prot · G70969 · 1983-12-31 00:00:00 — Hon vill ha utbildningoch arbete, och del är vår sak, med de regler vi har - eller de regler vi kanändra - att ge henne och andra handikappade ungdomar, och även handikappadevuxna, den möjligheten. 33 (): Jag har full förståelse för att regler och lagar skall följas. Men idet fall jag talar om drog man in bidraget . Vad skall hon leva av? Hon får bli ett socialfall, trots att Omfördelningen av biljetter till Operans föreställningar socialministernsade att det behövde hon aldrig befara att bli. är hon ett sådant. Jag kan fortfarande inte gå in på detenskilda fallet, även om jag är ganska väl insatt i det. vill jag bara ha sagt, , att ändrar manreglerna - vilket jag tror att man måste göra - så kostar det pengar. Och omman dä företräder ett parti som vill ta bort 30 miljarder av de knappa resurservi redan har, så bör man vara medveten om att det kommer att drabba dehandikappade. Men jag tar fasta på positiva vilja att bidra medpengar om det kommer ett reformförslag på det här området. Då prövas viljan ihandling, inte i ord. 35 (); gjorde man sig av med dem somhade sådana här grava handikapp. Jag trodde inte att det förekom nu här ilandet. Det är väl i alla fall så att vederbörande måste ha sin försörjningunder tiden tills man har gjort de lagändringar som behövs i det här fallet.Det har ju uttryckligen givits ett löfte . Men det är, som flerahar sagt, en yngre politiker som har kommit fram nu och som inte kände till vadman beslutade . Överläggningen var härmed avslutad. 9§ Svar på fråga 1983/84:296 om fördelningen av biljetter till Operansföreställningar har bett mig redogöra förvilka regler som gäller vid fördelningen av biljetter till Operans mereftertraktade föreställningar. Jag vill peka på att Operan är ett självständigtaktiebolag, där regeringen tillsätter styrelsens ledamöter. Operans styrelseansvarar för verksamheten. Enligt uppgifter som jag har inhämtat från Operan gälleratt av salongen även på icke abonnemangsföreställningar kan varaförhandsbokad för grupper bl. a. från landsorten. Skådebanan, skolor m. fl.Förutom några speciella abonnemangsföreställningar finns därmed avplatserna att tillgå för den köande allmänheten såväl per telefon som ibiljettkontoret. För det mesta innebär detta inga problem. Vid föreställningardär publikintresset är mycket stort, som t. ex. de nu aktuellaföreställningarna av , är efterfrågan så större äntillgången att problem oundvikligen uppstår. Operan förfogar endast över ca1000 platser varifrån man ser bra. Detta innebär att de 600 platser som stårtill de köandes förfogande endast räcker till några hundra personer eftersom enköpare i det aktuella fallet kan köpa upp till fyra biljetter. Biljetterna påparkett och första raden säljs slut först ochdetta meddelas kön. Intrycket att biljetterna är slut när omkring 50 köandekommit fram härrör från detta, och många vänder då om eftersom man inte alltidvill sitta på andra eller tredje raden. Det kan konstateras att Operans genomsnittliga beläggningär hög. Som information kan nämnas att novemberjanuarisetts av ca 30000 personer. Enligt min mening är det bra att landsorten har tillgångtill biljetter på . Den slutsats vi bör dra är att Operan är omtyckt ochhar genomslag hos sin publik. Omfördelningen av biljetter till Operans föreställningar 37INGRID (): Jag skall be att fä tacka kulturministern försvaret, och jag tackar alldeles särskilt mycket, eftersom jag redan från börjanvar medveten om att det inte var nödvändigt med tanke på organisation.Jag förutsatte emellerfid att kulturministern, liksom jag, är intresserad avatt få denna fråga belyst också här i , eftersom den är av stortallmänt intresse. Orsaken till att jag ställde frågan var den att jag,liksom så många andra, ständigt får höra hur svårt det är att få biljetter tillOperans mest eftertraktade föreställningar. I Operans annons till står:När den ordinarie försäljningen börjar är av salongen förhandsbokad förabonnemangsgrupper. Skådebanan m.fl. Alla återstående biljetter säljs före föreställningen. Detta är också vad kulturministern angav i sitt svar.Operan har 1000 platser, kanske 1100 platser, även om man inte ser från alladessa platser. Detta borde med en generös tolkning innebära, som kulturministernsade, att 600 biljetter säljs på biljettkontoret. anordnas emellertid, oftapå privat initiativ, köer med könummer. Det är inte rikfigt, som sägs i svaret,att många anser att det inte är värt att försöka få biljetter, när detmeddelats att biljetterna till parkett och första raden är slut. Jag passerar Operans köer när jag går till påmorgnarna, och jag har också talat med många som står i kö. Det råder ettallmänt missnöje, och det sägs klart och koncist att det inte säljs 600 biljettertill de eftertraktade föreställningarna. Mänga har sagt att biljetterna brukarvara slut vid könumren 70-90. föreligger Operans verksamhetsberättelse frånföregående spelar. Jag har med intresse tagit del av berättelsen. Åtskilligaintressanta upplysningar lämnas. Inte minst gäller detta Operans beläggning ochfördelningen av publik på olika kategorier. Ser man pä medeltalet när detgäller Operapubliken, finner man att medeltalet beträffande Skådebanan-abonnemang, lösen, personal och fribiljetter - faktiskt bhr . Summanav ordinarie biljettköp och det som avser studerande och pensionärer uppgårenligt berättelsen till 71,. Detta gäller då genomsnittet beträffande allaföreställningar. Min frågaavsåg, som sagt, de mest eftertraktade föreställningarna. Om fördelningen av biljetter till Operans föreställningar tar då biljetterna vägen? skulle stå till förfogande för landsorten. Det är oftasex timmars telefonkö. 1 har åtskilliga påtalat att man inte ens får stå ikö längre, därför att kön är så stor att den inte får bli större. Jag skullevara tacksam om kulturministern bättre kunde förklara bl. a. hur landsortenskall kunna komma i åtnjutande av biljetter. Antalet biljetter som återstår närförhandsbokningarna är gjorda för grupper och andra och som alltså blir föremålför öppen försäljning kan uppgå till omkring 600. Biljetterna fördelas påtelefonbeställningar, som tar , och på den kö som finns på teatern. Detär klart att det när det gäller föreställningar med stor publikattraktion blirlånga köer. Många människor blir utan biljetter, och det skapar starkirritation. Det är Operans sak att se till att biljetterna fördelas på bästamöjliga sätt. Man kan knappast göra detta genom att sälja fler biljetter än vadsom motsvaras av antalet platser i salongen. På något sätt är det emellerfidbra att det är så stor efterfrågan på biljetter. I grund och botten är dettanågonting att glädjas åt. Möjligen skall man när det gäller Operan också varaglad över att köerna inte är så långa som vid t. ex. vissa musikaler ivärldsstäderna. var jag i och såg då att manjust hade börjat sälja biljetter till musikalen för september- ochoktoberföreställningarna. Vid Stockholmsoperan har vi ändå en rimlig kötid, menföreställningarna är så bra att de skulle förtjäna oktoberköer . 39 (); och jag har samma syfte medden här debatten - vi vill att så många som möjligt skall få se Operansföreställningar. Men jag skulle vilja ha följande fråga belyst: Finns det någongräns för hur stor andel av biljetterna som får säljas till t. ex. studerandeoch pensionärer, hur stor andel som får gå till landsorten, hur stor andel somfår gå till fribiljetter eller förmedlas genom anställda? Det har förekommit,och det vet kanske , uppgifter från Operans ledning om attibland av biljetterna har stått till de anställdas förfogande för attsäljas genom dem. : Finns det någramöjligheter att beställa operabiljetter per brev? Det finns väldigt många ute ilandsorten som inte har någon möjlighet att sitta sex-åtta fimmar i telefonköoch som skickar in sina beställningar. får de inget svar, och får denågot svar så har, enligt de uppgifter jag har fått, de alla gånger varitnegativa, om det har gällt föreställningar som har beräknats bli fullsatta. Jag måste erkänna, , att jaginte känner till reglerna beträffande brevbeställning. Jag skall emellerfidundersöka det och se fill att det som redovisas i den här frågestunden framförstill Operan, för jag delar uppfattningen att de som köper biljetter har rättatt få sina önskemål om attköpa biljetter beaktade i en rimlig turordning. Det tycker jag är Nr 69 Om försurningen av mark och vatten Operan bör naturligtvis inte heller ha en abnormt storandel personalbiljetter. Det vore inte rimligt om man hade det. ärdet naturligtvis en fördel att Operan, dess styrelse och dess ledning harmöjlighet att med ett visst mått av självständighet organiserabiljettförsäljningen vid Operan, så att man inte har alltför striktaföreskrifter i regleringsbrev från regeringen på uppdrag i detavseendet. 41 (): Jag är medveten om att härinte kan tala som representant för Operans ledning, utan detta får mera vara endiskussion som de som sitter i Operans ledning kan läsa protokollet från. nämnde Cats i . Frågan är om maninte, när Operans program är färdigt och tryckt, hellre skulle vilja veta , låt vara , en viss kväll kan få gå på . Men det här ärsom sagt var en fråga som varken eller jag kan påverka, utanjag hoppas, herr talman, att vår diskussion här har gjort Operans ledning medvetenom betydelsen av en ökad öppenhet och kanske en ökad redovisning tillallmänheten av hur många biljetter som står till förfogande och kanske ocksåvilka regler som gäller för olika kategorier. Överläggningen var härmed avslutad. 10§ Svar på fråga 1983/84:255 om försurningen av mark och vatten har frågat mig vad jagavser att göra för att skaffa mig en klar bild av situationen när det gällerskadorna på skog av försurningen och vilka åtgärder jag planerar för att sålångt möjligt begränsa skadeverkningarna. Jag har fidigare dels i ett frågesvar den 15 november1983, dels i ett interpellafions- och frågesvar detaljeratredogjort för de åtgärder som regeringen vidtagit mot försurningen. 1 fråga omskadorna på skogen nämnde jag då att fått särskilda medel tillinventeringar i de län i södra och västra som bedömts vara mest utsattaför försurningsskador. Detta material kommer att ge underlag för ett snabbtställningstagande till behovet av fortsatta åtgärder. Behövs noggrannareinventeringar och undersökningar kommer dessa att genomföras. Regeringen kommer att fortsätta att aktivt arbeta för attbegränsa utsläppen av försurande ämnen såväl nationellt som internationellt. En särskild aktionsgrupp tillsätts nu med uppgift attsamordna insatserna och föreslå ytterligare åtgärder, som kan krävas för attbegränsa försurningens skadeverknignar. Internationellt kommer det fortsattaarbetet Om försurningen av mark och vatten a. vid ett möte på ministernivå som kommer att hållas i imars 1984 med de åtta länder som stöder det nordiska programmet för minskningav gränsöverskridande luftföroreningar. Syftet är att diskutera ett gemensamthandlande inom om långväga gränsöverskridandeluftföroreningar. Som jag tidigare framhållit kommer regeringen atttillvarata varje möjlighet att få till stånd åtgärder för att komma till rättamed försurningsproblemen. Det är glädjande att kunna konstatera den breda enighetsom råder i när det gäller detta allvarliga miljöhot. För att uppnå största möjliga effektivitet i åtgärderna ären samordning av insatserna under regeringens ledning nödvändig och brådskande.Därför skall den aktionsgrupp regeringen tillsätter arbeta snabbt och under minledning. I gruppen skall ingå generaldirektörerna för närmastberörda verk och myndigheter, detta för att markera den vikt regeringen fästervid dessa frågor och angelägenheten av korta beslutsvägar. På myndighetsnivå kommer att tilldelasviktiga samordningsuppgifter. 43LENNART BRUNANDER (c); Jag tackar för svaret. Genom den skogsdöd som vi nu får uppleva i har deproblem som luftföroreningarna skapar krupit oss ända in på kroppen. Vår naturhar hållit på att försuras till följd av att pH-värdet i det regn somfaller har sjunkit. Detta har lett till att vår skogsmark har ettpH-värde som ligger en halv enhet lägre än . Skogen dör, men regeringen avvaktar med åtgärder. Enligtmin mening gör regeringen inte särskilt mycket för att komma till rätta meddetta. Jordbruksministern har, som framgår av svaret, en annan uppfattning, menjag tycker ändå att man inte har gjort det som man borde kunna göra. Jag tycker att man borde handla . Man borde ändraenergipolitiken på ett sådant sätt att man inte satsar på kol. Kol kommer attförorena vår luft ännu mer med försurande ämnen. Man borde i stället satsa påskogsbränsle. Det borde införas skärpta regler för koleldning för dem som trotsallt kommer att elda med kol. Detta har regeringen inte medverkat till utan istället motsatt sig. Oljeförbrukningen har ju gått ner kraftigt genom deåtgärder som vidtagits för energispararide, men genom att satsa på skogsbränsleoch torv skulle man kunna gå ännu mycket längre. Man borde kunna ändra reglernaför avgaser från bilar. Jag vet att man arbetar med detta inomregeringskansliet, men jag tycker inte att man kommer fram tillräckligt snabbt.Det finns utan tvivel motiv för att radikalt ändra dessa regler . Skogsbruket inverkar också på försurningen, och man bordearbeta energiskt för att försöka få fram ersättningar till de försurandeskogsgödselmedlen. Men man borde också jobba hårt internationellt. Mot bakgrundav vad som har hänt ute i världen borde klimatet för detta vara har i lagt fram förslag om alltdet här, men socialdemokraterna har varje gång gått emot dem. Tillsammans medmoderaterna har de bildat en ganska kraftig majoritet i som har gåttemot dessa förslag. Efter vad som har hänt borde alla tänka om och vara bereddaatt vidta åtgärder. Det kalkningsprojekt som togs fram och genomfördes avregeringen fullföljs visserligen av jordbruksministern och avregeringen, men energiministern fortsätter ju sin satsning på kol, och då fårprojektet inte den effekt som det skulle kunna ha. Mot bakgrund av det vi ser skulle jag vilja frågajordbruksministern om det inte finns anledning att ändra på denna inriktning avenergipolitiken och vidta en hel del åtgärder för att minska utsläppen. Även påkort sikt borde det finnas anledning att göra förändringar. Om försurningen av mark och vatten Jag skulle vilja svara attjag tror att det finns anledning för honom att läsa på det interpellationssvarsom jag här hänvisar till och som jag avgav . En rad av depåståenden som nu fäller är nämligen oriktiga. säger att vi kommer att satsa på kol påett sätt som är felakfigt. Det kommer snart att läggas fram en proposition omhur vi skall genomföra den energipolitik i det avseende som har varitöverens om. Vi kommer i denna proposifion att skärpa kraven på den rening somär nödvändig för att motverka risken att den kolsatsning som skall göras föratt minska vårt oljeberoende får en effekt som vi inte vill ha. säger att vi tillsammans med moderaternaavslog de förslag till miljökrav på kolet som mittenregeringen lade fram. Hanvet dock att vi avslog dem av direkt motsatta anledningar. villeinte ha dem för att de ansåg att de var för härda. Vi däremot ville få frammera välunderbyggda och skärpta krav - och de kraven kommer att framföras isamband med energipropositionen, som läggs fram . Beträffande bilavgaserna vet förmodligen jag här i talarstolen för inte så länge sedan har sagt att den utredningsom gjordes på denna punkt är överspelad och att vi nu ser möjligheten att hakapå betydligt hårdare åtgärder, som kan komma i fråga med hänsyn till den utvecklingsom i detta sammanhang har skett i . När det gäller de internationella kontakterna över huvudtaget vill jag erinra om att det första som jag gjorde när jag tillträdde sommiljöminister var att föreslå de nordiska regeringarna att lägga fram ettgemensamt program inför . Jag förstår inte avsikt med att pådetta sätt negligera de insatser som görs. 12 protokoll 1983/84:67-69 Om försurningen av mark och vatten 45 (): Jordbruksministern hänvisar till ett tidigaresvar, i vilket jordbruksministern sade att det som jag nu talarom skulle kommaatt hända, men mycket av det har inte hänt. Om regeringen, somjordbruksministern nu säger, kommer att lägga fram förslag om betydligtsträngare krav när det gäller bilavgaserna, är jag naturligtvis tacksam fördet. En sådan skärpning kommer att få en mycket stor effekt, eftersombilavgaserna svarar för en mycket betydande del av försurningen i vårt land. Vifår aktualisera den debatten när vi kommer dit. Vi får se om de förslag somjordbruksministern då kommer med är tillräckliga för att vi skall vara nöjda. Sammasak gäller för kolet. Det var inte alls, som jordbruksministern säger, en enigriksdag som lade fast dessa regler. Från sida har vi krävt redan nu skulle ha dessa skärpta regler. När det gäller satsningen på kol har vi sagt att det intefinns någon anledning att satsa på det sätt som regeringen vill göra, eftersomvi har en tillräckligt stor tillgäng på skogsenergi. 1 valet mellan dessa tvåenergislag skall man ha klart för sig att en satsning pä skogsenergi inte allsskulle ge de försurningsproblem som en satsning på kol ger. Jag tror att det finns anledning att titta på möjlighetenatt redan nu kalka i skogenföratt motverka de problem som vi f. n. har. Allaandra åtgärder är ju på litet . Vi måste också försöka möta de problemsom finns . Jag är förvånad över att att framhärda med synpunkter som han vet - eller i varje fall bordeveta - inte är riktiga. uttalade sig denna riksdag enhälligt om denungefärliga mängd kol som vi kunde tänka oss att introducera användningen avdärför att vi var överens om att vi skulle begränsa vårt svavelberoende. Det är inom denna ram som regeringendiskuterar när det gäller den proposition som kommer att läggas fram här påvårkanten. På den punkten har vi alltså varit överens. säger att vi inte ville vara med om attgöra reglerna skarpa nog. Vi har hela fiden följt den ordning som vidå gick in för, nämligen att vi skulle fortsätta att utnyttja den mera skärptapraxis som koncessionsnämnden ditintills hade tillämpat vid prövningen avtillstånd. 47 (): Jordbruksministern fortsätter att framhärda itanken att det vi en gång har beslutat, det har vi beslutat, och det står vid. Att saker och ting händer runt omkring oss får inte påverka oss. Det är synd, därför att det som händer nu borde rimligtvispåverka oss i den riktningen att vi blir mer aktsamma med vår natur, att viinriktar det hela på att få så litet utsläpp som möjligt av svavel. Skogen ärav omistligt värde för oss, bådesom råvarukälla och för att vi skall ha en natur och en miljö. Även för vårtklimat m.m. är skogen viktig. Vi är ju överens om detta, och under vårenkan alltså motse de åtgärder som han själv efterfrågar i formav en proposition. Då får yrka avslag på den introduktion avkol som kan komma att föreslås. Men den introduktionen förbereddes under dentid som mittenpartiregeringen hade ansvaret för detta område. Det står alltsåLennart Brunander fritt att ta ställning. Vi har sagt att vi inte vill ha en gnutta mer kol än somär nödvändigt och att man först skall pröva om man kan utnyttja andra,alternafiva bränslen. När det gäller möjligheterna att kalka skogsmark pågårforskning och försöksverksamhet. Om försurningen av mark och vatten 49 (): Jag hoppas att de förslag som kommer ärsådana att de är möjliga att genomföra i samklang med de idéer vi har om attvara aktsamma om naturen. När jordbruksministern säger att vi inte skall ha engnutta mer kol än som behövs måste det rimligtvis innebära att vi egentligeninte behöver något kol alls; vi klarar oss ändå. När denna proposition kommer får LennartBrunander naturligtvis tillfälle att hävda ståndpunkten att vi inte behöver enenda gnutta kol mer utöver vad vi har . Det är en annan sak. Men jag troratt det skulle vara värdefullt om vi , i stället för att försöka framställavarandra som mindre intresserade av att göra vårt bästa för att motverkaförsurning, tog fasta på den enighet som här råder och eftersträvade att få bredastemöjliga samarbete kring de åtgärder som tveklöst måste till, eftersom också jagoch regeringen med mig uppfattar detta som vårt allvarligaste miljöhot. 51 (): Det borde egentligen vara ett ganska lättjobb för jordbruksministern att ta till vara den vilja till samarbete som finnspå denna punkt. Men då krävs det att det också händer någonting, för det räckerinte att vara sams om vad man skall göra, utan man måste också göra det. Jag skall sluta dennadebatt , eftersom jag finner att intresse icke är att isak diskutera, mot bakgrund av det som sker och det som kan komma att ske, hurvi skall lösa dessa problem, utan det är att till varje pris försöka åstadkommaen bild av att regeringen ingenting vill, trots det arbete som vi lägger ner pådenna fråga. Överläggningenvar härmed avslutad. Omförekomsten av varg i norra 11 §Svar på frågorna 1983/84:271 och 292 om förekomsten av varg i norra har frågat mig hur mångavargar som kan vara ett rimligt antal i ett bebott område som norra vilka åtgärder som regeringen ämnar vidta för att trygga säkerheten för deboende och deras husdjur. har frågat mig om varg har utplanterats inorra eller om det finns planer på utplantering av varg i ochi så fall i vilka delar av landet. har man känt till förekomsten avvarg i norra . Under vintern 1982-1983 visade naturvårdsverketsspårnings-verksamhet förekomsten av två vargar. Varifrån dessa vargar kommitgår inte att säkert fastställa, men djuren måste antingen ha vandrat in frånNorge eller kommit ner från norra . Den senaste tidens iakttagelsertyder på att det nu finns omkring tio vargar i norra . Jag är medveten om den oro som många människor känner förvargen. vill jag emellertid framhålla det angelägna i att vi inteåterfaller i gamla tiders syn på vargen som ett farligt skadedjur utanexistensberättigande i vår fauna. Genom internationella överenskommelserrörande faunavård har åtagit sig att skydda bl. a. vargen. Jakt- ochviltvårdsberedningen har i sitt huvudbetänkande understrukit att vi har ettansvar, både internationellt och inför kommande generationer, att i landetbevara de naturligt förekommande djurarterna. För de tamdjur som dödas genom angrepp av varg utbetalasersättning av enligt särskilda bestämmelser. Verket har ävenmöjligheter att ge bidrag för att förebygga skador av rovdjur. Ekonomiskkompensation till följd av vargens skadegörelse är således en väg att minskaolägenheterna. Enligt vad jag erfarit kommer personal frånnaturvårdsverket även denna vinter att kontinuerligt följa utvecklingen för attbl. a. genom spårningsverk-samhet få reda på vilken skadegörelse som vargarnaorsakar. Därefter bör det finnas ett bättre underlag för att bedöma hur mängavargar som lämpligen kan tillåtas i norra . Det ankommer pålänsstyrelsen att avgöra frågor om minskning av en rovdjursstam. Mot den bakgrund jag nu har beskrivit finner jag inte f.n. skäl att föreslå regeringen att vidta några särskilda åtgärder med anledningav fråga. Som svar på fråga vill jag meddela attnågon utplantering av varg i norra inte har skett. Det finns ingaplaner på utplantering vare sig i eller på annat håll i landet. 54BERTIL (): Tack, jordbruksministern, för svaret på min fråga! Anledningentill min fråga är vargarnas utbredning och hastiga tillväxt i norraVärmland, vilket har fått olyckliga konsekvenser. Jag vill först nämna denrädsla som uppstått bland många människor för risken att bli angripen av varg.Våra förfäder levde under svält och också under fruktan för varg. Vargenutrotades - många varggropar finns fortfarande kvar i de här trakterna. Mendetta till trots och även om man inte bör hetsa fram en stämning som skaparrädsla, så är det så, herr jordbruksminister, att i många enskilt boendefamiljer måste föräldrarna skicka ut barnen att gå kanske närde skall fram till skolskjutsen. Föräldrarna är rädda för att barnen skall bliangripna. De som värnar om vargen må prata hur mycket de vill om attden är ofarlig för människor, men det är fakfiskt så att stora delar av vårtfolk har en stor inneboende rädsla. Det kan man inte komma ifrån.