prot · G70936 · 1983-12-31 00:00:00 — Ett förbud för de lokala fackföreningarna all falla beslutom anslutning till ett politiskt parti skulle därför vara ett kraftigt ingreppi den fackliga demokratin, som absolut inte hör hemma i ett samhälle av vårtyp. Ett sådant ingrepp skulle allvarligt begränsa föreningsfriheten och stå istrid med regeringsformen, I regeringsformen finns en regel till skydd förföreningsfriheten, för 94 fackföreningarnas och de politiskapartiernas frihet all genom i demokratisk ordning fattade majoritetsbeslut bestämma om sina egnainre angelägenheter. Frågan om kollektivanslutning är en del av denna frihet. Kollektivanslutningen är helt och hållet en lokal fråga.Det är medlemmarna i de lokala fackliga organisationerna som självständigt tarinitiativ och beslutar om anslutning till arbetarekommunen. Några krav ellerdirektiv om anslutning ges inte, varken från fackförbund, från LO eller fråndel socialdemokratiska partiet. Ett förslag om kollektivanslutning föregås av enomfattande behandling i mötesverksamheten och genom skriftlig information. Närman är ansluten las frågan om kollektivanslutningen upp till diskussion minsten gång . Kollektivanslutningen omprövas också, om någon så begär. När beslut fallas om kollektivanslutning till detsocialdemokratiska partiet föreligger del alllid möjlighet till reservation. Enenskild medlem, som av olika skäl inte ställer sig bakom beslutet, har rätt attstå helt utanför kollektivanslutningen. Den som reserverar sig behöver inteange något skäl för sitt ställningslagande. Den enskilde reservanten röjerheller på intet sätt sin politiska hemvist. Del sistnämnda vill jag särskiltunderstryka. Reservation kan inlämnas när som helst och gäller naturligtvisulan tidsgräns. , fru talman, vill jag säga all visocialdemokrater är stolla över den värdegemenskap som finns inomarbetarrörelsen, och den kommer vi all slå vakt om, omhulda och ständigtförsöka fördjupa. Man väljer själv sina vänner, brukar del beta. Ni på denborgerliga kanten har valt era. Ni har valt att utveckla och fördjupa ervärdegemenskap med arbetsgivarorganisationerna och storfinansen. Det är ersak. En sak kan jag emellertid lova er på stående fot: Hur ni än organiserarert samarbete med era vänner, så kommer vi aldrig att med uttalanden iriksdagen eller all med lagstiftning försöka lägga hinder i vägen för ert inrearbete och kränka föreningsfriheten. Vårt partis demokrafiska traditioner är engaranti för detta. Vissa grundlagsfrågor, m. m. Anf.34 HANS NYHAGE (m) replik: Beträffande den negafiva föreningsrätten villjag bara säga all del finns tillräckligt många exempel på hurföreningstillhörighelen har missbrukats för all starka grunder skall finnas förall ordentligt utreda frågan i enlighet med vad vi reservanter har anförttill.betänkandet. kom inte till konstilulionsutskottet därför althan hade rätt att lacka nej, säger . kan förvissointe tvingas till , men det är likväl mycketanmärkningsvärt all en person i hans ställning vägrar alt ållyda en kallelsefrån . Det är också närmast häpnadsväckande ätt här försöker förneka det mycket nära sambandet mellan LO, dessledning och de lokala fackliga organisationerna. Enligt kongressbeslut skall LO inte befatta sig med fråganom kollektivanslutningen, hävdar , har emellertid StigMalm i andra sammanhang inte tvekat all framföra en mening i frågan. Även andrainom LO-ledningen har deklarerat sin ståndpunkt. Det är anmärkningsvärt altinte har omdöme nog att komma till och Nr 36 där redogöra för sin inställning samt LO:s synsätt. Onsdagenden Tvångsanslutningav enskild person till politiskt parti har ingenting med föreningsfrihetall göra, , Glöm inte grundlagens definition,alt föreningsfrihet är frihet att sammansluta sig med andra för Vissa erundlags- allmänna eller enskilda syften. Vilken frihet har den enskilde därvidlag när fråeor m m han kolleklivansluls till del socialdemokratiskapartiet? Del är just därför att socialdemokraterna ochfackföreningsrörelsen inte vill respektera uttalande efter uttalande frånSveriges riksdag om all upphöra med kollektivanslutningen som vi måste tillgripatvångsåtgärder i sammanhanget. Vimoderater står oförändrat kvar bakom kravet på lagstiftning motkollektivanslutning, eftersom socialdemokraterna inte respekterar riksdagensställningstagande. I vilken form den rättsliga regleringen skall genomförasbör enligt vår mening utredas. Därför kritiserar vi den i likhet med vad en majoritet avsvenska folkel har gjort under en lång följd av år. Reservationsrätten ändraringenting i detta hänseende. OmKurt föreställer sig all löntagarfonder medför ekonomiskdemokrati eller ökat inflytande för den enskilde löntagaren, har han hamnatfullkomligt snett. Även i den frågan tillhör jag en klar majoritet av svenskafolkel. Socialdemokraternas nonchalerande av folkviljan har inte särskiltmyckel med demokrati att göra. Anf.35 () replik: Jag lyssnade med stor uppmärksamhet på långaanförande. Jag måste notera att han ingenting lärt och ingenting glömt. Han harinte glömt att upprepa del slitna socialdemokratiska argumentet att del här ärfråga om en organisations rättigheter mot andra organisationer. Han haringenting lärt ens av vad som bände . Denhistorieskrivning som gjorde omkolleklivanslul-ningsdebalten och beslutet är helt fel. Det är riktigtall kammaren avvisade ett moderat krav på all den socialdemokratiska regeringenskulle få i uppdrag alt framlägga förslag om en lag, som skulle förbjudakollektivanslutning. Men del är inte hela sanningen, all kammaren först slog ut en cenlerreservalion, som krävdetillsättande av en utredning, vilken skulle lägga fram ett förslag till lag motkollektivanslutning. Reservationen var grundad på en cenlermolion, som jagsjälv hade väckt. Vi hade då samma yrkande som de tre icke-socialistiskapartierna lägger fram här . Ändå påstår att del här harskett en åsiklsförändring från sida. Men vi slår på precis sammaställe med samma krav som vi hade . Vi vet ju attsocialdemokraterna inte lyder uttalanden. Vi vet också all ensocialdemokratisk regering aldrig skulle förmå sig till all lägga fram förslagom en lag mot kollektivanslutning. Läs snabbprolokollet från den 9 december1982, , och prata därefter. Vidarehar inte lärt sig all debatten handlar om den 96 enskildes rätt och integritet mot sådana storhetersom Arbetsgivareförening- enoch LO, Del är detta diskussionen gäller. Men antingen intekan eller också inte vill diskutera sakfrågan: den enskildes personligaintegritet. Varförbar inte ett enda ord att säga till den enskilda människansfavör? Varför talar han bara om kollektivet? Har möjHgenläst vad tidningen i skriver? Den säger att "den enskildespersonliga integritet är ett kapitalistiskt påfund". Svara på mina frågor!Kurt . Vissagrundlagsfrågor, m. m. Anf.36 () replik: När log ställning, var liksom tidigaremot kollektivanslutning och för en utredning om lagreglering. Formuleringarnavar den gången olika, och varje parti - vi tillsammans med - togställning i voteringarna. Med nuvarande läge i den svenska måsteresultatet av en förberedande votering ses såsom en markering av var de olikapartierna slår, har de tre icke-socialistiska partierna en gemensamreservation, ocb det är bra och tydligen också nödvändigt för att få bortkollektivanslutningen, KurtOve har, som sagts, ingenting lärt och ingenting förstått iden här frågan. Den gäller ju det socialdemokratiska partiels förhållande tillenskilda människor. Vi kan lämna fackföreningarna och i ställettala om del socialdemokratiska partiet och den enskilda människan. Vad är detför fel, , all en person själv skall få avgöra om han villtillhöra ett politiskt parti? Taexemplet med den folkpartistiske förtroendemannen i , som varkollektivansluten som han var förtroendevald för vårt parti. Eftermånga krokiga turer uteslöts han från del socialdemokratiska partiet. Ännumer graverande är dock t, ex, fallet med ett sjukvårdsbiträde som jag kännertill. Hon är folkpartist och dessutom kollektivansluten. Den personen villemellertid ha sin politiska tillhörighet för sig själv. Hennes enda möjHghetatt komma ut ur det socialdemokratiska partiet är alt reservera sig och därmedgöra ett politiskt ställningstagande, KurtOve , är delta rimligt i ett demokratiskt samhälle? 37 (vpk) replik: Jag måste säga all sätt att argumentera nästanlåter litet väl monopolistiskl. Han står här och talar som om han ochsocialdemokratin hade något monopol på fackföreningsrörelsen. Närhan säger alt vpk känner ett visst främlingskap inför fackföreningsrörelsentror jag att han ändå är ute på villovägar. Utan tvivel är vi lika välinvolverade i fackföreningsrörelsen som de socialdemokratiska medlemmarna,bara med den skillnaden att vi inte har ett kollektivt medlemskap alt fallatillbaka på. Dessutomvill jag påslå att den socialdemokratiska traditionen att kollektivt anslutafackliga medlemmar till partiet är en dålig tradition. Den svenskasocialdemokratin är också rätt ensam om denna tradition, om man 7 protokoll 1983/84:35-36 Vissa grundlagsfrågor, m. m. jämför med andra partier ute i världen. Jag måste också rätta i hanshistorieskrivning; det är tydligt all man inte bara behöver rättaborgerligheten i det här sammanhanget. Han sade att det var 1909 årsLO-kongress som fattade beslut om all ta bort tvångsanslutningen. Det varförvisso icke så, och det var inte heller någon kongress 1909. Del var 1900 årsLO-kongress som med röstsiffrorna 103 mot 73 beslutade alt ta bort dendåvarande tvingande kollektivanslutningen. I stället antog man medröstsiffrorna 79 mot 64 ett förslag som hade utformats av ochsom gäller än . Del var alltså , efter den förstakongressen. Med utgångspunkt i angrepp mot oss måste jagfråga, om han anser att det var en majoritet av leninisler på 1900 årsLO-kongress. Vidare menar all fackföreningsfolkelinte känner igen sig när vi säger alt man begränsar aktionsförmågan genom altha kollektivanslutningen. Jag skulle vilja påstå att del gör man säkert. Vibehöver bara - för alt ta ett exempel - titta på årets avtalsrörelse, därkopplingen till det parti som finansministern tillhör skapar utgångspunkten också måste ha lägre lönekrav för den kommande perioden. Anf.38 () replik: Vad jag närmast syftade på när jag pratade omleninismen var del förhållandel alt i uteslöts urKominlern därför att man vägrade att avskaffa kollektivanslutningen. Vilket vardå skälet? Jo, skälet var alt var motståndare till kollektivanslutning.Han ansåg att den var orimlig. Han menade all man skulle ha ett elitparti. Menvi vill som bekant inte vara ett elilparli, och därför är vårt sätt all anslutamedlemmar i högsta grad förenligt med kollektivanslutningen. Vad jag har velatföra i bevis här är att det faktum all kommunisterna är motståndare tillkollektivanslutning kan ha sin historiska grund i leninismens tankegångar i dehär sammanhangen. Sedan har de borgerliga försökt göra gällande - om jag harförstått del rätt - att del skulle råda någon skillnad mellan alt slåss förföreningsfriheten och för den enskildes integritet. Jag uppfattar del faktisktinte på del sättet. Jag uppfattar mig som en förkämpe för den enskildes rättnär jag slåss för föreningsfriheten. Man skall ju som enskild också ha rätt atti fackliga organisationer falla gemensamma beslut, ulan att någon stal genomnågon lag lägger hinder i vägen. Jag tror alltså att en lagstiftning av det slag som. nuföreslås av de borgerliga partierna skulle vara väldigt farlig utifrånföreningsrättsliga synpunkter, och den skulle framför allt vara mycketolycklig. Dels skulle ju inskränka den lokala fackligaorganisationens rätt alt falla beslut i inre angelägenheter, dels skulle ettsådant beslut vara liktydigt med att går in och ändrar i ett partisstadgar. Inser ni inte själva vilken farlig väg ni beträder? Inserni inte all detta är en kränkning av föreningsrätten? Kollektivanslutningenär ingen främmande fågel i vårt demokratiska Densamarbelsformen har funnits . Däremot skulle en lagstift- Nr 36 ningmot kollektivanslutning vara ett djupt ingrepp i den svenska demo- Onsdaeenden 39 HANSNYHAGE (m) replik: Jag vill fråga : Hur respekteras den enskildesintegritet, när han mot sin vilja ansluts till det socialdemokratiska partietoch tvingas reservera sig om han vill slippa vara med i partiet? Vilket skyddinnebär detta för den enskildes integritet? KurtOve anser det vara farligt att slå in på lagstiftningsvägen när detgäller föreningsrätten. Men det finns ett ulomordenfligt enkelt sätt för och hans meningsfränder att slippa denna lagstiftning, ocb detär att del socialdemokratiska partiet och fackföreningsrörelsen respekterar vadSveriges riksdag och en majoritet av svenska folkel har sagt under en långföljd av år, nämligen alt kollektivanslutningen bör upphöra. Respektera detta,, så löser det problemen med lagstiftning! Låtmig, fru talman, slutligen säga att vi i högsta grad respekterar de fackligaorganisationerna när de fullgör de uppgifter för vilka de finns till och som deär satta att sköta. När de däremot tvingar enskilda människor att tillhöra detsocialdemokratiska partiet handlar de fel. Då kritiserar vi med rätta, och vihar i det hänseendet en klar majoritet av svenska folket bakom oss. Vissagrundlagsfrågor, m. m. 40 () replik: Jag skall göra ett litet försök all få att startaresonemanget från samma plattform som jag. Jag gör det genom att erinra om allKurt och jag, eller socialdemokratin och , har varitöverens om all den enskilde skall skyddas gentemot samhället när del gällerdatateknik, sekretess, yttrandefrihet osv. Om vi är alldeles överens om detta,varför kan då inte samma regel till skydd för den enskilde få gälla mot deorganisationer som sätter sig i statens och samhällets ställe? Svara på denfrågan! Det är nämligen helt avgörande för om vi skall kunna få en debatt somär analyserande och som ger något för dem som eventuellt lyssnar. Det vore braom vi kunde få ett besked för framliden. Fly inte från verkligheten, ! KurtOve vill inte diskutera den här åberopade seriösa undersökningen. Jagförslår del, flyr från denna undersökning på samma sätt somhan flyr från dystra SIFO-siffror, SnällaKurt , lägg av den där översåtealtilyden! Lägg er inte i detta!säger , Han fortsätter: Det här bestämmer vi; detta är vårtbord. Del är sådant som skapar poliiikerförakt. Man lyssnar inte på denenskilde, på den i många avseenden svage medborgaren. Delär den svages rätt som vi slår vakt om i vår reservation. Vi blir kansketvungna att återkomma i detta ärende , men var förvissad om en sak: denhär frågan skall lösas till den enskilda människans förmån. Vissa grundlagsfrågor, m. tn. Anf.41 () replik: ställde en fråga i sittinlägg som jag inte riktigt förstod. Han sade: Gäller det ställningstagande somni gör i reservationer även om ni skulle komma i majoritet? Det tyckerjag är en myckel egendomlig frågeställning. Jag har i och för sig inte varit sålänge här i , men jag har förutsatt att de ställningstaganden som mangör i opposition också skall gälla när man är i majoritet. Harsocialdemokraterna en annan syn på just den frågan? Jag är medveten om att det finns problem med den negativaföreningsrätten, men från liberal synpunkt är det självklart att en person sominte vill tillhöra en organisation inte skall kunna tvingas till detta. Jag konstaterar slutligen alt vi ännu inte har fåll svarpå kärnfrågan: Är del rimligt att en person mot sin vilja kan anslutas till ettpolitiskt parti? 42TOMMY (vpk) replik: Av försvarstal förefallerdel som om den facklig-politiska samverkan bara skulle vara betingad av enfackförenings kollekliva medlemskap i del socialdemokratiska partiet. Del ärett myckel dåligt argument, och visar framför allt en myckel dålig hörsamheloch samverkan. Fackets kamp måste vara att föra sina medlemmars kamp, och denfår inte hämmas av några som helst partiegoisliska hänsyn, för då har denförfelals. Del vore därför illa om socialdemokraterna inte skulle kunna länkasig alt samverka med en fackförening som inte var medlem i partiet. Sedan till frågan om leninismen. är,såväl som många andra socialdemokrater, fullständigt ute på villovägar när hantolkar leninismen och leninismens principer om elitpartier på del sätt som hangör. Den svenska historieskrivning han tidigare gjort har fått rättas, och detskulle också behöva göras när del gäller frågan om de ideologiskautgångspunkterna för . Del skulle tyvärr bli alltför omfattande, och delmedger inte tiden. Jag kan emellertid myckel kort säga all de människor somsöker sig till del parti som de vill medverka i, som också vill störtakapitalismen och bygga upp socialismen, måste ha en viss medvetenhet om delkapitalistiska systemets förfall. Axel , som jag talade om i mittförsta inlägg, uttryckte också detta, men kanske på ett annat sätt. Jag skallåterigen citera honom: "Fackföreningarna skall leda kampen förarbetarklassens dagskrav och följaktligen omfatta alla arbetare, medan partietställer betydligt mera långsikliga uppgifter och därför omfattararbetarklassens mest avancerade och klassmedvetna element." Jag vet inte om nu kommer alt gå uppoch påslå all Axel var leninisl - det återstår att se, eftersom hanhar en replik kvar. Slutligen vill jag bara poänglera att denargumenlalionsleknik som använder här knappast underlättarnågon samverkan inom arbetarrörelsen. 43 () replik: Jag bar kommit in i en konstig träta med TommyFranzén om vilket årtal LO höll sin kongress och dylika ting. Tiden tillåterinte att jag skojar särskilt myckel om del. Men verkar så irriterad,att jag skulle vilja säga med : Retar du upp dig på ting som ärsmå, så är de väl inte större än så. Sedan skulle jag vilja återkomma till Nyhage, komäntligen det som vi har hört så , nämligen att det är bra så längefacket håller sig till vad facket skall göra. Då kan även Nyhage vara med. Menom facket gör någonting som Nyhage inte tycker om, då gör facket någonting somfacket inte skall hålla på med. Detta resonemang kan jag aldrig acceptera. Jaghar hört del från andra moderater också. Del är facket som avgör vad man tycker är bra för sinamedlemmar när man skall tillvarata sina medlemmars intressen på det ekonomiska,sociala och kulturella området. Del skall varken jag eller Nyhage sitta här iriksdagen och bestämma - det skall fackföreningsrörelsen själv bestämma. säger att jag inte har velat diskutera del hankallar seriös undersökning. Jag tillbakavisar det, därför att jag var inne påden frågan, bl, a, i min inledning. Vad jag sade var att jag tror alt en sådandiskussion inte kan bli särskilt meningsfull, eftersom undersökningen som sådanju har omfattat människor som knappast kan ha så stor erfarenhet av kollektivanslutningen.Därför ifrågasatte jag om resultatet av den verkligen var så seriöst somSven-Erik har försökt göra gällande. frågade: Skall en person mot sin vilja kunnabli ansluten till ett politiskt parti? Jag har aldrig hävdat delta. Vi harreservationsrätten, för all man skall hindra en sådan utveckling. Jag villunderstryka - lamporna blinkar här och min laletid är snart slut - att vifaktiskt kan gå tillbaka till tidigare riksdagsprotokoll och klara ut sådanasaker som att det inte avslöjas vilket politiskt parti en person tillhör, ompersonen i fråga använder sig av reservationsrätten. Jag hänvisar bl. a. tillArne anförande på den punkten här i kammaren. Vissa grundlagsfrågor, m. m. Förste vice talmannen anmälde att Hans Nyhage, Sven-ErikNordin och anhållit alt till protokollet få antecknat att de inteägde rätt till ytterligare repliker. 44 ALLANÅKERLIND (m): Jag måste börja med att bemöta på ett par punkter. Han säger i sin sista replik all ingen skallanslutas kollektivt till del socialdemokratiska partiet mot sin vilja. Men KurtOve vet myckel väl alt det är många fackligt anslutna som blirkolleklivanslutna av sin fackavdelning och som inte har en aning om det förränflera år efteråt, de kanske aldrig får reda på del. De blir alltså anslutna motsin vilja. Kollektivanslutningen är ett kärl debattämne, sade KurtOve , Nej, det är det inte alls. Det är ett dystert och beklagHgtdebattämne. Det är dystert all vi måste la upp den här frågan år . Vissa grundlagsfrågor, m. m. göra omsocialdemokraterna avskaffar kollektivanslutningen och slutar med alt på dethär viset trampa på enskilda människor när det gäller politisk tillhörighet. sade att del förekommit okvädinsordfrån den borgerliga sidan. I samma anförande talade han om all borgerlighetenhar bristande kunskap, inte förslår någonting, är naiv, gör vildsinta attacker,osv. Han slutar med alt säga att man inte skall kasta sten när man sitter i glashus.Det sista instämmer jag i. talar som om del socialdemokratiskapartiet vore del enda partiet i - man får den uppfattningen. Jag villdå upplysa om att det enligt de senaste opinionsundersökningar som har gjortshar visat sig att var sjunde LO-ansluten är beredd att rösta på moderaterna.Dessutom har vi alla centerpartister, alla folkpartister, alla vpk-are och allasom röstar på andra partier. Jag tycker alt borde vara litetmer ödmjuk i framtoningen. Kollektivanslutningen av fackföreningsmedlemmar till delsocialdemokratiska partiet påbörjades redan i slutet av 1800-lalel. Den vartill en början tvingande, vilket har sagts här tidigare, så all ingen kundetillhöra en fackförening som var ansluten till LO utan att varakollektivansluten till socialdemokraterna. hade kollektivanslutningen olika syften. Delsutnyttjades den helt uppenbart av socialdemokraterna för alt man skulle fåövertag över de tidigare myckel starka liberalerna inom fackföreningarna, delsför att få styrka att kunna kväsa de olika splittringstendenser som fanns påsocialisternas vänsterkant. Redan på den liden utnyttjades alltsåfackföreningsmedlemmar för politiska syften. Men del starkaste skälet förkollektivanslutningen var trots allt att kunna få styrka nog attkunna ändra på orättvisor och förtryck gentemot de stora folkgrupper som ännusaknade många av de rättigheter som vi anser självklara. uttryckte frågan så, all kollektivanslutningenvar ett tvång till frihet, ett tvång som kunde upphöra när arbetarna fåttrösträtt och föreningsrätt. I röslrätlsslriden kämpade socialdemokraterna underparollen "en man, en röst". Den allmänna rösträtten blev ocksågenomförd. I millen av 1930-lalel infördes så föreningsrätten, rättenalt tillhöra förening och organisation. Då var skälen för att behållakollektivanslutningen borta enligt den definition som gav.Detta "tvång till frihet" kunde alltså då upphöra. Men så skeddeinte. Socialdemokraterna behöll kollektivanslutningen. De hade funnit att delvar ett bra sätt alt skaffa partiet medlemmar och framför allt pengar. Socialdemokraterna, som från början kämpade för altarbetarna skulle få sill människovärde, få rösträtt ocb föreningsrätt, övergickfr, o. m. den liden till alt överta den forna överhetens förmynderi överarbetarna. Steg för steg blir detta förmynderi allt tydligare. Delgäller ibland relativt små frågor - hur man skall förvalla sina semeslerpengar,var man skall ha sina försäkringar, var man får arbeta, vem man får arbeta hososv. blev en fackligförtroendeman, som jag känner myckel väl, inom sill av en ombudsmantillsagd att sluta skriva insändare i tidningen. Bakgrunden var all dennefacklige styrelseledamot var moderat och inte stack under stol med det. Menskriva positivt om skulle han inte få göra enligt ombudsmannen. i liden hade arbetarna förmyndare i form avarbetsgivare eller andra makthavare, som i kraft av sin ställning eller sinapengar förtryckte den enskildes rätt all påverka sin situation.Socialdemokraterna har mer och mer övertagit den förmyndarrollen över denenskilde. Det kommer till uttryck i många sammanhang, inte minst i den pågåendedebatten om löntagarfonder, där del är fråga om all öka den socialistiskamakten på den enskilde löntagarens bekostnad. Ännu mer öppet framstår denna förmyndarroll när det gällerkollektivanslutningen och när det gäller den negativa föreningsrätten, somockså behandlas här . I fråga om föreningsrätten gällde striden i grundenden lagliga rätten för arbetarna all få tillhöra en facklig organisation.