prot · G70955 · 1983-12-31 00:00:00 — Eiserhar såvitt jag förstår en filosofi som går ut på att man skall slå ihop tillstora enheter. Denna sammanslagningslusta har inte resulterat i någravinnare på marknaden. Jag tror inte att den sammanslagning som är aktuellblir något undantag. Det kan i detta sammanhang finnas anledning att påpeka attunder den fid Eiser ingått i Statsföretagsgmppen, dvs. sedari 1978, har antaletanställda minskat från 5 900 till 3 800. Denproposition vi nu behandlar upptar ett förslag som innebär att Statsföretag får38 milj. kr. för att kunna uppehålla produktionen . sade att detta är ett temporärt stöd. Jag kan inte riktigt hålla med omdet, för det är ett stöd till Statsföretag att lägga ned en verksamhet i Borås.Jag kan inte se denna proposition som något framsteg, utan det är enbekräftelse pä vad företagsledningen redan beslutat. Utskottsskrivningen ändrarinte på denna min uppfattning. Som bevis på detta kan jag citera några rader urbetänkandet: "Utskottetbedömer att de negativa effekterna för de andra företagen i branschen avföriängd drift i bör bli måttliga, främst på grand av att det rör sig omdrift . Offerten innebär endast en viss fördröjning avEisers strukturellt betingade planer på att koncentrera tillverkningen av tunnadamstrumpor till ." underströk dessutom i sitt anförande att det är meningen med det hela. Jagsjälv och kan inte ställa upp bakom ett sådant sätt att se saken.Vi har i vår motion lagt fram ett förslag som irinebär en fortsatt drift iBorås, där fabriken bryts loss från Eiser och ges aktiekapital och pengar tillinvesteringar. Detta tillsammans med att kommunen köper fastigheten och gör dereparationer som är nödvändiga skulle skapa förutsättningar för jobb också iframtiden. De anställda i Eiser Strump i har ju visat att man har förmågaoch fantasi att få produktionen lönsam. Det är ett fmktansvärt slöseri att baraslänga bort allt detta. gjorde sig skyldig till en felaktighet när hon tidigare presenterademotionerna. Hon klumpade ihop moderat-, folkparti- och centermotionema ochsade, att vi struntar i de anställda. Jag vill påstå att vi i centermotionentar mer hänsyn till de anställda än vad någon annan motion, proposition ellerutskottsbetänkandet gör. Enligtcenterpartiets modell blir det möjligt att ha kvar jobben i både ochMalmö, och det finns plats för också. Den svenska marknaden är iriteså liten. Vi exporterar redan, och exporten kan utvecklas ännu mer. Dessutombör en viss verksamhet kunna tas hem från . är planerna demotsatta. Enligt uppgift har redan Eiser beslutat att göra Förlängningav drifttiden för Eisers i , m.m. 6Riksdagens protokoll 1983/84:55 Förlängningav drifttiden för Eisers i , m. m. investeringar i Finlandför att kunna föra över produktion dit när läggs ned. Jag tyckeratt det är sorgligt att dagens socialdemokrati är så fullständigt fantasilösoch har så liten omtanke om de anställda. Detär också anmärkningsvärt att man i besparingstider anvisar pengar för att rivaned. Enligt förslag, som är billigare än regeringens, blir det istället möjligt att bygga upp något bestående. Genomsocialdemokraternas förslag, som är liktydigt med Eisers, kommer minst 200 attbh arbetslösa i . Det kommer inte att bli så många anställda i somman föreställt sig. Importen av strumpor kommer att öka. Produktionen förs iviss mån över till , och många miljoner i onödan används för att rivaned. Moderateroch folkpartister lämnar i sina motioner allt åt sitt öde. Det är heller intesärskilt bra. Den arbetsgrupp som man tar upp i utskottsbetänkandet är nu detsista halmstrå som man har att hänga sig fast vid. Jag utgår från att man frände anställdas sida kommer att göra allt för att få någonting ut av den, men detär mycket osäkert. Jag vill slufligen yrka bifall till reservationer, nr 3och 5, som innebär fortsatt drift i . I detta anförandeinstämde (). 55 (): Med hänsyn till kammarens arbetssituation berör jag inte utvecklingeninom strumptillverkningen i . Jag tänker inte heller ge mig in pä enhistorieskrivning om flera hundra människors kamp för dejobb som de har utmärkta yrkeskunskaper för. Jag behöver knappast upptakammarens tid med att berätta om de tusentals människor som saknar arbete iSjuhäradsbygden eller om tusentalet tomma lägenheter i . Dessaord får inte tolkas som om vi socialdemokrater i skulle varaokänsliga för vad som händer med arbetare och tjänsternän i andra delar avlandet. Vihade naturligtvis helst sett att alla tre strumpfabrikerna hade kunnatfortsätta den hittillsvarande tillverkningen av tunna strumpor och genomrationeU tillverkning och effektiv marknadsföring kunnat öka sinamarknadsandelar både här hemma och utomlands. har en mängd faktoreruteslutit ett sådant alternativ, och när beslut gällande nedläggning av tillverkningenav tunna strumpor i inte kunde återkallas, så var naturligtvisdet enda riktiga att skapa rådrum för alla berörda parter. Visocialdemokratiska motionärer från anser dock att tidsfristenfram till mitten av 1986 måste användas till konstruktivt omställningsarbete,där de anställdas arbetsvilja, kunskaper och idéer får chansen att resultera inya, varaktiga arbetsuppgifter. Detär glädjande att utskottet delar vår uppfattning om en allsidigt sammansattarbetsgrupp, som kan förutsättningslöst pröva både de i vår motion framförda förslagenoch alla andra konstruktiva förslag. Jag är helt övertygad om att de anställdavid ser till att den här arbetsgruppen verkligen kommer tillstånd. vill jag betona vikten av att de anställda får delta i dettaarbete och från grunden får ett rättvist inflytande över den framtidautvecklingen. Statsföretagsoffert har byggts upp efter principen att inte skallresultatmässigt påverkas av den förlängning av perioden för tillverkning avtunna stmmpor som offerten skapar utrymme för. Men, fru talman, tidsfristeninnebär också för alla tre strumpfabrikerna att industriverket kan - somutskottet påpekar - snabbt utföra en delbranschstudie, som ger bättrebeslutsunderlag för alla tre fabrikernas utveckling och arbetsfördelning. Rentprincipiellt måste en sådan arbetsfördelning och utveckling eftersträvas, attimporten av tunna strumpor inte behöver utökas. Tvärtom måste vi sträva efteren utökning av marknadsandelarna både här hemma och utomlands. Omriksdagens beslut , den föreslagna arbetsgruppens ansträngningar ocheventuellt utredningsarbete leder till en bättre arbetsfördelning mellan deberörda fabrikerna och nya jobb skapas för de människor som kantillverka tunna strumpor, kan det ekonomiska utfallet bli betydligt positivareän vad offerten anger. I en sådan situation bör utvecklingen av nya jobb enligtvår mening delvis kunna finansieras inom offertens ramar. Utskottet erinrar omStatsföretags beslut , att Eiser inte kan påräkna ytterligarekapitaltillskott för förlusttäckning. De anställda på Eiser och på strumpfabriken i begär inte attmiljonerna skall rulla till förlusttäckning och avveckling. De är beredda attacceptera förändringar men ställer krav på utvecklingsarbete ochsanering av ekonomin. Statsrådethar i propositionen betonat Statsföretags ansvar för att aktivt söka jobb förden personal som i fortsättningen inte kan tillverka tunna strumpor. Jagförutsätter att det ansvaret också innebär att ägaren medverkar till rimligaekonomiska lösningar för de tillkommande jobben. Meddet anförda är vi socialdemokratiska ledamöter från bereddaatt stödja utskottets hemställan. Förlängningav drifttiden för Eisers i , m. m. I detta anförande instämdeRune Carlstein och (båda s). Anf.56 () replik: Jag kan inte instämma i uppfattning att det inte finnsplats för på den svenska marknaden eller i den svenskatillverkningen. Jag har den uppfattningen att fabriken väl fyller sin platsdär. Sedanär det väl en from förhoppning från sida att importen av stmmpor ioch med vad vi nu gör inte skall öka. Den väg man har slagit in pä kommer utantvivel att innebära att importen ökar. Attdet tillsätts en arbetsgrupp som skall jobba med de här frågorna ärnaturligtvis bra, men som jag ser det är det någonting som det hade varit Förlängningav drifttiden för Eisers i , m. m. naturligt att göra underalla omständigheter. Det är arbetsmarknadsmyndigheternas skyldighet att setill den saken. Anf.57 () replik: Det är helt klart att importen av tunna stmmpor inte kan hållas pånuvarande nivå eller minskas utan några offensiva åtgärder. Vadbeträffar arbetsgruppen är det viktigt att de anställda får vara med. Och somjag sade i mitt anförande: Med den kännedom jag har om tekoarbetarna ochsärskilt arbetarna på stmmpfabriken i vet jag att de kommer att driva pågruppens arbete. Anf,58 () replik: Som jag ser det, är vad som föreslås inte någon offensiv satsning.Det är snarare ett defensivt sätt att arbeta, att försöka anpassatillverkningen av tunna strumpor i efter vad man möjligtvis tror gåratt sälja, när man i olika sammanhang har påpekat att vi inte har möjlighet attsälja så mycket. Detär genom offensiva satsningar som vi kan hålla fabrikerna i gång - det kan jaghålla med om - men då skall man inte gå till väga på ett sätt somjag tycker är defensivt. Anf,59 (): Det har redan sagts en hel del om förslaget att ge 38milj. för att göra det möjligt att förlänga driftstiden vid Eiserkoncemensstmmpfabrik i . Visocialdemokrater från har motionerat i den här frågan, eftersomvi känner oro inför förslagets inverkan på KF:s strumpfabrik iÖstersund. Vi delar denna oro med det lokala facket vid ,och kommun. Vi är rädda för attkonkurrenssituationen snedvrids till förfång för strumpfabriken i ,som f. ö. var resultatet av en regionalpolitisk satsning 1970. Skälet förlokaliseringen till var att länet då, liksom , är en region medsjunkande sysselsättning, befolkningsminskning och låga förvärvsfrekvenser. Vihar aldrig haft så hög arbetslöshet som . är det minstindustrialiserade länet i landet med bara 10 000 människor som arbetar inomindustrin. Det är av alla sysselsatta i länet. Somvi har påpekat i vår motion har 100 personer redan varslats vid Vinetta.Sedermera har det visat sig att ungefär 15 tjänstemäns arbeten också är ifarozonen. Det här är mycket höga siffror för en arbetsmarknad som redantidigare är mycket hårt drabbad. Vi har till närmaste störrearbetsmarknad, som är . Inte heller där ropar man efter arbetslösatextilarbetare. Vihar i vår motion inte krävt att förslaget om stöd till Eiserkoncemen skallavslås. Vi är medvetna om att arbetslöshet är lika besvärande att bära var manän bor i landet, men vi hade önskat att även hade kunnat fä stöd, bl.a. till marknadsinsatser både utomlands och inom landet och i form av bidrag tillproduktutveckling och utbildningsinsatser. Vi anser också att det behövs enstrakturplan i landet för den här typen av produktion. Utskottetsäger i betänkandet beträffande riskerna för snedvridning av konkurrensen genomstödet till Eiser att konsekvenserna för sysselsättningen vid stmmpfabrikenVinetta bör bli måtfliga. Frågan är givetvis vad "måtfliga" innebär.Hur många arbetslösa vid räknar man med att det skall bli? Utskottethar, som svar på våra krav om stöd till marknadsinsatser och bidrag tillproduktutveckling och utbildningsinsatser samt vårt uttalande om behovet av enstrukturplan, anvisat vägar i dessa avseenden. Det har även för här. Därför skall jag inte nu uppta kammarens tid med attytterhgare diskutera detta. Jag hoppas att det skall vara möjUgt även förVinetta att få del av dessa stöd och denna hjälp. Skulle det visa sig att , trots de här anvisade möjligheterna,ändå drabbas allvarUgt, återkommer vi givetvis sä snart som möjligt, såväl tillriksdag och regering som till andra organ. Medhänsyn till utskottets betänkande och omständigheterna i övrigt avstår jag frånatt yrka bifall till vår motion. Tillslut några ord om förslaget i samma betänkande angående . Förslagetinnebär, som framgår av betänkandet och av debatten här , att huvudman ifortsättnirigeri skall vara Investeringsbanken. Det har vi inget att invändaemot, men jag vill betona det som utskottet anför om att den nye ägarenfömtsätts ta till vara den kompetens som finns inom ledningen för det nuvarandebolaget och att styrelsen också i fortsättningen kommer att ha regionalförankring. Det är mycket viktigt, och jag föratsätter att den iiya ledningentar allvarligt på den rekommendationen. Stödför oljeersättning och investeringar inom energiområdet Överläggningen var härmedavslutad. (Beslutetredovisas efter behandlingen av näringsutskottets betänkande 14.) Anf,60 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Kammarenövergår nu till att debattera näringsutskottets betänkande 9 om stöd föroljeersättning och investeringar, inom energiområdet. Stödför oUeersättning och investeringar inom energiområdet Anf,61 (): Detta betänkande, liksom den underliggande propositionen, vilar i alltväsentligt energipolitiska beslut. Det beslutet åberopades ocksåflitigt under förra veckans debatt om energiskatter. Vimoderater har i oUka energipoUtiska sammanhang här i kammaren och i utskottetunder senare år redovisat en konsekvent linje, som uppvisat en allt störreskepsis mot detta besluts betydelse. Det kan därför vara skäl att , om Stödför oljeersättning och investeringar inom energiområdet än i korthet beroende påarbetssituationen, framföra några synpunkter beslut. Besluteti näringsutskottet formulerades av fyra partier som skulle enas om enenergipolitik efter det att de i folkomröstningen hade stått mot varandra i detre altemativ som dä förelåg. Förutom regeringens proposition behandlades iutskottsbetänkandet 36 följdmotioner och 70 särskilda motioner. Det betyder attmånga väsentliga frågor fick dela med sig av utrymme och intellektuellkapacitet till mindre väsentliga frågor. energipolitiska beslut måstetas för vad det är: ett svårt beslut i en ny pohtisk tid. Utskottetskrev - jag vill erinra om den väsentliga formuleringen - att energibalansema iförsta hand är ett försök att på ett översiktligt sätt illustrera tänkbarautfall av den i propositionen förordade inriktningen av energipoUtiken. Vårtids frågor måste bedömas efter vår tids förutsättningar, liksom framtidensfrågor skall bedömas av dem som dä skall besluta och efter de föratsättningarsom dä gäller. Densocialdemokratiska regeringen har, bl. a. under åberopande av detta 1981 årsenergipoUtiska beslut, drivit en energipolitik som har präglats av merstyrmedel, mer skatter, mer avgifter, mer stöd, mer bidrag och mersubventioner. Marknadens förmåga att komma till rätta med de energipolitiskaproblemen har satts åt sidan. Vårsyn är den motsatta. Vi är övertygade om att energiförbrukarna själva vet vadsom krävs för att energisituation skall utvecklas pä ett önskat sätt.Beviset ligger kanske just däri, att oljeförbrukningen sjunkit dramatiskt utanatt långtgående styrmedel tillgripits. Vi menar att statens insatser ienergipolitiken skall begränsas till information, upplysning, utbildning ochstöd för nya lönsamma och utvecklingsbara energiförsörjningsprojekt. . Denförda poUtiken har lett till en situation som vi så varnat för. Energiverkethar sett sig nödsakat att konstatera att en översiktlig överblick över helaområdet av statliga stödformer och dess statsfinansiella effekter inte längrekan upprätthållas. Vimoderater har därför sett oss nödsakade att vid behandlingen av dennaproposition helt yrka avslag på propositionen, med hänvisning till att desseffekter och dess innebörd inte riktigt kan överblickas. Mankan inte acceptera uttagandet av nya skatter och avgifter, som föreslås idenna proposition, om man inte med säkerhet kan bedöma de behov som möjligenföreligger och effektema av de föreslagna finansieringsformema, särskilt intenär man, som jag har redovisat, känner stark skepsis till de underhgganderesonemangen. Centerpartiethar i reservation nr 1 redovisat en inställning som liknar vår men har fört denlängre och fört den till en öppen kritik av de resonemang och beräkningar somligger till grund för propositionen. Vi har valt att inte stödja dennareservation, främst av det skälet att vår motion har byggts upp på delvisannorlunda argument och resonemang. Vi vill emellertid inte rösta emotcenterpartiets reservation utan kommer i voteringen - om det blir någon sådan -i den frågan att lägga ner våra röster. Ireservation 2 till betänkandet har vi formulerat vad som skulle kunna vara ennyckelmening i vår politik i det avseende som betänkandet berör, nämligenföljande: "En energipoUtik som tar till vara möjligheter attändra energisystemet i en mer konkurrenskraftig riktning kan inte åstadkommasgenom ytterligare manipulering med subventioner och skatter utan endast genomatt de blockeringar som omöjliggör utnyttjandet av kunnande och inhemskaenergiresurser avlägsnas." Jag yrkar bifalltill reservation 2. Deövriga moderata reservationerna är i allt väsentligt följdreservationer,baserade på den grandinställning jag här har försökt redovisa. Jag vill därförutan kommentarer yrka bifall tiU reservationerna 3,5,7,9,11,14,17,19,20, 22,25,27,29,30,32och 33 - den sistnämnda under förutsättning av bifall till reservation 32 -samt slutUgen reservationerna 35 och 38. Genomförhandlingar mellan partierna har vi uppnått en precisering av ordet"större" såvitt avser stödberättigade anläggningar avsedda förinhemska bränslen. Vi är tillfredsstäUda och glada över att värt initiativ intebara kunde leda till precisering utan även till att en större del avanslagsberättigade anläggningar därmed kan omfattas av stödformen. Vihar också enats med övriga borgerliga partier om synen på terminaler förskogsprodukters hantering. Vi ser detta som värdefullt, och jag yrkar till sistbifall tiU reservation 10. Stödför oljeersättning och investeringar inom energiområdet 62 (): Det är en omöjlig uppgift att analysera ochmotivera de olika synpunkter som redovisas i näringsutskottets betänkande nr 9.Jag har försökt disponera mitt anförande på det sättet, att jag inleder mednågra principiella synpunkter för att sedan göra några sporadiska kommentarertill enskilda reservationer. Menjag skulle vilja börja med ett gott råd, som bygger på konstaterandet att detfinns bara ett sätt att äta en elefant, och det är bitvis. Detta enkla ochpraktiska faktum borde socialdemokratema tillämpa mera i sin energipoUtik. Socialdemokraternatycks ha en obotUg svaghet för centralisering och planhushållning. Detta fördem gång efter annan på villovägar, som de sedan har uppenbara svårigheter attåtervända ifrån. Det finns åtskilliga exempel på detta i proposition 1983/84:62som bestyrker dessa mina påståenden. Jag skall redovisa endast ett par av dem. Regeringenföreslår en huvudlös satsning bidrag till virkesterminaler, som påintet sätt löser det grandläggande problemet med skogsbränslets avsättning, mensom möjUgen tillfredsställer socialdemokratemas behov av storskalighet ochökade styrmöjligheter. Det enda riktiga vore att stycka upp"terminalelefanten" och satsa på eldningsanläggningar, små såväl somstora. På det viset kan avsättningen av skogsbränsle tryggas. Det är i densituationen också möjligt att en och annan terminal kan visa sig motiverad, menför detta behövs inga bidrag. Centem har år efter årmotionerat om att små och stora företag skall ha Stödför oljeersättning och investeringar inom energiområdet samma möjUgheter till stödnär det gäller oljeersättande åtgärder. Socialdemokratema har med gott stödfrån med samma envishet alltid avslagit motionerna. Dessa partierscentraliseringsiver har omöjUggjort för de små företagen att behandlas på sammasätt som de större. Det tycks också vara omöjligt för dessa partier att förståatt många små kan betyda lika mycket som en stor. Sammatendenser visar socialdemokraterna när de envist håller fast vid 4-6 miljonerton kol energibalans, trots att detta bevisUgen kommer att förhindraett optimalt utnyttjande av spillvärme och annan gratisenergi med hjälp avvärmepumpsteknik. Detsamma gäller för skogsbränsle. Det tycks åter varaförkärleken för storskaUghet och möjligheterna till planhushållning som förhindrarsocialdemokratema att anpassa sig till de positiva möjUgheter som den faktiskautveckhngen erbjuder. Det är ur såväl ekonomisk som miljömässig synpunkt mycketbeklagligt att socialdemokratema saknar vilja och/eller insikt nog för attutnyttja de positiva energialternativ som morgondagen rymmer. Propositionen har utgjort ett bristfälligt beslutsunderlag. Även efterde kompletteringar som har gjorts från departementets sida är underlaget långtifrån tillfredsställande. Centems förslag att regeringen bör återkomma med enfullständig redovisning är mycket väl motiverat. måste ha klarabesked om vilka avgifter och skatter som är energipoUtiskt motiverade och vilkasom tillkommer bara för att stärka statens finanser. Centemhar gått med på en kompromiss när det gäller effektgränsen för deeldningsanläggningar som skall få stöd enligt investeringsprogram.Gränsen sänktes från 1 MW till 0,5 MW. Centems målsättning var att gå betydUgtlängre, men vi har i ett särskilt yttrande konstaterat att det, på grand av attsocialdemokrater och moderater avstyrkt våra upprepade framställningar om attdelegera och decentralisera besluten i dessa mindre stödärenden tillutvecklingsfondema resp. lantbruksnämnderna, tyvärr inte är poUtiskt möjUgt attsätta effektgränsen lägre. Detta beklagar vi djupt. Som jag sagtbetyder detta att de små företagen icke blir behandlade på samma sätt som destörre. Vikompromissade oss också fram till en skrivning som vi trodde skulle betyda enöppning för bl. värmeverk, även om vi på intet sätt tagit ställningtill det enskilda ärendet. tycks det inte bU så. Vi anser emellertid fråncentems sida att om det har uppstått en mängd oföratsedda kostnader i ettprojekt, där flera parter från början varit med om analysema, och om manfortfarande anser att det är ett ur energipoUtisk synpunkt viktigt projekt, säbör dessa ofömtsedda merkostnader på ett rimligt sätt fördelas mellan parterna.Vi har kunnat konstatera att ett sådant förfarande har praktiserats i mångaandra faU. Centemhar här i princip stött socialdemokratemas uppfattning om stöd till olika slagsvärmepumpar. Vi har särskilt velat trycka på det konkurrensförhållande somfinns mellan frånluftsvärmepumpar och återvinning i ventilationsluften viavärmeväxlare. Det är för att förhindra onödigaapparatinstallationer som vi har accepterat det förslag som regeringen lagtfram om att icke lämna bidrag till frånluftsvärmepumpar. Solenergiär den verkliga framtidsenergin. har gäng efter annan visat på vilkamöjUgheter som finns när det gäller att utnyttja solenergi. Dessa möjligheterbehöver tillvaratas . hävdade vi med samma envishetvärmepumpsteknikens möjligheter. känner alla till den teknikensmöjUgheter. kommer sannohkt också solenergin att vara i samma läge,om den bara fär en ärUg chans. Det skrämmande och farliga är att om vi inte gersolenergin den chansen , så kommer vi snabbt att ha låst upp de resursersom borde reserveras för solenergi. Sedan finns det mycket liten chans till ettkonstruktivt återvändande till dagens positiva utgångsläge. Redanhösten 1982 poängterade centem hur fel det var att ge bidrag tilltorveldade anläggningar. Vi ansåg redan då att man borde behandla inhemskabränslen, skogsbränslen och torv, lika, och vi föreslog . Vi applåderar attregeringen nu har anammat vårt förslag och att den föreslår bidrag ifortsättningen till eldningsanläggningar för inhemska bränslen. Vi beklagardock den felstyrning som har uppstått genom att åtskilhgatorvkontrakt har tecknats i områden där det kommer att finnasett överskott på skogsbränsle. Därmed har man fått en felaktig prioriteringsgångmellan torv och skogsbränslen. Skogsbränslen måste alltid vara nummer ett. Närdet gäller fjärrvärmeanläggningar kan jag bara konstatera följande. Om denståndpunkt som driver beträffande flexibla fjärrvärmeanläggningar,säger utskottet mycket vänligt att vi har alldeles rätt, men den viU ändå intese till att detta, som man anser är så viktigt och sä riktigt, följs upp genomett bidragsvillkor. Denna blyghet vad gäller att reglera väsentliga saker hargjort mig oroligt överraskad.