färska pressuppgifter något nyttställningstagande från regeringens sida när det gäller fartygen , Atheneoch ? Vilka åtgärder vidtas av regeringen för attförhindra att svenskägda fartyg fraktar olja till ? Behöver denna övervakning skärpas? 18 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1983/84:257 av {s) tillutbildningsministern om reglerna för studiehjälp eller studiemedel: Regeringen föreslog i proposition1983/84:26 särskilt bidrag /84 för nyinrättad högre specialkursinom områdena mikroelektronik och datateknik. har därefter beslutat ienlighet med förslaget. Det är angelägna utbildningar, varför förslaget mottogsmycket positivt, inte minst av skolstyrelserna, som startat förberedelser förverksamheten. Enligt cirkulär från CSN gäller olika regler förstudiehjälp/studiemedel för 18-20-åringar som deltar i högre specialkurserberoende på vilka genomgångna gymnasielinjer som är inträdeskrav. Detta harskapat en del oklarheter som bör ut. Jag villdärför till utbildningsministern ställa följande fråga: Vilka regler gäller för studiehjälp eller studiemedel till18-20-åringar som genomgår högre specialkurser? 1983/84:258 av Bertd Måbrink (vpk) till statsrådet om handläggningen av ärenden rörande utvisningshotadepalestinier; En hel värld fördömde Israelsskamliga angrepp mot och dess palestinska befolkning. De palestinierna hotas inte baraav och dess allierade, utan också av Syrienunderstödda rebeller. Jag villmot denna bakgrund fråga invandrarministern; Väger regeringen in fakta kring dessa ändrade förhållandeni samband med handläggningen av utvisningshotade palestinier? 1983/84:259 av Bo Finnkvist (s) till industriministern omsysselsättningen på bruksorterna i Bergslagen: Sysselsättningen på bruksorterna i Bergslagen har haft enmycket negativ utveckling under en följd av år. Strukturförändringar mednegativa följder på sysselsättningen är också att vänta . Dethandlar om människor och orter som är, i de flesta fall, nästan helt beroendeav en industri. Den ort som är aktuell är , som redan förut hardrabbats hårt av strukturförändring inom specialstålsindustrin. Speciellaåtgärder riktade mot de drabbade orterna måste till för att klara den svårasituationen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga industriministern:Planeras några särskilda åtgärder för att klara den uppkomna situationen iStorfors och andra orter i Bergslagen som kan komma att beröras avstrukturförändringar inom specialstålsindustrin? 1983/84:260 av Axel () till justitieministernom handläggningen av vapenärenden: Den obligatoriska jägarexamen somman beslutat om innebär att större krav ställs på den enskilde jägarenskunnighet, skicklighet och omdöme. Han/hon får efter avlagda teoretiska ochpraktiska prov sin lämplighet dokumenterad. Detta borde göra det möjligt att betydligt förenklareglerna för myndigheternas hantering av vapenärenden, regler som av landetsjägare upplevs som onödigt krångliga och byråkratiska. Jag villmed anledning härav fråga justitieministern: Är justitieministern beredd att se över de bestämmelsersom gäller på detta område i syfte att förenkla och avbyråkratiseramyndigheternas hantering av dessa frågor? 1983/84:261 av () till socialministernom ett högkostnadsskydd för sjukresor: I betänkandet Sjukresor -samordning och förenkling (SOU 1981:35) föreslås ett begränsat högkostnadsskyddför sjukresor. Förslaget innebär att patienter som ofta är sjuka och som är ibehov av vård inte skulle behöva betala mer än . Avser statsrådet vidta någraåtgärder för att åstadkomma förbättringar i form av ett högkostnadsskydd vidsjukresor enligt det utredningsförslag som föreligger? 1983/84:262av () till finansministern om den skattemässiga behandlingen avvissa förluster: 10 000 skogsägare, varav de flestai , förlorade omkring 40 milj. kr. i samband medVänerskogskonkursen 1981. Av dessa fanns åtskilliga i norra inom detområde som genom tidigare fattat beslut betecknat som katastrofområdetill följd av svåra insektangrepp på skogen. För dessa skogsägare, som förstförlorat sin skog i samband med barkborreangreppen, därefter gått miste omlikvider för sina virkesleveranser och sedan avkrävs skatt pä uteblivnavirkeslikvider, är framtiden som lantbrukare/skogsbrukare ekonomiskt osäker. De berörda skogsägarna kan helt enkelt inte förstå att demåste betala skatt, moms och arbetsgivaravgift på inkomster av virkesleveransersom de aldrig fått. Dessa skogsägare, och många med dem, finner detta orimligtoch orätt. Finansministern har vid besök i och i samband medfidigare frågesvar i kammaren uttalat ett intresse av att skattefrågan på någotsätt löses för de hårt drabbade skogsägarna. Medhänvisning till det anförda vill jag därför fråga finansministern: Har arbetet i för att söka finna enlösning lett fram till något konkret förslag? Meddelande om justering av kammarens protokoll, m. m. 1983/84:263av () till statsrådet om riksarkivetsrådgivande frågor: haromorganiserats från , varvid den självständiga heraldiskasektionen inom upphört och de heraldiska ärendenas handläggninganförtrotts arkivets medeltidssektion. har statens heraldiska nämndavskaffats och ersatts med en rådgivande nämnd inom . Nämndensledamöter är ännu ej tillsatta, varigenom vissa ärendens handläggningfördröjts. Jag villdärför fråga utbildningsministern: När kommer den rådgivande heraldiska nämnden inomriksarkivet att tillsättas, och kan man då förvänta sig, att nämnden kommer attfå en representant för allsidigt dokumenterad sakkunskap på det heraldiskaområdet? 19 §Meddelande om justering av kammarens protokoll, m. m. Protokollen från kammarens sammanträden den 14-21 decemberkommer att justeras , då vi åter träffas. Till kammarens ledamöter har utdelats statistik röranderiksdagsarbetet under höstarna 1973-1983. Innan jag frågar om ni behagar åtskiljas vill jag att vitill alla våra medarbetare i det här huset framför vårt tack för det intensivaarbete som de har utfört, speciellt . Det har varit påfrestning på dem, och vi önskar dem en god helg. Sedan ber jag att fåönska samtliga ärade ledamöter en angenäm jul och ett gott nytt år. 21 § Kammaren åtskildes . Förteckningöver talare 1983/84:55 (Siffrornaavser sida i protokollet) Talmannen 4, 107, 126 Förstevice talmannen 66, 85 ,() 39 ,, i (m) 61 ,() 57 ,() 89, 97, 107 Björzén,() 100 Brunander,() 80, 83, 84 Eirefelt,() 69, 72, 73, 115, 117 ,() 14 Elmstedt,() 34 Exner,() 82, 84 ,() 87, 96, 99, 102, 103, 106 ,() 8 ,() 85, 96, 103, 107 ,() 42 ,() 12 ,() 23 ,() 40 ,() 69, 72, 73, 77 ,() 49 Hägelmark,() 27 ,() 63 ,() 68 ,() 118 ,() 101, 102 ,() 79 ,(vpk) 117 ,() 121 ,() 26 ,() 36 ,() 36 Kronblad,() 54 ,() 53 ,() 58 Lorentzon,() 19 ,() 21 ,() 101 Nyhage,Hans (m) 44, 48, 49, 78 ,Hans, i (fp) 22 127 1983/84:55 , () 93, 98,105, 108 ,() 51 Stjernlöf, () 4 , () 84 , () 114 , () 7 , (vpk) 74, 77, 108, 116Svensson, () 66, 72, 73 , (vpk) 91, 97, 99, 104Sörenson, () 45, 48 , () 39 , () 61Westerberg, Per (m) 113, 116 Virgin, () 56 Virgin, () 31 Wååg,() 113 , () 16 minab/gotab 1984 77500