prot · G70931 · 1983-12-31 00:00:00 — Åtskilliga gånger har vi krävt alt del bör ut vadsom egentligen menas med begreppet "saklig grund" för uppsägningar.Del kan gälla onyklerhet i arbetet, del kan gälla stölder på en arbetsplats,samarbelssvå-righeler etc. Genom domar i arbetsdomstolen har del blivitså, att myckel allvarliga brister i en arbetstagares sätt alt sköta sitt arbetenästan måste accepteras. Detta skapar stor irritation, inte minst blandarbetskamraterna, men del försämrar också arbetsmoralen. Därför börförutsättningarna för uppsägningar utredas, och jag ber med delta alt få yrkabifall fill den moderata reservationen. Jag ser på talarlistan att skall delta idebatten, vill minska arbetslösheten så myckel som möjligt - delvet jag. Jag förmodar att också menar alt en rörlig och flexibelarbetsmarknad ökar möjligheterna att få arbete. Stelbenta lag- och avtalsreglerhindrar detta. Därför vill jag ställa frågan till : Varför villinte han ocb hans kamrater gå med på att göra arbetsmarknaden mer rörlig ochflexibel, dvs, skapa förutsättningar för fler arbetstillfällen? 186LARS-OVE (vpk): När vi nu skall behandlaanslällningsskyddslagen, kommer den fadäs som inträffade redan vid dessinförande att återupprepas, Arbetsköparna har alla möjligheter alt permitlera,och de anställda och deras fackliga organisationer har ingenting att sällaemot. Del har gått lagen först antogs. T, o, m.LO:s kongress 1976 reagerade emot lagen och krävde full lön från första dagenvid permillering. Permitleringsinstilutet har utnyttjatsganska flitigt av arbetsköparna. Man har framför allt tillämpat förkortadarbetsvecka och alltså delat upp permilteringarna på korta enheter. Det ärframför allt de stora förelagen som tillämpar denna metod. Man anpassarpermilteringarna helt efter produktionen och konjunktursvackorna. De storaförelagen är inte beredda all la något som helst ansvar när del verkligenkniper. I konjunktursvackor undandrar man sig på detta sätt kostnaderna förarbetskraften. Permilteringarna sker alltså på företagsekonomiska villkor. Delär därför som både fackföreningsrörelsen och vi i vpk enträget säger attpermilterings-instilulet som del ser ut och därmed denna möjlighet förarbetsköparna måste avskaffas. Lön vid permillering är ett villkor. gäller inte någon sådan regel. Det finns visserligen avtal som föreskriveratt man under en viss del av kan få lön frånföretaget, men en stor del av lönen eller övrigpermilleringstid som uppgår till bekostas avarbetslöshetskassorna. Del är naturligtvis en kostnad som egentligen till stordel drabbar också dem som permilleras. Arbetsköparna utnyttjar alltså del här institutet, ochdärför föreslår vi återigen en lagstiftning som förbjuder detta. säger utskottet all del i finns enberedningsgrupp som har fullt upp att göra. Den får del ena uppdraget efter detandra på arbelslivsområdet.Något resultat har vi dock inte sett . skall arbetsmarknadensparter återigen försöka lösa denna fråga. Med erfarenhet av fidigareavtalsförhandlingar och med vetskap om de ståndpunkter som parterna har kan jagsäga alt de inte lär kunna lösa den på ett sätt som tillfredsställer dem somdrabbas av permilteringarna. Del enda vettiga här är därför alt man täpper till dennalucka i lagen och alt fastslår all full lön skall utgå från förstapermitleringsdagen. Utskottet anser tydligen all vpk-motionen inte är tillfyllest. Jag vill därför fråga ulskollels majoritet: Vad är del som skall tillytterligare? Tänker man la de initiativen? Om inte parterna träffar något avtal,kommer del då ett förslag? Är del ett löfte, eller skall - som vanligt -beredningsgruppen lastas på ytterligare ett uppdrag, så all ni kan hänvisa tillden under den fortsatta socialdemokratiska regeringstiden? Är del denfunktionen som denna beredningsgrupp skall ha, eller vad tänker man göra?Tänker man verkligen ingripa, eller är detta bara ett sätt alt glida undan? Vpk har ytterligare ett yrkande i reservationen 2. Detgäller att de som har dellid i första hand skall erbjudas heltidsanställningnär ett företag skall utöka sin personalstyrka. Utskottet har också behandlat en motion om luckor i lagenom anställningsskydd, LAS. Anställda som har blivit avskedade har förtur tillanställning om produktionen vid förelaget fortsätter. händer det emellertidalt en entreprenör lar över när ett förelag lägger ned produktionen. I justden situationen - när en entreprenör tar över - gäller inte längre LAS. Dågäller inte den turordning och åleranslällningsrätl som LAS föreskriver. Pådetta sätt utnyttjar arbetsköparna möjligheten att gå förbi LAS, som därmedurholkas. har därför alldeles rätt - LAS ger ingen garanti förarbete. I den socialdemokratiska motionen 661 föreslås attparagraf 25 i LAS som reglerar företrädesrätten till åleranställning, skall sesöver, så att denna lucka läpps igen. Utskottet säger sig hysa sympati för denhär socialdemokratiska motionen. Utskottet anser att den är mycket viktig ochbeklagar all lagen kan kringgås på detta sätt. Men godkännerutskottet arbetsköparnas oinskränkta makt alt bestämma över produktionensinriktning och omfattning. Utskottet hänvisar också till medbestämmandelagen - det ärmed hjälp av den som arbetarna skall klara av del här problemet. Jag frågarmig: Var i medbestämmandelagen finns de instrument som de arbetande behöver föralt komma åt de entreprenörer som tar över och kringgår turordningen? Det villjag fråga ulskollels talesman. Sympatin för dem som man i den första meningenömkade är inte mycket värd om man egentligen inte vill göra en översyn för allhjälpa dem som blir avskedade och ställs på undantag av dessa entreprenörer. Jag yrkarbifall till vpk-reservationerna. 187STEN (): Jag hoppas att jag med mitt inlägg skallkunna ge svar på de frågor som har ställts. Däremot tror jag inte att talarnaföre mig blir nöjda. I arbetsmarknadsutskottets belänkande nr 3 behandlas femmotioner från allmänna molionsfiden. Till belänkandet är tre reservationerlämnade, en från och två från vpk. följer i sina motioner och i sin reservationupp av dem under tidigare riksdagar framlagda förslag påanslällningsskyddslagens område, förslag som dessa riksdagar avvisat, vilketAlf Wennerfors mycket rikligt påpekade. De ändringar i lagen avseende provanställningar ochanställning vid arbetsloppar som föreslagit - dels beträffanderamiiden , dels beträffande rätlen förparterna på arbetsmarknaden all sluta avtal om andra regler förprovanställningar än lagens - mofiveras med omsorgen om den arbetslösaungdomen. Genom beslut av den borgerliga majoriteten underden förra riksdagsperioden ändrades lagen om anställningsskydd avseende provanställningaroch anställning vid arbetsloppar bl. a. med argumentet att man ville underlättaför ungdomarna alt komma in på arbetsmarknaden. Huvuddelen av avtalen påarbetsmarknaden har anpassats till den nya lagstiftningen i den månde tidigare avvek från denna. Några som helst effekter av den s. k. reformen på de ungassituafion på arbetsmarknaden har mig veterligt inte kunnat spåras, och delta ärenligt min mening skäl nog all på dessa punkter yrka avslag på reservafionenoch bifall fill utskottets hemställan i denna del. vill vidare få till stånd en översyn avbegreppet saklig grund för uppsägning och vidga arbetsgivarnas rätt att viddriftsinskränkningar göra undanlag från lagens lurordningsregler för s. k.nyckelpersoner. Utskottet har inte låtit sig övertygas, om all man genomen utredning av begreppet saklig grund skulle kunna utforma bestämmelser på dettaområde som var bättre än dem som anlagils av parterna på arbetsmarknaden genomden praxis som utformas där och i arbetsdomstolens domar. Vad gäller förslaget om utökade rälfigheter förarbetsgivaren avseende undanlag från lurordningsreglerna vid driftsinskränkningfinns inget alt tillägga utöver utskottets skrivning på s. 13 i betänkandet,nämligen "all det aldrig har varit och inte hellernu är avsett attprincipen 'sist in - först ut' skall vara undantagslös. Avsteg från principengörs emellertid bäst genom avtal mellan arbetsgivaren och den fackligaorganisationen, vari man i samråd kan komma fram fill en lösning som äranpassad fill vad situationen kräver." Med vad jag nu anfört yrkar jag avslag på moderaternasreservation i dess helhet. I den första av vpk:s reservationer framförs krav på attarbetsgivaren skall åläggas att betala permitteringslön från den förstapermitleringsdagen. Som LO-medlem känner jag väl till de förhållanden påarbetsmarknaden som påtalats. Det upplevs som en orättvisa mellanlöntagarorganisationernas medlemmar när LO-medlemmarna i enpermilleringssilualion skickas hem med enveckas permitteringslön, varefter de hänvisas till arbetslöshetskassan iytterligare , innan arbetsgivaren enligt lagen om anställningsskydd pånytt bhr betalningsskyldig. Vid korltidspermilteringar, , blirarbetsgivarnas frizon, innan betalningsskyldighet inträder enligt lag, upp till30 dagar. I sådana situationer blir skillnaden mellan organisationernasmedlemmar ännu större. LO-medlemmarna skickas hem och hänvisas tillarbetslöshetskassan, medan Ijänslemannaorganisationernas medlemmar inteberörs, oaktat om arbetsbristen är lika stor för dem som för LO-kollektivelsmedlemmar. Del är mot denna bakgrund utskottet uttalat angelägenhetenav att parterna kan reglera dessa förhållanden. Det är nämligen så, Lars-OveHagberg, att villkoren på det här området för Ijänslemannaorganisationernasmedlemmar regleras genom avtal, och del vore önskvärt att detsamma kunde skenär det gäller LO-kolleklivel. Jag har hört alt dessa frågor kommer allåterupptas i årets förhandlingar mellan och . Skulle avlalsvägen visa sig oframkomlig, utgår utskottetfrån all frågan på nytt kan aktualiseras i riksdagsarbetet efter behövhgberedning. Beträffande yrkandet i samma reservation om skyldighet förarbetsgivare att innan nyanställning sker erbjuda deltidsanställda längrearbetstid har ulskollet konstaterat att frågan är aktualiserad i regeringenskansli, varför något initiativ från nu inte är behövligt. Slutligen behandlar ulskollet en motion från . angående uppsagdas återanslällningsrält när arbetet i stället utförs aventreprenad-arbetare. Till följd av denna motion har vpk fogat en reservationtill utskottets betänkande, vari krävs en översyn av lagen om anställningsskyddpå detta område. Det finns enligt min mening även på detta område fullttillräckliga argument på s. 14 och 15 i ulskollels belänkande, och jag återgerdem sammanfattningsvis. Åleranslällningsrällenär en viktig del i anställningsskyddet. Otillbörligt kringgående av återanslällningsrällen kaninte accepteras, och accepteras ej heller på arbetsmarknaden enligt citerad domi arbetsdomstolen. Påverkan när det gäller driflinskränkningar kan ej utövasenligt lagen om anställningsskydd, även om arbetsgivarens åtgärder leder tillarbetsbrist och uppsägningar. Sådana åtgärder från en arbetsgivares sida måste man förhandlaom enligt medbestämmandelagen eller, om sådant avtal finnes, enligtmedbestämmandeavtalet. Del är vid dessa förhandlingar som de anställdaspåverkan på arbetsgivarens beslut kan ske. Det är också enligtmedbestämmandelagens entreprenadparagraf som förhandhngar kan äga rum, närarbetsgivare använder enlreprenadarbetare i sådana situafioner som påtalas imotionen. Lagen om anställningsskydd kan knappast utformas så, att den gernågot skydd i sådana situationer. Med hänsyn till del anförda är utskottet inte berett attstödja det begärda initiativet till översyn av anslällningsskyddslagen på denaktuella punkten Nr 31 ulan föreslår alt motionen lämnasulan åtgärd. O sdauen den '' anförda, herr talman, yrkar jag avslag på samtliga reservationer '" arbetsmarknadsutskottetsbelänkande nr 3 om anställningsskydd och bifall till ulskollels hemställan. 188 () replik: När det gäller frågan om arbelsanhopning iett förelag menar att del inte finns några uppgifter om alt dethar blivit lättare för ungdomar all få arbete. Vi har inte någon statistik pådetta - det är rätt svårt all få fram någon sådan. Men del finns uppgifter omalt det har blivit något lättare för ungdomar alt få arbete. Del lar tid, StenÖstlund, innan del sprider sig tillräckligt myckel all del har blivit lättnaderi fråga om längden för provanställning. Men del är inte rikfigt del frågangäller, ulan frågan gäller Ivåårsramen. Jag skulle vilja la upp ett par saker, . i t. ex. turistbranschen erbjuder en studerande arbete, kan haneller hon få det . Men får denna studerande intekomma tillbaka till företaget. Del är delta jag tycker är stelbent. Man skullenå avsevärt myckel bättre flexibilitet, om man log bort ramiiden . När det sedan gäller turordningsreglerna säger alt del i stort sett är bra som det är och all man har möjlighet tillsamråd. Men snälla , del är icke bra som del är! Låt oss länka ossett företag med fio anställda, där man måste säga upp fem. Någon av dessa femkan vara en nyckelperson i delta lilla företag. Då skall del finnas möjlighetatt gå förbi reglerna om turordning. Jag har här nämnt bara ett enda exempel, men det finnsmängder av exempel som visar alt man skulle kunna skapa avsevärt myckel störreflexibilitet. Jag får tydligen tolka förslag på det sättet allhan menar alt vi skall ha stelbenta lagregler och avtalsregler. Del är tråkigt.Jag beklagar del, , 189 LARS-OVEHAGBERG (vpk) replik: Det är ju, , inte bara orättvistnär det gäller organisationerna, ulan del är också en belastning för dearbetare som permilleras, eftersom det drabbar A-kassan så pass hårt - i dessalägen ännu mer. Finns del nu något hopp om att parterna skall kunna uppnåen tillfredsställande avtalsuppgörelse? Ända sedan LAS antogs har del intevarit möjligt för parterna all uppnå någon överenskommelse, trots alt fråganstått på förhandlingslislan vid flera fillfällen. Del har också funnits ettmyckel starkt fackligt tryck ufifrån, men trots detta hararbetsgivarorganisationerna bestämt motsatt sig. Varför skulle det gå nu? säger alt vi skall la upp saken iriksdagen, om det inte blir något resultat. Är detta ett löfte frånsocialdemokratiska majoritetens sida? Om inte kan svara, kankanske regeringens arbetsmarknadsminister som är i kammaren göra det. Om jaginte minns alldeles fel har landels arbetsmarknadsministervid framträdanden på kongresser sagt alt frågan skall lösas. Del är alltså inteomöjligt alt vi får ett svar . Sedan till motion. Nog borde man kunna gåmed på en översyn. Även jag inser alt det kan finnas problem, men har vifått en ökning av entreprenörverksamheten, som man vid en översyn borde kunnakartlägga eller kringgärda, så att del inte går alt medvetet kringgå lagen pådelta sätt. Jag tycker att det är litet dåligt av utskottet all inte gå med påen översyn. Då man ger alla möjliga uppdrag när det gällerberedningsgruppen, borde del finnas en möjlighet att se över den här frågan somgäller oönskade arbetare som arbetsgivaren vill sortera ut på ett otillbörligt sätt. Sedan till den fråga som jag ställde till medbestämmandelagen i detta fall verkligen stödja den fackliga aktivitetenför att hjälpa dem som ställs utanför? 190STEN () replik: ställde några frågor till mig. Först sade att del nog har blivit litetlättare för ungdomar och andra all komma in på arbetsmarknaden. Nej, tyvärr.Både och jag sitter ju i arbetsmarknadsutskottet och hartillgång fill statisfik. behandlar vi ett betänkande som gäller justungdomsarbetslösheten. Trots alla de insatser som den nuvarande regeringen harföreslagit och som den nuvarande majoriteten har fattat beslut om i kammaren,har vi inte lyckats få bukt med ungdomsarbetslösheten på ett för osstillfredsställande sätt. Tyvärr har den ökat. Trots alla de kontakter som jaghar med fackfolk ute i landet, har jag inte kunnat få någon som helstinformation om alt förändringarna i anställningsskyddslagen i vad gällermöjligheterna alt bereda provanställning skulle ha hjälpt. Tyvärr har ingasådana signaler kommit. När del sedan gäller tvåårsgränsen, som tillkommit för attbegränsa möjligheterna all missbruka anställningar vid arbetsloppar är välexemplet med studerande inte så väl vall. Studerande anställs ju i huvudsak påvisstidsanställning i samband med praktiktjänslgöring, och såvitt jag förslårfinns det inga stora problem härvidlag. har visserligen använt delhär argumentet, men jag tror inte riktigt på del. När det gäller lurordningsreglerna och nyckelpersoner villjag bara understryka alt det och stundligen i fackets och förelagensarbete ordnas så, att nyckelpersoner som behövs får stanna kvar i företagen. Taexemplet med ett förelag som bedriver handel, t. ex. en livsmedelsbufik med fioanställda. Ingår del en charkulerisl i arbetsstyrkan, och man har för avsiktatt även efter en neddragning behålla charkuteriet, har jag aldrig hört talasom alt Handels skulle motsätta sig all det avtalsvägen träffas överenskommelseom en turordning som gör att charkuteristen får stanna kvar i företagel. Dettakan också innebära all två eller tre biträden får stanna kvar. Sådana undantagsker och stundligen, just för att företagen skall få en chans attöverleva. Min möjlighet att ge svar till blirmycket liten, ser jag. Beträffande permitteringslön slår del klart i utskottsbelänkandet: "Utskot tet utgår ifrån att om del uppstår svårigheter att komma fram den vägen så kommer regeringen och den arbelsrättsliga beredningsgruppen i arbetsmark nadsdepartementet all ta erforderliga initiativ ." 191 () replik: Jag vill upprepa att det tyvärr lar lid innaninformationen till företagen om alt lagen har ändrats når till alla. Under de tioär som lagen med de här olika bestämmelserna har gällt har del rotals enuppfattning om att lagen är stelbent, och man har alltså dragit sig för attanställa. När vi nu gör en ändring dröjer det länge innan det blir verkligeffekt - där får man kanske tåla sig litet grand. Men detta hindrar inte att vi kan komma medförbättringar. Den nuvarande lagregeln medverkar fakfiskt i praktiken till attfärre får jobb. Företag inom branscher där arbetsmängden växlar försöker attklara arbetsloppar med de anställda som förelagen har i stället för attanställa ytterligare. Det är en flexibilitet som jag efterlyser, och jag tyckeralt , som är en klok man med erfarenhet från det verkligaarbetslivet, borde kunna öppna dörren en liten smula för större flexibilitet.Det gäller ju hela fiden att pröva alla möjligheter att ge ytteriigaremänniskor arbete. Beträffande provanställning: Vi har fortfarandekollektivavtal som begränsar möjligheterna, som har bestämmelser om kortaretid än . Det är här vi menar alt lagen borde ta över, för attunderlätta möjligheterna till provanställning. När del gäller nyckelpersoner: Visst har det förekommitatt man har gjort upp om alt en nyckelperson skall gå före, men vad är det dåsom har hänt på sina håll, ? Jo, man har kommit med ovidkommandemotkrav, vilket är något som försämrar lagens funktion. 192LARS-OVE (vpk) replik; Vi kräver , - jag vet inte förvilken gång i ordningen - beslut om lön för permitterade . Delhar vi gjort vid ett flertal tillfällen. Det har blivit avslag - och förslagethar icke biträtts av socialdemokraterna. Men har ni regeringsmakten, och vihar majoritet fillsammans - alltså kan vi göra något. Men då säger ni att viskall avvakta avtalsförhandlingarna, och så går ni tillbaka fill utskottetsskrivning all regeringen skall ta erforderliga initiativ om del inte blir ettavtal. Då frågar jag om del är ett löfte, och då går tillbaka igenoch talar om erforderliga initiativ. Jag frågar igen: Gäller de erforderligainitiativen lön eller något annat? hann inte kommentera den sista reservationen.Men jag vill säga: När LAS skrevs var det väl inte meningen att den som bedrevverksamhet skulle kunna utnyttja den här luckan i lagen. när vi harerfarenheter av en utvidgad entreprenörsverksamhet borde vi väl kunna göra enöversyn och täppa till den luckan? I annat fall kommer ju de arbetare som drabbasatt lämnas i sticket. Kanske kan svara på om man via MBL kan klarade människor som lämnas i sticket. Kommer man åt de här företagen medmedbestämmandelagen? 193 () replik: säger alt del tar försådana åtgärder som den nya lagstiftningen alt få genomslag. Jag troremellertid fortfarande inte på att lagen hade sådana undergörande effekter somman från borgerligt håll ville göra gällande när den nya lagstiftningeninfördes. Metall anpassade sitt avtal i förra årets avtalsrörelse och har försin del inte kunnat avläsa några som helst effekter på del här området. Innanvi har fått några tecken på att del här skulle vara någon form av undermedicin,tycker jag inte att det finns anledning att ytterligare ändra i den nuvarandelagsfiftningen. Jag yrkar alltså fortfarande bifall till utskottets hemställan. På frågeställningar har jag väl gett desvar som går att ge vad gäller permitteringslön. Inom betydande delar avarbetsmarknaden regleras dessa frågor genom avtal. Det är önskvärt alt det kanske även på LO-området. Varken lagen om anställningsskydd eller medbestämmandelagenger hundraprocentig garanti för att någon får behålla sin anställning i någotföretag där problem uppslår i form av arbetsbrist eller liknande situationer.Att så skall vara fallet kan vi nämligen inte skriva in i lag. Där är detavgörande att det finns lönsamma företag och att man har en effektivarbetsorganisation i första hand. När det gäller entreprenader kan jag understryka att jaghar haft anledning att följa den frågan under hela den tid den har kommit attdiskuteras, inte minst som den utvecklades inom varvsindustrin. Från fackligthåll, i det arbete jag har deltagit i tidigare, såg vi med stortillfredsställelse när medbestämmandelagen tillkom med bestämmelser påentreprenadområdet och möjligheter till inflytande för de fackliga organisationerna.Jag är emellertid medveten om att det inte är så enkelt att man bara kanlagstifta bort situationer vad gäller entreprenader eller lagstifta bort allaolägenheter som kan uppstå i samband med anlitande av entreprenör. Möjlighetermåste finnas för företag alt använda entreprenad i riktiga situationer. Därförhar vi från utskottels sida understrukit att det svar som lämnats ärtillräckliga, nämligen att vi inte kan acceptera otillbörligt kringående avlagstiftningen. Detta understryks av utskottets betänkande.. 194OVE (): I motion 1982/83:661, som behandlas i dettabelänkande, har jag tillsammans med några medmotionärer aktualiserat frågan omalt arbetsgivare kringgår förelrädesreglerna vid nyanställning enligt anslällningsskyddslagens25-27 § genom att, med hänvisning till arbetsbrist, säga upp folk och sedanefter en lid i stället anställa entreprenörer. I förarbetena till lagen sägsatt företrädesrätt till nyanställning i första hand tillkommer sådanaarbetstagare som blivit uppsagda på grund av arbetsbrist. Tyvärrförekommer det inom vissa yrkesområden - skogsarbetarna är ett sådant exempel - att detsker uppsägningar med hänvisning till arbetsbrist medan det efter en kort tidär entreprenörer som övertar de uppsagdas arbetsuppgifter. Man har således intei verkligheten gjort uppsägningar på grund av arbetsbrist utan för alt kunnaorganisera om arbetet. Jag har den bestämda uppfattningen att det är ett sättför arbetsgivarna att missbruka sin rätt att avgöra verksamhetens omfattningoch inriktning. Tyvärr blir arbelstagarparlen överspelad. Lagenhar varit i kraft så länge att en översyn nu vore motiverad. rår inte på problemen. Det måste till mer långtgående åtgärder, ochjag har uppfattningen att en lagöversyn är den bästa vägen alt gå. Delär nog i den här frågan som i många andra: När de fackliga organisationernainte klarar av arbetsgivaren krävs ny lag eller lagändring. Del borde ske enöversyn av den här lagen, så att tanken bakom lagstiftningen inte heltmissbrukas av arbetsgivarna . Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslutetredovisas efter behandlingen av arbetsmarknadsutskottets belänkande 5.) Kammarenövergår nu till all debattera arbetsmarknadsutskottets betänkande 4 om fackligverksamhet. 196 ALEXANDERCHRISOPOULOS (vpk): kommunisterna har under en följd av år, genom motioneroch på annat sätt, krävt förändringar av förtroendemanna-lagen.