prot · G709146 · 1983-12-31 00:00:00 — Denna vidgning av ramarna ger ocksåutrymme för ökat brobyggande. Minalldeles bestämda bedömning - det vill jag säga till de företrädare för deborgerliga partierna som står bakom den här reservationen - är att det blirdyrare att leasa än att staten lånar. Möjligheterna att ta upp lån ärdefinifivt inte bättre än . Man måste också ha klart för sigatt kostnaderna för driften inte bortfaller om man lånar - oavsett på vilketsätt -eftersom dessa ändå måste betalas som räntor och amorteringar. Sedanen kort kommentar riktad fill moderata samlingspartiets företrädare. I enmotion krävs att en avgiftsfinansiering för skall införas. Man villmen vågar inte följa upp kravet fuUt ut. Det blev i stället ett särskiltyttrande. Hela den argumentering som förde fram visade emeUerfiden positiv inställning till att vi skall införa avgiftsfinansiering -specieUtnär det gäller . Mantalar i reservationen och i det särskilda yttrandet om onödigt åkande påÖlandssidan. behandlade vi Gotlandsstödet här i kammaren.Då framförde moderata samlingspartiet kravet att vi skall göra allt för attunderlätta turismen på . Man reserverade sig för ett inrättande av en nyfärjelinje från till Gotiand. Detta är ett mycket egendomligt sätt attargumentera. Ena veckan säger man att allt skall göras för att underlättaturismen, talar man i ett särskilt yttrande om okynnesåkande ochvill införa en särskild avgiftsfinansiering. Vi har från socialdemokratins sidasagt nej till avgiftsfinansiering. Vi kommer att säga nej även i framfiden närdet gäller den del av det svenska vägnätet som skall betjäna trafiken inomlandets gränser. Med detta ber jag att på alla punkter få yrka bifall tiU hemställan itrafikutskottets betänkande nr 21. 77 ()replik; säger att jag i mitt anförande lät negativ till vägnätet.Det är mycket märkligt, och jag föreslår att läser protokollet -det får visa att jag faktiskt inte är negativ vare sig till vägnätet eller fillden industri och det näringsliv som i stor utsträckning använder vägnätet.Tvärtom betonade jag mycket starkt i mitt anförande att det var viktigt attvägnätet upprustades just för industrins skull. Det vi från moderatasamlingspartiet har gjort är en annan bedömning beträffande anslagen, och detär en neddragning i förhållande till regeringens förslag som inte är såsärskilt stor. 591 milj. kr. på driftsidan sade att regeringenhade plussat på, och vi har från det dragit av 45 milj. kr. Vi har ocksåmotiverat varför vi har gjort detta. Detär faktiskt så, , att besparingar i statsbudgeten är absolutnödvändiga. Det räcker inte med stimulans tiU näringslivet - man måste ocksååstadkomma besparingar. Närdet sedan gäller frågan om finansieringen utanför statsbudgeten skulle jagvilja säga att ett mycket värdefullt sätt att låna är att ha ett mermarknadsinriktat låne- och leasingförfarande. Man uppnår en fördelning avkostnaderna för projekten över tiden, och man uppnår en fördelning - underförutsättning av avgiftsuttag - på brukarna mer än på skattebetalarna. ärutomordentligt värdefullt för samhällsekonomin. Jagvill tillägga, eftersom tog upp detta med upplåningsförfarande,att det redan i upplåningsförfarandet via staten ligger en förlust, på grund avatt staten nu lånar utomlands till hög marknadsränta och med valutaförluster,men lånar ut både tiU affärsdrivande egna verk och till andra, t. ex.kommunerna, till lägre ränta. Det finns skäl för statsmakterna att titta litetnärmare på detta. hade det, , varit ganska bra att ha de pengar tillreparation av som vi hade fått om vi hade haft tullar från början. Anf.78 () replik; säger att socialdemokraterna har ambitioner att förbättravägar, och det är bra - men vi har alla de ambitionerna. Vi skall väl se sakensom den i verkligheten förhåller sig; Vi har fått en bättre världskonjunktursom ger oss dessa möjligheter, och det är vi glada för. Det är nödvändigt attvi får en förbättring av vägarna. Närdet gäller fördelningen vill vi från sida att riksvägar och länsvägarskall ha vardera. Vi föreslår dessutom 20 milj. kr. ytterligare för attförstärka vägar och broar som utgör-flaskhalsar och är till stort men föreffektiviteten. har här redogjort för de nya reglerna för enskilda vägar. Men man blirinte så mycket klokare för det. Frågan är, ; Hur blir det medvägarna i de områden där det finns både bofast befolkning och en hel delfritidsboende? Det är väl fel om den bofasta befolkningen i ett område skalldrabbas av att det finns fritidshus i området. Är det så, , att omdet finns någon.fast boende efter en väg så kommer denna väg att klassas som tiUhörandeett område med bofast befolkning, utan hänsyn tiU de fritidsboende? Det vorebra att få veta detta. Huvudmännen för de statskommunala vägarna har enbättre ekonomi, och vi har egentligen inte dragit ner anslagen i förhållandetill nivå. Vi har återställt dem realmässigt. Säkerligen kommerglesbygdsborna att bli medvetna om vad de förslag som regeringen har lagt framinnebär- de förslag som har accepterats också av moderatema. Vi anslår ju ivarje fall 53,5 milj. kr. mer, och då kan jag inte på något sätt förstå hur detskall kunna bU en försämring. Det måste förklara för kammarensledamöter, detta går egentUgen inte ihop. Jag kan inte förstå hur man kanåstadkomma mer om man tar bort en massa pengar- det är en filosofi som får ståför andra och deras sätt att resonera ekonomiskt. 79 ()replik; Det är naturligtvis inte obekant för att vi frånfolkpartiets sida i samband med de oUka motionerna med anledning avbudgetförslaget lade fram en hel del besparingsförslag som tillsammans rördesig om ungefär 10 miljarder netto. Dessa besparingar har trots allt intedrabbat kommunikationsområdet särskilt hårt. son har uppmärksammat det.Vi föreslår en besparing när det gäller driftbidraget till kommunala vägar. Detär fel, , att påstå att vi har fört över alla pengar till enskildavägar. Vi gör en nettobesparing på runt 38 miljoner. Det vi för över till deenskilda vägarna är ungefär 53 miljoner. Det gör vi för att kunna behålla dennivå som vi anser att anslaget till de enskilda vägarna bör ha. Jagkan inte förstå - och det är en synpunkt som även framförde häralldeles - hur det skulle kunna bli sämre för de enskilda vägarna om manökar anslaget med 53 miljoner. Det måste kunna förklara på någotsätt. Anf.80 (vpk) replik: tar upp frågan varför vpk föreslår att man skall föraöver pengar från de stadiga vägarna till de enskilda vägarna, ofta ute iglesbygden. Vi anser att man kan göra det av följande skäl. t. ex. kostade , när jag kontrollerade det, . Det betyder att om man skulle dra in två av ett sådantmarkkrävande motorvägsbygge skulle man ändå få in pengar för att finansiera ensatsning på de enskilda vägarna, som behöver behålla realvärdet i sitt stöd. Jagskulle vilja ställa en fråga. sade att det nu är mycket bra ställtmed vägarna, och regeringen är mycket duktig, den satsar på vägarna, och dethar hänt mycket. Hur kan det då komma sig - jag vill gärna ha en kommentar tilldet - att det är aktuellt med indragningar av en hel rad vägstationer ute ilandet - det är tal om 50-60 - och att många människor skall bli permitteradefrån eftersom man inte har möjlighet att klara sin ekonomi. Detta är frågor som inte minst hardrivit hårt - jag har läst protokollen så jag vet det. vore det intressantatt få veta: Hur förhåller det sig med detta ? Är det så bra ställt, ellervad är förklaringen till att man håller på att dra ned på vägstationer ochpersonal ute i bvpdprna9 81 ()replik: Om jag sade att var negativ till , gjorde jag migi så fall skyldig till en felsägning, för jag avsåg vägväsendet. Detär faktiskt konstaterat - där ger jag gärna rätt - att man frånmittenpartiernas sida till stor del ställer sig bakom de anslagsförslag somföreligger i budgetpropositionen. Men moderata samlingspartiet har trereservationer, i vilka man på olika anslag vill reducera medel som skall gåbåde till drift och till bygge. Detta måste tas till intäkt för att ni intekänner på samma sätt som övriga partier för att satsa på vägområdet. Detär beklagligt, inte minst med tanke på att om en fortsatt kapitalförstöringfick äga rum när det gäller våra vägar, så skulle det kosta oss stora belopp iframtiden. Vi har ju också vid ett flertal tillfällen fått välmotiveratredovisat från riäringslivets och industrins sida hur mycket det betyder förindustrin att vi har ett bra och väl fungerande vägsystem. När det gäller leasingförfarandeoch upplåningsförfarande har jag mycket svårt att tänka mig att man skullekunna genomföra upplåningar tiU lägre räntenivå än vad som kan ske genomriksgälden. För att återgå till vill jag säga attcenterpartiet uppenbarligen är på det klara med att det system som föreslås ibudgetpropositionen är bra men att man av någon oförklarlig anledning ändå harhamnat fel. Av de enskilda vägarna, som vi nu har diskuterat, utgörgenomfartsvägar och vägar för fast boende i glesbygden . Dessa vägar fården högsta procentsatsen, just den procentsats som vill återgåtill och som gällde under föregående budgetår. Men ni går alltså emot systemet,och det innebär att ni vill ha lika hög nivå på statsbidraget tillsommarstugevägar och vägar i villaområden. Det är det som vi tycker är fel,eftersom ni då tar dessa pengar frånde statskommunala vägarna, där vi har etteftersatt underhåll. Det kan var och en upptäcka som kör på våra storagenomfartsleder i de stora kommunerna. Där har vi också det storatrafikarbetet. De enskilda vägarna svarar för av trafikarbetet i det härlandet. Där vill ni satsa 53 milj. kr. ytterligare, medan ni däremot till detstatskommunala vägnätet, som svarar för det helt dominerande trafikarbetet,vill reducera anslaget. Det är detta som vi tycker är besynnerligt. 82 () replik: Nej, jag uppfattade "vägnätet" - inte . Jag vill för det första säga att det är en högstegendomlig argumentation som har. I mitt anförande talade jag omatt vi är mycket angelägna om en förbättring av vägnätet. Men mot den nuvarandeekonomiska bakgrunden och med tanke på behovet av besparingar har viföreslagit besparingar, dvs. en neddragning av den stora anslagsökning somregeringen har föreslagit. Skälet till att vi vill göra besparingar - det är mycketmarginella belopp - är insikten om nödvändigheten att spara på statsbudgetenför att om möjligt stoppa ökningen av budgetunderskottet. Det är ett skäl somni borde respektera och t. o. m. känna tacksamhet för. Det är ju inte ovanligt att våra besparingsförslag tas uppoch dammas av för att sedan i något omstuvad form lanseras somregeringsförslag. Det är ju smart. Regeringen vet mycket väl att vi moderaterinte hoppar av vår linje utan stöder besparingsförslag också när det ärregeringen som står som avsändare. Sedan, snälla , är detså när det gäller leasing och låneförfarande att när vi har underskott istatsbudgeten, så blir varje ökning, dvs. varje lån, en mycket dyr upplåning. 83BERTIL () replik: När det gäller de enskilda vägarna insergivetvis var och en att de av regeringen föreslagna pengarna intekommer att vara ett stöd motsvarande det man fick 1983. Det kommer människornaatt bli på det klara med. De föreslagna pengarna räcker inte till för attplacera någon större andel av vägarna på 70- och 80-procentsnivåerna. Man kanju inte trolla méd knäna och göra mera för mindre pengar. På det här sättetkommer glesbygdskommunerna och befolkningen där samt skogstransporterna attdrabbas. säger att de fritidsboende inte skall gynnaspå den fasta befolkningens bekostnad. Jag har tidigare frågat bedömning man skall göra när det gäller områden med blandade vägar- dvs.områden där det kanske bara finns en bofast och många fritidsboende, ellertvärtom. Hur skall man förfara i det avseendet? Vi skall vara på det klara medatt människorna, när resultatet av dagens majoritetsbeslut blir känt och skalltillämpas i det praktiska livet, kommer underfund med att det blivit enförsämring - för så måste det ju bli när mindre pengar anslås. Man måste heltenkelt vara särskilt kunnig i ekonomi för att kunna förklara att man med mindrepengar kan göra mera. Men det får stå för dem som driver det påståendet. Försökklargöra detta för människorna! Det är bättre än att bara komma med munväderhär i . Det var vad jag ville ha sagt. 84 () replik: Även för mig är det engåta hur ett lägre anslag skall kunna innebära ett bättre bidrag till vägarna.Det vore ärligt av att nu här i kammaren erkänna att ninaturligtvis fått många tillrättavisningar från kommunalmän och andra som haftbekymmer till följd av det beslut som fattades här i för ett årsedan. Det är ju därför som ni med diverse kmmbukter har försökt att komma framtill ett förslag som i vissa hänseenden kanske ser bättre ut men som,naturligtvis, kommer att innebära att bidraget till de enskilda vägarna blirsämre. 85KURT () replik: När jag lyssnade till senastereplik här kom jag att tänka på följande gamla talesätt: tala är silver ochtiga är guld. Faktum kvarstår att moderata samlingspartiet är det endaparti i trafikutskottet som velat göra kraftiga neddragningar på anslagensåväl till byggande som till drift av vägsystem. Detta kan bara uppfattas påett enda vis: ni prioriterar inte på samma sätt som övriga partier vikten avett väl fungerande vägsystem. Det är detta som jag tycker är förvånansvärt. Vägsystemethar ju en sådan utomordentligt stor betydelse för det svenska näringslivet. Jag vill på nytt säga vad gäller låne- ochleasingförfarandet att även jag delar den principiella uppfattning som SvenHenricsson givit uttryck för fidigare, nämligen att vi icke är intresserade avett system som innebär någon form av privatisering. Vi vill heller icke komma iberoendeställning när det gäller de entreprenörer som skulle ställa medel tillförfogande. Det är ganska allvarligt att, som skett i den här debatten,göra gällande att det jag säger bara är munväder. Om man gör en uppdelning iolika kategorier är det inte så konstigt att man kan klara underhållet av deenskilda vägarna med ett något mindre anslag. Naturligtvis innebär förslagetatt mindre pengar anslås till sommarstugevägar och till vägsamfälligheter ivillaområ- Men å andra sidan ser vi till att de glesbygdsvägarsom betjänar lantbmket och skogsbruket får sina - precis som ni vill. Mendessutom är det med det här anslaget möjligt att ta med även nya vägar isystemet. Jag kan gärna hålla med om att det system somgäller innevarande år och som vi fattade beslut om inte ärbra. Det är därför som har fått ta fram detta differentierade system,som skapar bättre rättvisa mellan olika vägkategorier. Det som har gjort mig litet bekymrad är att ni har velatta pengar från det statskommunala vägnätet, där vi har de stora bristerna, denstora trafikvolymen och den högsta andelen av våra trafikolyckor. Detta är ettområde som måste prioriteras, och därför är det beklagligt att ni har velatgöra besparingar på just detta anslag. vice talmannen anmälde att , och anhållit att till protokollet få antecknat att de inteägde rätt till ytterligare repliker. 86 (): De svenska vägarna har alltid varit ett kärtämne att diskutera och debattera. Givetvis har det också alltid varit de vägarsom ligger mig själv närmast som har varit de som intresserat mig mest. Mendetta är ju inte så märkligt, eftersom det gäller de vägar som jag konfronterasmed . En väg är E 6-an, som sträcker sig efter hela Västkusten.Det finns egentUgen mycket att säga om denna . Många bitar är enskandal. Det pågår étt ombyggnadsarbete - det är rikfigt - men det är för smådelar åt gången som åtgärdas för att E 6-an skall bli färdig ochacceptabel. Genom , från och upp till måste ettkrafttag tas. Pengar måste till så att de ombyggnadsplaner som är klaraverkligen kan genomföras helt ut. Vägen genom har uppmärksammats vidmånga tillfällen i de västsvenska tidningarna, och det uttryck som använts harvarit skandal. Detta är en väg som belastas med tung trafik i mängd samt enmycket stor del turisttrafik. Speciellt sommartrafiken kan drabbahårt med långa köer. En olyckshändelse av någon art ger milslånga köer ochoframkomlighet. Jag har i motion 672 beskrivit vad som kan hända. Detfinns inte möjlighet att på ett acceptabelt sätt leda trafikanterna vidare på andravägar, vilket också visar på angelägenheten av att de vägar i län samt som benämns 1071, 1069, 1070, 0702 samt 0924får en ordentlig översyn, så att de kan fungera som parallellvägaroch tillfartsvägar utan stor olycksrisk. Det är bråttom och angeläget att arbetet på E 6-anpåskyndas, eftersom vägen är förenad med en stor olycksrisk men också därföratt många nya arbetstillfällen därigenom skulle skapas. E 6-an genom ,som håller på att ombyggas, bör absolut vara av motorvägsstandard. Vikommer annars att få ångra oss . Och vi måste kännaansvar för framtiden. Jaghar också medverkat i ett par motioner, nr 820 och 1792, där vi speciellt tagitupp angelägenheten av att bygga étt antal broar. Imofion 820 har vi tagit upp kommun, som består av många olika öar medmycket svåra kommunikationsproblem. Det bUr ofta långa väntetider för t. ex.skolbarn och deras lärare. Från kommunens sida har detta förhållandediskuterats och påtalats . har ytterligare många människorflyttat från till , varför projektet nu är än merangeläget. Men ingenting har gjorts från berörda myndigheter. Däremot har manköpt nya färjor och lagt ned stora summor på reparation av dåliga färjelägen.Detta har bara tillfälligt förbättrat situationen. Vi måste hjälpa Öckerökommun till ett bra internt kommunikationsnät. Imotion 1792 av m.fl. tar man upp frågan om att ett program börutformas för utbyggnad av broar vid angelägna ställen i . Ett av dessaär , med broförbindelse till . Detta arbete måste ansesvara så angeläget att det måste projekteras och påbörjas. Uppvaktningarfrån har gjorts hos kommunikationsministern , meningenting har ännu hänt som visar på intresse från berört departement. Alltdetta som jag har tagit upp här är angelägna projekt som av olika orsakerverkligen behövs. En av orsakema, som borde påskynda beslutsprocessen, är attbrobyggena och vägbyggena skuUe minska olycksriskerna. De skulle dessutom gemånga välkomna arbetstillfällen i ett av arbetslöshet hårt drabbat . Jag yrkar därför bifall till motionerna 1265,672,820 och 1792 samtreservation 3. 87 (); betänkande om anslag till vägväsende m. m. som nubehandlas tar upp många viktiga frågor. Låt mig erinra om en som inte äralldeles okänd för kammarens ledamöter. Imotion 1272 till årets har samtliga från i riksdagenföreträdda partier föreslagit att skulle uttala sig för att denfortsatta utbyggnaden av genom länet sker i form av motorväg. Samtliga ilänet verksamma organisationer av skilda slag, näringslivet liksom alla de somav olika anledningar besöker länet stöder förslaget om motorväg genom länet.Alla har svårt att förstå att motorvägen skall sluta vid i norr för attåter börja vid gränsen mot . Vilka skäl finns det för att denna del av E 6skall ha formen av motortrafikled? Omdet händelsevis skulle vara någon som funderar över varför vi återkommer idenna fråga, som inte vunnit gehör i trafikutskottet, skall jag ge enförklaring till detta. Ettsom vi, och många med oss, tycker starkt argument för motorväg ärtrafikolyckorna. På grund av alltför höga hasfigheter samt demånga omkörningarna och otid uppstår stora risker för bl. a. dikeskörningaroch frontalkrockar. Trafikolyckor är mycket kostsamma för samhäl- 5Riksdagens prolokoll 1983/84:146-147 let.Olyckor på motortrafikleder är ofta mycket allvarliga och därmed också somtidigare nämnts dyra. Beräkningar som gjorts beträffande den nu aktuellasträckan - , - visar att den årliga minskningen avolyckskostnaderna - om den byggs i form av motorväg - blir flera miljonerkronor. Då är inte det stora mänskliga lidandet i samband med dessa olyckormedräknat. Arbetsmiljön för dem som kör tunga fordon får inte glömmasbort i sammanhanget. Andelen tung trafik på genom är högre ängenomsnittet på Europavägarna i . Av den tunga trafiken är ca 60 %släpkombinationer. Mitt i ligger också ett av vårt lands störstaåkerier med ett hundratal lastbilar av skilda slag. satsar nu stort på turismen. Detta kanförhoppningsvis leda till stora turistströmmar söderifrån till vårt land. E 6spelar i detta sammanhang en betydande roll som transportlänk. Motortrafikledenkan i detta fall vara en obekant företeelse för de utländska gästerna. I finns en enad opinion för enmotorväg bland såväl polifiker, näringsliv och organisationer som allmänhet omvikten av att anlägga ett långsiktigt perspektiv på denna fråga. Medtillgängliga fakta framstår motorvägsalternativet som det enda rätta. Jag ber att få yrka bifall till mofion 1272. 88CHRISTER EIREFELT (fp): Jag ber på förhand kammaren om ursäkt för atten del av vad jag kommer att säga innebär en upprepning av . Men det understryker bara den totala enighet som finns i vårtlän när det gäller E 6. Därför skall jag kortfattat än en gång redovisa denkompakta och eniga opinionen i för en motorväg men också en del nyaargument och synpunkter. Jag tar som utgångspunkt den just nu aktuella sträckanmellan och , men motiven kan också användas för stora delarav sträckningen genom . Naturligtvis är utbyggnaden av en mycket angelägenfråga för oss som bor i och . Men det går absolut inte attbetrakta den som en begränsad länsfråga, därför att E 6 är en internationelltrafikled, som förbinder och med den europeiska kontinenten.Därav följer att den är mycket hårt belastad med en stor andel tung nyttotrafik- betydligt större än för genomsnittet på våra Europavägar. Vart fjärde fordonsom trafikerar E 6 genom fillhör den kategorin, huvudsakligen långtradare. Att vägen är en internationell led och alltså trafikerasav många utländska bilar, såväl turist- som nyttotrafik, innebär ett problem isig. Man är helt enkelt inte van vid den typen av väg som motortrafikledenutgör. Och det skapar bevisligen en mängd olyckstillbud. Risken är naturligtvisallra störst där en vägtyp avlöses av en annan. Till den här bilden hör också planerna på en fastförbindelse över . En sådan skulle naturligtvis ytterligare öka såvälturist- som nyttotrafiken. Motortrafikleden är ur trafiksäkerhetssynpunktbetydligt sämre än motorvägen. Det låter nästan banalt att säga det, mentrafikolyckorna innebär, förutom personliga tragedier, också väldiga kostnaderför samhället. Det går att räkna fram den ungefärliga skiUnaden iolyckskostnader mellan en motorväg och en motortrafikled. På sträckanVarberg-Falkenberg blir den årliga minskningen av olyckskostnaderna 4 milj.kr., om man bygger motorväg i stället för motortrafikled. Lägger man till detvinsterna som görs på grund av bättre framkomlighet, finner man att de högrekostnaderna för en motorväg skulle vara betalda på ungefär . Detfinns, herr talman, ytterligare en intressant aspekt på valet av vägstandard,och den gäller framfida utvecklingstendenser i näringslivet påmaterialadministrationens område. De stora företagen i , inte minst iVästsverige, arbetar på att få snabbare genomflöde vad gällerbåde de interna och de externa transporterna. Det är ett led i enkapitalrationalisering, som kommer att ställa stora krav på täta och säkraleveranser. Transportfunktionen kommer alltså att öka i betydelse. Det innebäri sin tur att om vi inte får en ordentlig upprustning av , kommer det att gevåra västsvenska företag ett sämre utgångsläge än de europeiska konkurrenternahar. Närman går igenom alla argument som talar för motorvägsstandard på , förstårman lätt varför opinionen i är så enig som den är. Länsstyrelse,landsting, kommuner, polis, läkare och näringsliv - alla är lika övertygade;Det vore ett stort misstag att inte bygga den här sträckan som motorväg.Eftersom vi har motorväg såväl i länets södra som norra del och denmotortrafikled vi nu har vid dessutom är dimensionerad för att byggasut till motorväg, riskerar vi att sträckan blirden enda delen av som inte är motorväg. Och ett sådant handlande är detsvårt att finna någon logik i. Behovet kan ju inte rimligen vara mindre på justden här sträckan.