prot · G709120 · 1983-12-31 00:00:00 — Detär ju så att nordiska och internationella gränsvärden i stället för att utgöraett stopp härvidlag skulle kunna vara minimigränsvärden som så att säga lyfterupp stater som har en enligt svenska mått mätt svag och eftersatt miljöpolitik- alltså där vi i har kommit mycket längre och därför har en helt annanmålsättning. Jagtror det är väldigt viktigt att vi vidtar åtgärder i sådana fall då det gällerbefolkningens hälsa mer än skogsägarnas plånböcker och naturvården. egna uttalanden i den bilaga tiU budgetpropositionen som avserjordbraksdepartementet är det ju viktigt att beakta hälsovårdsaspekterna påmiljövården. Vi vet också att olikaåkommor och sjukdomar som förorsakats av skilda former av miljöskadorökar. Jagskulle därför gärna vilja fråga statsrådet: jag tolka svaret så, att ävenom vi arbetar nordiskt och internationellt på miljövårdens område, så är viinte beredda att "tappa farten" i arbetet inom ? Och jagskulle kunna konkretisera min fråga tiU att gälla de nämnda utredningarna, somnu sedan ett eller är färdiga och remissbehandlade. Kommer förslag frånregeringen på basis av t. ex. bilavgaskommitténs och kemikommissionensbetänkanden att läggas fram under detta kalenderår? Omgemensamma nordbka åtgärder mot luftföroreningar Det är verkligen inte avsikten med de åtgärder vi har vidtagit, att manskall "tappa farten". Men den här frågan har ju två aspekter: delsden nationeUa, dels den internationella. Deinternationella överenskommelser som vi söker träffa är naturligtvis betingadeav att vi vet att det "över oss" kommer så mycket utifrån. Därfördriver vi de här frågorna på internationell basis när det gäller utsläppsnivåerna,och vi har gått in för ett förslag till reducering som skulle kunna tänkas bliaccepterat av de 35 länder som är med inom ramen för . Men detär viktigt att dessa länder kommer i gång med sitt arbete, för vi är-för attkunna vända trenden och lösa problemen - beroende av att alla ställer upp bakomde här åtgärderna. Enfråga som bilavgasfrågan är naturligtvis av den karaktären att det vorevärdefullt om vi på bredare bas än när vi står ensamma kunde få denna typ avåtgärder genomförda. Vi avvaktar på den punkten det sammanträde somEG-kommissionen skall ha . Anledningen till detta är att vi vet attdet nu finns en starkt positiv instäUning på tysk sida och även i andra länderän inom EG. Det skuUe vara praktiskt och mycket värdefullt om vi kundefå en bred uppslutning även på denna punkt. Jag hänvisade ju i ett tidigaresvar till att på Canadamötet ställde ändå tio länder upp på att det ärangeläget att lösa problemet. Sedan har vi de inhemska problemen - om jag så fårsäga - som vi skall tackla. Det är problem som har anknytning till exempelvisjord- och skogsbruket. Där har aktionsgruppen, som bl. a. rymmer representanterför de nämnda sektorerna, till uppgift att ta fram ett underlag som det på merakort sikt är angeläget att ha för att vi skall kunna möta problemen.Aktionsgruppens arbete sker, som jag sade, i samarbete med ,och man har som utgångspunkt att ha fått fram ett underlagför bedömningen av vilka åtgärder - nämnde några - visammantaget skall vidta. 28 (): Jag vill gärna understryka vad sade, och jag hållermed om att det internationella och det nordiska samarbetet är viktigt. Naturligtvisär det mycket värdefullt om vi här i landet kan få en bredare bas för vårabeslut. Men många miljövänner harkanske blivit Utet rädda för att det breda Omgemensamma nordiska åtgärder mot luftföroreningar internationellasamarbetet, på grund av att många länder ligger så mycket längre tillbaka närdet gäller miljövårdspolitiken än , skulle innebära en försening även avåtgärder som kan vidtas på nationell bas. Om det skulle bli så att förseningaruppstår på grund av det internationella samarbetet, hoppas jag ändå att Sverigepå vissa områden kan försöka agera som förtrupp i miljövårdsarbetet. Jag troratt också andra länder då följer med. Jag vill gärna tolka jordbruksministernssvar just på det sättet och hoppas att jag får rätt i den förhoppningen. Om vi går bakåt i tiden och ser hur de här frågorna har hanterats frånsvensk sida tror jag att vi, utan att förhäva oss, kan påstå att vi har ageratförtrupp. Jag kan exempelvis nämna att vi redan i en rapport till denmiljökonferens som FN då arrangerade här i kom med de förstasynpunkterna i försurningsfrågan på internationell nivå. Vi har sedan dessdrivit dessa frågor, och jag kan försäkra att vi skaU försökahålla oss i täten även i fortsättningen. Överläggningenvar härmed avslutad. 8 §Föredrogs och hänvisades Proposition 1983/84:184 tilllagutskottet 9 §Föredrogs och hänvisades Förslag 1983/84:22 punkterna 1 och 3 tillkonstitutionsutskottet punkt 2 till finansutskottet 10 § Föredrogs och hänvisades Motionerna1983/84:2762-2765 till lagutskottet 11 § Föredrogs men bordlades åter Konstitutionsutskottetsbetänkanden /84:24-27 betänkanden /84:23, 24, 29 och31 betänkande 1983/84:22 betänkande 1983/84:24Socialutskottets betänkanden /84:19 och 20 betänkanden1983/84:15 och 19 betänkande 1983/84:26Arbetsmarknadsutskottets betänkanden /84:20 och 21 12 § Anmäldes ochbordlades 1983/84:2766 avElisabeth och 1983/84:2767av m.fl. 1983/84:2768 av AxelAndersson m.fl. 1983/84:2769 av LarsWerner m.fl. 1983/84:2770 av RolfDahlberg m.fl. 1983/84:2771 av KerstinEkman och Förslag till ändringar ihyreslagstiftningen (prop. 1983/84:137) Ändrade regler förbankinstitutens kreditgivning, m. m. 1983/84:146) 1983/84:2773av m.fl. 1983/84:2774 av m.fl. 1983/84:2775 avCarl Bildt m. fl. 1983/84:2776 av m.fl. Ett ökat anslag till internationelltutvecklingssamarbete /85 (prop. 1983/84:154) 13 § Meddelande ominterpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1983/84:143av () till arbetsmarknadsministern om ungdomsarbetslösheten ; En analys av ungdomsarbetslöshetens utvecklingvisar hur omöjUgt det i realiteten är att bekämpa symptomen på den växandearbetslösheten bland ungdomar, om man inte är beredd att också angripa deverkliga orsakerna. har arbetslösheten blandungdomar mellan ökat trendmässigt. Arbetslöshetssiffrornasedan 1970-talet visar att det är i åldrarna som arbetslösheten ökat.För andra åldersgrupper har den varit i stort sett oförändrad fram till1980-talets början. Detär ingen tillfällighet att den växande ungdomsarbetslösheten går hand i handmed förändringar av utbildningssystemet. Arbetsmarknadslägetför ungdomar fortsätter att vara utomordentligt svårt. Det finns klaratendenser till fortsatt trendmässigt växande arbetslöshet bland ungdomarna.Trots mer omfattande arbetsmarknadspolitiska åtgärder än justför ungdomarna, står fler och fler unga människor inför arbetslöshet vid sittinträde på arbetsmarknaden. Imars månad var fördelningen av den totala arbetslösheten bland ungdomarföljande; 36000 38 900 28 600 21 000 124 500 Regeringensoch desperation över att inte kunna bekämpa ungdomsarbetslösheteneffektivt har tagit sig uttryck bl. a. i beslutet om tvångssysselsättning förungdomar mellan i ungdomslag. I förlängningen av detta resonemanghåller nu även Uknande åtgärdspaket på att utvecklas i enlighet med de formersom arbetats fram i kommun. Örebromodellen med konstlad sysselsättningför ungdomar mellan kan komma att kopieras i många av landetskommuner. Snabbtväxer en terapikedja av konstlad och tvångsmässig ungdomssysselsättning fram.Den omfattar , meUan åldersgrupperna , och den är i huvudsakinriktad på sysselsättningstillfällen inom den offentliga sektorn. Risken finnsatt den fuUt utbyggd kommer att omfatta nästan 100 000 ungdomar, som får sinförsta kontakt med arbetslivet genom detta offentliga omhändertagande. Insiktenom de allvarliga inlåsningseffekter som är förknippade med detta sätt attangripa ungdomsarbetslösheten vinner alltför sakta insikt bland de ansvariga.Det finns undersökningar, såväl i som i utlandet, som entydigtpekar på att omhändertagandet i terapikedjan allvarligt minskar ungdomarnasvilja och intresse att själva ta sig an sin arbetslöshetssituation.Ambitionerna -att minska arbetslösheten bland ansvariga politiker får motsattsyfte och resulterar i stället i fortsatt treridmässigt växande ungdomsarbetslöshet.Det stora hotet mot ungdomarnas möjligheter att få jobb är de växandeinlåsningar som skapas via en ambitiös arbetsmarknadspolitik. Meninlåsningsproblemen är bara en av orsakerna till svårigheterna att bekämpaungdomsarbetslösheten. Lagstiftning, ingångslöner och yrkesutbildningssystemär i realiteten de verkliga hindren för en långsiktigt växande arbetsmarknadför ungdomarna. Arbetsmarknadslagarnaskapar problem, eftersom de är ensidigt inriktade på att skydda dem som redanhar jobb. De som står utanför arbetsmarknaden, vilket alla ungdomar gör i starten,missgynnas kraftigt. Ingångslönernaför ungdomar är en annan tung faktor som förklarar utvecklingen sedan1960-talets början. Det finns också bred enighet bland ekonomer,näringsliv, forskare och den borgerliga oppositionen om det starka sambandetmellan den långsiktiga arbetsmarknadsutvecklingen för ungdomarna ocharbetslöshetens storlek bland dessa. En relativ sänkning av ungdomslönerna iförhållande till den erfarna och utbildade arbetskraften är ett villkor sommåste uppfyllas, om vi vill bryta arbetslöshetstrenden bland ungdomarna under1980-talet. Regering och riksdag spelar här en mycket viktig roll, dels somopinionsbildare och påtryckare, men också som beslutsfattarei sin funktion som offentlig arbetsgivare. och regeringensinflytande över parternas långsiktiga handlande skall inte heller underskattas. InternationeUaerfarenheter visar att yrkesutbildningssystemet har stor betydelse förungdomarnas möjligheter att erhålla jobb vid inträdet på arbetsmarknaden.Oavsett former visar sig lärlingsutbildning under oUka betingelser vara merframgångsrik än det slutna system med gymnasial yrkesutbildning som vitillämpar i vårt land. Kontakten mellan arbetsliv, yrkesteknisk tillämpning utepå arbetsmarknaden och ungdomarna måste breddas och fördjupas underyrkesutbildningstiden. Ett lärlingssystem efter svenska förhållanden ochvillkor är nödvändigt som en byggsten i en reaUstisk strategi för att skapalångsiktigt högre sysselsättning bland ungdomarna . Motbakgrund av ovanstående vill jag framställa följande frågor tillarbetsmarknadsministern; Vilka förslag kommer arbetsmarknadsministern att förelägga riksdagenmed syfte att minska den verkliga ungdomsarbetslösheten? Vilka förslag kommer arbetsmarknadsministern att förelägga riksdagensom angriper grundorsakerna till den höga arbetslösheten bland ungdomar? Vilka åtgärder avser arbetsmarknadsministern att vidta för att minskariskerna för s. k. inlåsningseffekter? Avser regeringen att förelägga förslag som öppnar vägeri förs. Ämnar regeringen förelägga förslag om ändringar i arbetsmarknadslagstiftningensom stärker ungdomarnas förutsättningar att få komma in på arbetsmarknaden? Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att skapa en merrealistisk lönestruktur på arbetsmarknaden? 1983/84:144 av andre vicetalman () till jordbruksministern om nämnderna fördjurförsöksfrågor: Genom proposition 1978/79:13 om djurskydd m. m.fastställde att en central skulleinrättas med uppgift att vara samordnande och rådgivande organ inomförsöksdjursverksamheten. Nämnden skulle verka för en minskad användning avförsöksdjur bl. a. genom stöd till alternativa och kompletterande metoder tilldjurförsök. skulle vidare inrättas vid varje högskoleregion, där nämndemaskulle pröva varje djurförsök från etisk synpunkt. Nämnderna har haft envarierad verksamhet; som helhetsomdöme kan nog sägas att flertalet har fungeratsom var avsett. Verksamheten har pågått så att det finns skäl fören utvärdering för att utröna om den centrala nämnden och de etiska nämndernaframgångsrikt kunnat arbeta i den anda och efter de principer som angavs i ovannämnda proposition. Enligtuppgift pågår hos lantbruksstyrelsen ett arbete med kungörelse med föreskrifterom de djurförsöksetiska nämnderna m. m. I detta sammanhang är det då av störstavikt att det grundläggande riksdagsbeslutet ligger fast, nämligenatt bland lekmännen minst hälften skall utses från djurskyddsorganisationerna.Det är likaså viktigt att det i den nya kungörelsen klart framgår attmajoriteten av djurförsöken skall prövas i de etiska nämnderna. exempelvisregistrerades 140 660 ansökningar, men anmälningarna avsåg 290 920 djur. Medanledning av det anförda vill jag ställa följande fråga till jordbruksministern: beredd att vidta de förändringar som behövs för att intentionerna iproposition 1978/79:13 och beslut skall följas? 14 § Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1983/84:494av i (m) till justitieministern om skyldigheten attvittna vid rättegång; Det bör och skall vara en medborgerlig skyldighetatt ställa upp som vittne vid en rättegång. borde domstolarnaacceptera att personer vilka kallats att vittna av olika skäl kan bli försenadeeller förhindrade att ställa sig till domstolens förfogande. Enligtpressuppgifter den 5 aprU blev en polisman bötfälld beroende på att han kom försent tiU en rättegång där han var inkallad att vittna. Orsaken till förseningenvar att polismannen ansåg sig tvingad fullfölja ett utryckningsuppdrag. Avserjustitieministern vidta förändringar i lagstiftningen så att t. ex. polisman,vilken anser att ett uppdrag måste slutföras, inte av det skälet bUr bötfälldför sen ankomst som vittne inför en domstol? Omsvaret blir nej, vilken karaktär skall ett uppdrag ha för att en polisman skallundgå bötesstraff då han på grund av tjänsteutövning anser sig tvingad attfullfölja eller slutföra ett påbörjat uppdrag? 1983/84:495av () till utrikesministern om innebörden av uttalande omIsrael: I en TV-intervju framgick det attkabinettssekreteraren efter ett officiellt besök i bl. a. sagt attIsrael för en strutspolitik, att lider av argumentationsnöd och attisraelernas intellektuella argumentation är oacceptabel. Med anledning avovanstående vill jag fråga utrikesministern; Är detta ett adekvatuttryck för regeringens uppfattning? 1983/84:496 av KnutWachtmeister (m) till finansministern om omsättnings- Nr120 skattenpå aktier: den Avser finansministern, mot bakgrund av ettsocialdemokratiskt uttalande i , föreslå en skärpning av omsättningsskatten på aktier? 1983/84:497av () till utrikesministern om de politiska förhållandena iZimbabwe: Vilken bedömning gör utrikesministern avsituationen i med anledning av de rapporter som förekommer omförföljelser av befolkningen i i ? 15§ Kammaren åtskildes .