prot · G709110 · 1983-12-31 00:00:00 — En stor utskottsmajoritet föreslår alltså att viskall bifalla hemställan i justitieutskottets betänkande 17 och yrka avslag påden reservation som är fogad till betänkandet. Översynav lagen om TV-övervakning Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslutetredovisas efter debatten om justitieutskottets betänkande 19.) Anf.59 FÖRSTE VICE TALMANNEN; Kammarenövergår nu till att debattera justitieutskottets betänkande 19 om översyn avlagen om TV-övervakning. Översyn av lagenom TV-övervakning 60 (): Det moderna samhället bygger alltmer på teknisk övervakning ochkontroll av den enskilde. I stället för det förtroende som personlig kontaktoch behandling skapar upplever vi allt oftare att den personliga integritetenhotas. Det gäller inte bara personnummer och samköming av dataregister, somdebatten i stor utsträckning handlar om , utan också t. ex. TV-övervakning. Fråncenterns sida har vi tidigare krävt en översyn av lagen om TV-övervakning.Bakgrunden till vårt krav är den mycket snabba utvecklingen inom data- ochvideotekniken. har varit tidigt ute när det gäller skyddet mot intrångi den personliga integriteten på grand av ny teknik. För detta har vi stiftatspeciella lagar -1, ex. datalagen, kreditupplysningslagen, lagen omTV-övervakning och speciella registerlagar. Tillden teknik som fanns när lagen om TV-övervakning infördes har fogatsmöjUgheten tiU lagring av information genom videobandning. Ytterligaremöjligheter till lagring och överföring av information finns genomsammankoppling av TV-kamera, video, stillbildskamera och genom ADB-tekniken. Attdet ibland brister i tillämpningen av lagen om TV-övervakning är ett faktum.TV-övervakningen i och omkring är ett sådant exempel, därTV-kamerorna kom upp innan tillstånd lämnats. Likaså brister det i olikasammanhang när det gäller att informera aUmänheten om att övervakning med TVsker. Översyn av lagen om TV-övervakning Det går inte heller att få någotgrepp om hur omfattande TV-övervakningen är i . Jag har frågatriksdagens utredningstjänst om den kunde upplysa mig om t. ex. hur mångatillstånd som finns. Något exakt svar på frågan har jag emellertid inte kunnatfå. Enligt en grov uppskattning som utredningstjänsten gör kan det finnastillstånd till ca 2 800 övervakningskameror bara i våra tre storstadslän. Enligt mening bör en utredning tillsättasför att göra en samlad översyn av lagen om TV-övervakning. Utredningen börutvärdera nu gällande bestämmelser och pröva anpassningen till ny teknik.Vidare bör utredningen studera de olika länsstyrelsernas praxis itillståndsgivningen och föreslå åtgärder för samverkan mellan kommunerna,länsstyrelserna, datainspektionen och andra myndigheter för att täcka in helaintegritetsskyddsområdet. Utredningen bör också ta upp den kritik som vissakommuner riktar mot lagen. Kommunernas yttranden skall inte bara vara avformell natur, utan tillmätas mycket stor betydelse vid tillståndsgivningen. Många människor känner en stor oro och olust införden ökande användningen av TV-kameror för övervakning. Många upplever det, ivissa situationer, som ett intrång i den personliga integriteten. Jag tyckeratt vi skall vara lyhörda för denna oro. Från utskottsmajoritetens sida säger man sig hysa storförståelse för den oro för den tekniska utvecklingens risker när det gällerintrång i den personliga integriteten som vi anför i vår motion. Men det räckerinte med att säga sig hysa förståelse - något måste också göras. När anser manfrån övriga partiers sida att utvecklingen gått så långt att det är dags församhället att ingripa? Är det inte bättre att försöka stämma i bäcken än i ånoch ta ett samlat grepp över dessa frågor innan utvecklingen gått alltför långt- kanske så långt att det är näst intill omöjligt att rätta till missförhållandena? Företrädare för samtliga politiska partier deltar i denaktuella s. k. frihetsdebatten, där det mesta kommit att röra sig om denohämmade användningen av personnummer och samköming av dataregister. Frågan omTV-övervakning är en lika viktig frihetsfråga. Detta är ett typiskt exempel pådet dubbla budskap som är så vanligt förekommande från socialdemokraternas,och sida. Om man menar allvar med det allmänna talet om bättre skyddför den personliga integriteten och de enskilda människornas rätt att värja sigmot övergrepp från myndigheternas sida, då bör man nu visa att man är bereddatt gå från ord till handling och stödja vår reservation. Låt mig avslutningsvis, fru talman, bara tillägga att viinte är motståndare till allt vad TV-övervakning heter. TV-övervakning är ivissa avseenden befogad för att skydda både den enskilde och samhället. Jag yrkar bifall till reservationen ijustitieutskottets betänkande 19. 61HELGE KLÖVER (s); Frågan om översyn av lagen om TV-övervakningåterkommer med jämna mellanrum till . Detta är tredje gången på ettoch ett halvt år.Men mot det skall jag inte anföra någon kritik, därför att jag tycker också attdet är viktigt att frågan om samhällets skydd mot integritetskrän-kande teknikalltid hålls levande. Denna lag om skydd mot TV-övervakning som vi nudebatterar tillkom just för att garantera ett skydd för allmänheten. Frågan är då: Har denna lag fyllt sin uppgift, att utgöradet skydd för människors integritet som man rimligen kan begära? Vi har diskuterat detta på relativt kort tid.Vi hade en remissomgång , , därvi fick in synpunkter från en rad remissinstanser. Det visade sig att så gottsom allesammans ansåg att lagen fungerar hyggligt. Någon tyckte att en översyninte skulle skada. Men några som helst konkreta exempel som skulle motivera ensådan här översyn just kunde man inte peka på. Det gör egentligeninte motionärerna heller. Det finns inte några konkreta exempel påmissförhållanden. Det hör till saken att det aldrig har kommit fram uppgifterfrån allmänheten om att det skulle råda något missförhållande med lagen somsådan. Det är länsstyrelserna som skall avgöra varje ansökan omatt få inrätta en kamera för övervakning. De har också rätt att ange undervilka förutsättningar detta skall ske och utfärda särskilda riktlinjer för deolika situationer när dessa kameror skall placeras. Det är inte ovanligt attavslag på sådana här ansökningar överklagas. Regeringen har haft ett trettiotalärenden att pröva på förslag av justitiekanslern. Ofta blir det avslag, närdessa kameror anses vara alltför integritetskränkande. Man har således inte kunnat konstatera några direktamissförhållanden. Det har inte heller framställts några önskemål om direktaförändringar, vare sig i motioner eller i reservationer. Vad man hyser oro förär den tekniska utveckUngens konsekvenser. Jag och majoriteten i utskottetdelar självfallet denna oro. Men därmed kan man inte på så lösa grunder begäraen utredning för översyn av en lag som uppenbarligen inte har dessa brister.Det är tydligen andra saker på teknikens område som man är orolig för. När man kan visa konkreta exempel på att denna lag intefungerar är vi från utskottsmajoriteten självfallet beredda att begära att detskall göras en översyn av den. Men med de förhållanden som f. n. råder anserutskottets majoritet inte att det finns någon anledning att vidta åtgärder frånriksdagens sida. Jag ber att få yrka bifall till utskottetshemställan och avslag på reservationen. Översyn av lagen om TV-övervakning 62ELVING () replik; ställer frågan, huruvida lagenfrån 1977 fyller sin uppgift eller inte. Han har själv inget fullständigt svarpå den frågan, och han påpekar att inte heller vi reservanter har det. Det ärnäst intill omöjligt att få en helhetsbild av hur lagen fungerar praktiskt. Detgår inte ens att få fram uppgifter om hur många tillstånd för TV-kameror somfinns i landet. Andra liknande problem gör att ingen har ett ordentligt greppöver den här problematiken. Vi menar att en av de frågor man bör se på är hurlagen rent Översyn av lagen om TV-övervakning konkrettillämpas, och därefter får man bedöma om ändringar behöver vidtas. En mängd av de tekniska utrustningar som finns och somkan kopplas samman med de system som används vid TV-övervakning fanns överhuvud taget inte när lagen antogs 1977. Det har skett en våldsamt snabbutveckling, och den nuvarande lagstiftningen täcker därför inte hela dettaområde. Också av den anledningen behövs det en översyn. säger också att det inte har uttryckts någonoro för det här från allmänhetens sida. Vi har emellertid mött många människorsom känner oro och olust inför utvecklingen, och det är dem vi representerar idagens debatt. Det finns också anledning att konstatera att vi här i riksdagenkänner oro för en del av den tekniska apparatur som finns inom och i anslutningtill våra egna byggnader. Det framgår inte minst av den diskussion om dessafrågor som förs i . ledamöterborde väl om några kunna sägas representera allmänheten i det här fallet. Det är i och för sig positivt att utskottsmajoritetensäger att man hyser förståelse för den oro vi känner. Men, som jag sade i mittförsta anförande, detta räcker inte. Vi måste nu gå från ord till handling. Jagskulle därför vilja fråga : Hur långt måste utvecklingen gå, innanni är beredda att ställa er bakom kravet på en översyn? Det är alltid en svåravvägning att bedöma när det är lämpligt att göra en utvärdering av en lag ochse om den, behöver omprövas. Enligt vår mening är det i det här fallet hög tidatt göra detta . Hur långt anser ni från majoritetens sida att utvecklingenmåste gå, innan ni är beredda att ställa upp bakom vårt krav? 63HELGE KLÖVER (s) replik; Jag tycker nog att försökermåla upp en bild som visar en större oro än det finns anledning att hysa i dethär fallet. frågade hur långt utvecklingen måste gåinnan man gör en översyn. Jag sade tidigare att det borde finnas några konkretaexempel på' att lagen inte har fungerat. Om man kan peka på sådana är visjälvfallet beredda att föranstalta om en utredning. har att göra en prövning i samband medatt tillstånd ges till TV-övervakning. Självfallet - jag kan inte tänka migannat - måste länsstyrelserna då ha en förteckning över de tillstånd sommeddelats. De skall ju kontinuerligt pröva att de regler som gäller för varjeövervakningsobjekt följs. Möjligen innebär det en del arbete att samla inuppgifter om antalet tillstånd från samtliga länsstyrelser, men det borde gåatt få fram dem. Den oro som påstår sig möta hosallmänheten tror jag hänger samman med den oro som finns över teknikensutveckling över huvud taget, där man ställs inför saker som man inte riktigtbehärskar. När man på grund av vissa missförhållanden begär en översyn kan detväl vara befogat att fråga sig om det hjälper att ändra lagen. Det kan i vissafall vara så att tillämpningen av lagen kanske ger en del övrigt att önska. Omlagen inte har följts, bör det påpekas för vederbörande länsstyrelse som hargivit tillstånd. Vissa remissinstanser har ju sagt att man inom lagens ram kanreglera den nya teknikenmed videoupptagning, vidareinformation och lagring. Detta ingår i vadlänsstyrelserna skall pröva i varje enskilt fall, och det kan man göra inom den ramen för den lag som gäller. 64ELVING () replik; säger att man först med vissakonkreta exempel måste visa att övervakningssystemet fungerar på ett felaktigtsätt, innan man kan gå in och göra en översyn. Det är just det vi varnar för-dåär det kanske . Då är skadan redan skedd. Vi vet att vi har en våldsamexpansion på det här området. Vi menar från vår sida att det är bättre att såatt säga stämma i bäcken, medan vi har kontroll över utvecklingen och kan styraden i stället för att försöka reparera skador i efterhand, då vi kanske fått enstruktur på den här typen av övervakning som gör det näst intill omöjligt attkomma till rätta med missförhållanden. "Bättre att stämma i bäcken än iån" är ett talesätt, och vi anser att det är tillämpligt i det här fallet. sade avslutningsvis att jag kanske målar uppdetta med de enskilda människornas oro litet väl kraftigt. Det tror jag inteatt jag gör, för jag har mött denna oro på ett mycket konkret sätt. Det finnshär en ideologisk skiljelinje mellan oss och socialdemokraterna. Vi har alltidfrån sida varit beredda att ställa upp för och slå vakt ommänniskornas rättighet att ha en egen integritet. Vi är lyhörda när människorär oroliga för de angrepp och attacker som sker på olika områden mot denpersonliga integriteten. Det är också därför som vi agerar i den här frågan. Översyn av lagen om TV-övervak- 65HELGE KLÖVER (s) replik: Lyhördheten för de risker som finns medintegritetskränkande teknik är lika stor inom vårt parti. Den tror jag finnsinom alla partier. När det gäller denna oro skulle jag ändå vilja peka på vilkafördelar tekniken har. Det kanske man inte tänker på så ofta. Jag kan somexempel nämna att det i finns 15 trafikövervakningskamerorplacerade på vissa broar och vid vissa starkt trafikerade knutpunkter. Dessakameror har en mycket viktig funktion när det gäller att reglera trafiken. Detär klart att det kan hända att ett registreringsnummer skulle kunnauppfattas, men inte kan det vara ett hot mot den personliga integriteten. Förhållandet är detsamma i tunnelbanan. Det finns 54kameror som registrerar ordningen i tunnelbanan. Det är helt klart att massorav människor i finner det väldigt tryggt att denna möjlighet finns.Inte minst pressen målar ju ofta upp en bild av förhållandena i tunnelbanan somär betydligt överdriven. Just detta att det finns en kontroll över ordningengör att människor anser sig kunna tryggt åka med tunnelbanan. På Centralenfinns nio övervakningskameror som hjälp för att hålla ordning där. Jag trOr attmänniskor, när de tänker efter, inser att en sådan övervakning som sker underväl kontrollerade former är till fördel. Vi får inte glömma det i dettasammanhang. Översyn av lagen om TV-övervakning Förste vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. 66 (vpk); Det ärende som debatteras gäller frågan omdet är befogat att göra en översyn av lagen om TV-övervakning. Utskottetsmajoritet bestående av socialdemokrater, folkpartister och moderater anser intedet. föreslår i sin reservation till betänkandet att en översynskall göras av lagen. Vpk är inte representerat i justitieutskott ochhar därför inte deltagit i ärendets beredning. Vi har därför bl. a. inte kunnatinformera oss om regeringens praxis i tillståndsfrågor, som utskottet hargjort. Att vi inte kunnat detta är beklagligt, eftersom det om jag förståttsaken rätt till dels ligger till grund för majoritetens ställningstagande. Denframhåller nämUgen bl. a. följande: "Utskottet, som under ärendetsberedning tagit del av regeringens praxis i tillståndsfrågor, saknar emellertidskäl att göra annan bedömning i saken än utskottet gjorde under förrariksmötet." Från vpk:s sida har vi gjort den bedömningen att enöversyn av lagen om TV-övervakning är väl motiverad. De skäl som utskottetanför för att skjuta ifrån sig frågan är inte övertygande. Ett skäl som man anfört både nu och tidigare - då isamband med behandUngen av en motion i samma syfte, vilken blev föremål förremissbehandling - är att det inte framkommit några brister i lagstiftningenoch inte heller några önskemål om förändringar. Med anledning härav kan sägastvå saker. Dels skall en översyn vara till för att upptäcka eventuella brister,dels är det inte säkert att det förhållandet att tillståndsgivande ochanvändande myndigheter inte påtalar några allvarliga brister i en lag innebäratt lagen är perfekt ur allmänhetens synpunkt. En brist som ändock påpekades i remissomgången var att manhar svårigheter att nå ut med information om TV-övervakningen till allmänheten.Från remissbehandlingen kan f. ö. också noteras att man i det endaremissyttrande som inkommit utanför kretsen av länsstyrelser, som ärtillståndsgivande myndigheter, och polisstyrelser, som är användande myndigheter,nämligen yttrandet från datainspektionen, faktiskt tillstyrkte en utredning. Man var i detta remissyttrande tveksam till fråganhuruvida lagstiftarens ursprungliga intentioner i realiteten hade tillgodosettsbeträffande information om TV-övervakning, och man underströk det viktigafaktum att det inte är varje enskild TV-övervakning utan den totalaövervakningen med TV-kameror, ADB-register m. m. som är väsentlig urintegritetssynvinkel. Man tillstyrkte som sagt förslaget om en översyn. Detgjorde f. ö. även polisstyrelsen i , som också pekade på vissa bristeri lagstiftningen och dess tillämpning. Utskottets majoritet avstyrker motionen, men den vidhållersin uppfattning från tidigare betänkanden att det är angeläget attutvecklingen på området följs med stor uppmärksamhet. Jag tycker att det är ettmotsägelse- Jag vill fråga utskottets representanter hur detta skall tolkas. Ärdet möjligen en beställning till m. fl. att fortsätta att skrivamotioner, så att frågan kommer upp till prövning i utskottet också ifortsättningen? Eller är det regeringen som skall följa utvecklingen? Det görsdock inget tillkännagivande av det slaget. För bevakning av datalagen finns datainspektionen, mennågon motsvarande myndighet finns inte för lagen om TV-övervakning. Som vi harhört av debatten är det tydligen också svårt att få överblick över hur dentillämpas. Om man från utskottet kunde klargöra detta, vore det bra. Lagen har kommit till för att förstärka den enskildesskydd mot integritetskränkningar i samband med övervakning och bevakning somsker med TV-apparatur. Fungerar den så? Vi menar att man kan få svar på denfrågan först efter en översyn av hur lagen har fungerat och hur den fungerarnu, i en annan situation än när den genomfördes . Vpk stöder alltsåkravet på en översyn. Låt mig säga att jag tycker att det ärförvånande att de partier, moderata samlingspartiet och , som undernågra månader skrikit så högt om frihet och personlig integritet inte kantillstyrka kravet på en utredning i detta fall. Är det möjligen så att det inteblir tillräckligt stora rubriker av detta, eller vad är anledningen? Jag yrkar bifall till reservationen. Översyn av lagen om TV-övervakning 67 (): När vi säger att utvecklingen på området skallföljas med stor uppmärksamhet, vet vi att så sker. Jag nämnde förut att JK harhaft ett trettiotal fall uppe hos regeringen, och det finns en radorganisationer som har ögonen på detta. Sedan har jag för min egen delingenting emot att skriver motioner då och då för att aktualiserafrågan. Det är inte till någon nackdel, för man bör, som jag sade förut, alltidhålla ögonen på teknik som kan vara integritetskränkande. Men utskottets majoritet tyckerändå, att när man inte hittar någonting direkt konkret som gör att enöversyn är nödvändig, kan man avvakta. Jag förmodar att det inte kommer attdröja så länge innan man ändå gör en översyn. bör kanske allalagar och deras tillämpning ses över. Men vi har funnit att vi inte är i densituationen . 68MARIE-ANN (vpk): På frågan om hur man tänker gå till väga föratt följa detta med uppmärksamhet fick jag till svar att JK har att överklagatill regeringen och att det sker ganska ofta samt att en rad organisationerföljer utvecklingen. Jag tycker att det var ett litet luddigt besked om vilkaorganisationerna var. Trots allt är det ändå så att , som anser attfrågan skall följas med uppmärksamhet, avhänder sig möjligheten att själv hakontroll över att så verkligen sker. Sedan menade att man måste ha någontingkonkret att ta på innan man gör en översyn. Jag vill därför redogöra för vadpolisstyrelsen i Översynav lagen om TV-övervakning sade i sittremissvar till justitieutskottet , för där finns det en del att tapå. Polisstyrelseni anser att man säkerligen utifrån innehålleti lagen kan komma till rätta med en del av de olägenheter motionärerna pekarpå, exempelvis videoupptagning och bevarande av information. EnligtpoUsstyrelsen är en svårighet helt naturiigt det förhållandet attlänsstyrelserna endast undantagsvis torde ha tillgång till tekniskt kunnig ocherfaren personal som rätt kan bedöma ansökningar från enskilda och dekonsekvenser som kan följa av enskildas installationer. Med stor sannolikhetfinns här inbyggda problem värda att uppmärksamma. Det är enligt poUsstyrelsensålunda tämligen klart att lagstiftningen och tillämpningen av den visar påvissa oklarheter som behöver justeras, varför en översyn otvivelaktigt behövs. Polisstyrelsensäger sedan att man kanske kan vänta litet, och det säger också han säger att det förmodligen inte kommer att dröja så förfärligt längeinnan en översyn sker. Då tycker jag att vi borde kunna fatta ett beslut redani dag - men beslutet kanske kommer efter nästa motion. Överläggningen var härmedavslutad. Justitieutskottetsbetänkande 17 Punkt 1 Mom. 1 Utskottets hemställan bifölls. Mom.2 (åklagarväsendets regionala organisation) Utskottetshemställan bifölls med 257 röster mot 47 för reservationen av ochGunilla . Utskottetshemställan bifölls med 242 röster mot 63 för reservationen av ochGunilla . 1983/84:25 Anslag tillallmänna reklamationsnämnden, m.m. (prop. 84:100delvis) 1983/84:26 Anslag till bokföringsnämnden (prop. 1983/84:100 delvis) 1983/84:18om efterievandepension m.m. (skr. 1983/84:95 och prop. 84:100 delvis) och 1983/84:19 om föräldraförsäkringen(prop. 1983/84:100 delvis). 69 FÖRSTE VICE TALMANNEN: betänkanden 18 och 19 kommeratt behandlas i tur och ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Först upptas alltså socialförsäkringsutskottets betänkande18 om efterlevandepension m.m. Vårdbidrag m. m. till efterlevande förälder m. till efterlevande förälder 70MARGARETA (): Detta ärende gäller motion 541 omefterlevandebidrag till föräldrar. Föräldrar till svårt handikappade barn får ettvårdbidrag, som är Uka stort som förtidspensionen. De har också ofta högrebostadsbidrag än andra och eventuellt ytterligare bidrag. I en familj där ett av barnen är svårt handikappat måstehela familjens liv anpassas efter barnet och de svårigheter som handikappetmedför. Man byter bostad för att få en större och mer tillgänglig sådan, en avföräldrarna minskar eller slutar helt sitt förvärvsarbete. Om det handikappade barnet avlider, upphör allabidrag, och det utfaller inte heller några försäkringar, eftersom det intefinns några försäkringsbolag som tecknar livförsäkring för svårt handikappadebarn. Familjer som drabbas av den stora förlusten att mista sittbarn kan därför också drabbas mycket hårt ekonomiskt. Det tar innanfamiljen hinner "ställa om sig". Kanske måste man byta bostad för attfå en mindre och billigare, och den av föräldrarna som har varit hemma ochvårdat barnet måste för sin försörjning komma ut på arbetsmarknaden. Ett liknande problem uppstår om ett barn avlider underspädbarnstiden, då en av föräldrarna uppbär föräldrapenning. Även då upphörföräldrapenningen som barnet dör. Det kan ta - några veckoreller någon månad - innan man hinner ställa om sig, innan föräldrarna kanåtergå till det gamla arbetet; vikarie kan ha anställts, osv. Det ärnaturligtvis en stor psykologisk press att utsättas för ett betydandeekonomiskt bortfall mitt i sorgen. Orsaken till att jag har begärt ordet är att utskottetganska brutalt avsågat vår motion - och dessutom avsågat den i total enighet.Man hänvisar de drabbade människorna till socialvården och tillarbetsmarknadsåtgärder. Det kan verka riktigt. Men det gäller här ett mycketlitet antal familjer , och det föreligger såvitt jag kan förstå ingen somhelst samhällsekonomisk 5 protokoll 1983/84:110-111 Vårdbidrag m. m. till efterlevande förälder kostnad med vårt förslag. Det enda det handlar om är attfamiljer som drabbas av att mista sitt barn inte skall ställas införsvåra ekonomiska problem. Alla som har drabbats av en personlig sorg vet att omman dessutom får akuta ekonomiska problem, då kan livet bli tämligenouthärdligt. Man behöver alltså inte vara särskilt duktig i matematikför att räkna ut att en familj som har inrättat hela sitt liv efter dethandikappade barnets situation naturligtvis får en ekonomiskomställningsprocess när barnet avlider. Vårt förslag i motionen gick bara ut på att man skulle seom det inte kunde vara möjligt att förlänga vårdbidraget , såatt familjen får en chans att ställa om sig.