prot · G7097 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:7 Förhandlingarnaleddes av andre vice talmannen. 1 § Kompletteringsval till utskott Moderata samlingspartiets partigrupp har som suppleant ijustitie- och försvarsutskotten under ledighet anmält hennesersättare . vice talmannen förklarade vald till suppleant i justitieutskottet () suppleant i försvarsutskottet () 2 § Justerades protokollet för den 6 innevarande månad. 3 § Svar på fråga 1983/84:1 om rätten till förlustavdragför egen fastighet Mot bakgrund av att en person som bor i enegen bostadsfastighet i en kommun och bedriver en egen rörelse i en annankommun inte får avdrag för underskott på fastigheten vid taxeringen tillkommunal inkomstskatt i rörelsekommunen har frågat mig om jag delarhans uppfattning att detta är ett sätt att diskriminera egen företagsamhet somrimmar jlla i en demokrati och - om så är fallet - vad jag avser att vidta föråtgärder för att ändra på denna orättvisa. Om beräkningen av inflationen Det är en gällandeprincip för den kommunala beskattningen att denna träffar inkomsterna i varjesärskild kommun utan hänsyn till eventuellt underskott i andra kommuner. Det ärgivet att denna princip -även i andra fall än det som nämns i frågan - kan fåoförmånliga verkningar för den enskilde skattebetalaren. När det gäller just den situation som tagit uppvill jag påpeka att den har samband med det utredningsarbete som bedrivs inom1980 års företagsskattekommitté. Enligt tilläggsdirektiv skall kommitténutforma ett system för beskattning av enskilda näringsidkare som meröverensstämmer med vad som gäller för innehavare av fåmansbolag, en s. k.staketmetod. Ett betänkande från kommittén väntas omkring . Jag ärdärför inte nu beredd att lämna något närmare besked angående förändringar avnuvarande regler, utan detta får komma under bedömning i det sammanhanget. 3 (): Jag får tacka statsrådet för svaret. Jag vetinte om jag skall uppfatta det som negativt eller positivt. Den ställda fråganvar ju, om statsrådet delar min uppfattning att detta är en orättvisa. En yrkesgrupp som särskilt drabbas av detta är taxiägare,som ofta bor i en annan kommun än den där de har trafiktillståndet. Reglernadrabbar då en person som utför ett arbete, i detta fall att köra taxi, på ettannat sätt än en person med samma förutsättningar som är anställd. Det är dettajag menar är diskriminerande. När man framför kritik fill skattemyndigheter eller andramot att småföretagare ställs i ett sämre läge, brukar man få fill svar attvederbörandes hustru har möjlighet att utnyttja förlustavdraget ihemortskommunen. Detta förutsätter emellertid dels att företagaren är gift,dels att hustrun har ett förvärvsarbete. Det finns ju fakfiskt hustrur somföredrar att stanna hemma och passa sina barn framför att ta ett förvärvsarbete,och då bortfaller denna möjlighet. Det anförs också att det finns möjligheteratt lagra underskotten , men detta förutsätter att man kan utnyttjaavdraget under den tiden. Jag ser det i alla fall som positivt attföretagsbeskattningskommittén kommer att ta upp detta och har fåtttilläggsdirektiv i frågan. Eftersom det endast är några månader tills dessbetänkande kommer, får jag väl för fillfället anse mig vara nöjd med svaret. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på fråga 1983/84:45 om beräkningen av inflationen har frågat mig om hur regeringens uttalade målsättningatt nedbringa inflationstakten till skall tolkas. Målet skalltolkas så, att vi under loppet av bör komma ner i en Mätt mellan årsgenomsnitten1983 och 1984 torde emellertid prisökningen bli något högre. 5 (): Jag tackar finansministern för svaret, som innebär enprecisering- allra helst om man jämför med regeringsförklaringen, där en sådanprecisering saknades. Det var också anledningen till min fråga. I regeringsförklaringen talar statsministern - som annarsbrukar säga att man skall vara varsam med orden - på inte mindre än fem olikasätt om prisstegringar, inflationstakt och inflationsmål . Han säger för det första: "Genom att prisstegringarnablir mindre än väntat synes en kraftig nedgång i realinkomsterna kunnaundvikas." Då frågar man sig givetvis: Vilka prisstegringar och undervilken period? Går vi vidare i regeringsförklaringen, som vi alla hördehär i kammaren , finner vi att statsministern under avsnittetinflationen för det andra säger: "som arbetslösheten bekämpaseffektivt måste en bestående nedpressning av inflationstakten uppnås." Menredan i nästa mening talas det, för det tredje, om att inflationen - och det ärnågonting annat än inflationstakten - måste "nedbringas till den nivå sområder i de länder som har störst betydelse för vår utrikeshandel". Går vi vidare finner vi att statsministern, för detfjärde, kommer in på vad har uttalat, nämligen: "haranslutit sig till målet att under loppet av 1984 nedbringa prisstegringstaktentill nivån ." Man frågar sig fortfarande: När under det året? För det femte sägs det i regeringsförklaringen: "Detligger i allas intresse att inflationsbekämpningen blir framgångsrik." Detär givetvis riktigt, men nästa mening - och det är det verkligt intressanta -lyder: "Löneavtalen för alla grupper måste stå i samklang medinflationsmålet." De berörda måste då, herr talman, fråga sig: Vad ärinflationsmålet? Om målet, som finansministern nu säger, är att konsumentprisstegringenbör komma ned i , betyder det att den genomsnittliga inflationenkan bli av en helt annan storlek. Som jag påpekade redan i min fråga måste, ominflationstakten skall ned i , inflationstakten varanere i O - om vi utgår från att inflationstakten ligger på ,en siffra som jag angivit något i underkant för att vara på den säkra sidan. Om däremot inflationsmålet uppnås - och det ärdet intressanta - innebär en prisstegringstakt på att den genomsnittligaprisstegringen blir6 %. Då är löntagarna förda bakom ljuset, för de tror attinflationen 1984 skall bli , medan det här är uppenbart att den blir . Alltså kommer deras, nominella lönekrav att bli betydligt högre. Vad sägerfinansministern om det? Om beräkningen av inflationen Jag kan hålla med om attregeringsförklaringen vad gäller de exakta formuleringarna kringinflationsmålet kanske Om beräkningen av inflationen inte håller för en ingående kriagranskning av det slag somHugo Hegeland har utsatt den för. Men jag hoppas att vi nu kan enas omföljande, som torde överensstämma med all möjlig vetenskaplig matematik: Medinflationen under loppet av 1984 avses inflationen räknat från december 1983till , dvs. Det är vad man normaltmenar med inflationen under loppet av ett visst år - det är förändringen fråndecember föregående år till december det år man talar om. Säg att inflationstakten under loppet av 1983 kommer attvisa sig vara . Då ligger det helt inom möjligheternas gräns att komma nertill inför nästa tolvmånadersperiod, så att man ärnere i takten . Sedan har vi aldrig gjort någon hemlighet av utan tvärtompoängterat i olika sammanhang -1, ex. i vårens kompletteringsproposition - atteftersom inflafionstakten 1983 bevisligen ligger högre än så måstegenomsnittet jämfört med vara högre än . Det är också en rentmatematisk ofrånkomlighet. Exakt var inflationen kommer att ligga är inte möjligtatt avgöra förrän vi vet vad som har hänt . Det avgör istor utsträckning hur genomsnittet kommer att gestalta sig. Men detförefaller troligt att den genomsnittliga prisnivån kommer att stiga 5,5 ä 6 %.Det är också viktigt, att det är det som kommer att avgöra utvecklingen avrealinkomster och reallöner. Jag kan försäkra , att detta har manhelt klart för sig på löntagarsidan och bland löntagarnas fackligaorganisationer. De har lärt sig räkna på reallöner för mycket länge sedan. 7 (): Jag betvivlar att man på löntagarsidan har detta heltklart för sig. Det får man klart uttryck för i . Där sägerLars-Erik , som är ordförande i , att om manskall kunna kräva reallöneförbättring betyder det attregeringens mål på inflation hålls, och då blir lönekraven . Där räknarman med genomsnittet. Det talas ju om en reallöneförbättring i regeringsdeklarationen,om man uppnår regeringens inflationsmål, som i realiteten kommer att betydaen genomsnittlig prisstegring på , som finansministern mycketrikfigt bekräftade. Det står i regeringsförklaringen: "Uppfylles denna grundläggandeförutsättning, finns det på länge möjligheter att inte baraförstärka sysselsättningen utan också uppnå en verklig förbättring avreallönerna." Men skall det bli en verklig förbättring av reallönernamåste tyvärr de nominella lönerna stiga med . Det är på den punktenlöntagarna är litet förda bakom ljuset. Hyresgäströrelsen tror i sin naivitetatt priserna kommer att stiga med , och därför får intehyrorna stiga mer. De har gått med på detta, men där har de verkligen bedragitsig själva. Kostnadsstegringen blir ju högre än nästa Jag tror inte att vare sig hyresgäströrelseneller är så dåliga på att räkna som nu försöker göragällande. Jag bestrider att det krävs lönestegringar på 1984 för att skapautrymme för en ökning av löntagarnas realinkomster: Det är definitivt inte såhöga tal det handlar om. Om beräkningen av inflationen 9 (): Finansministern svarar litet förvillande. Jag kan erinraom vad finansministern sade i debatten : "En nödvändig förutsättning för att det skall kunnaåstadkommas" - en stabil tillväxt osv. - "är att den höga inflationsom rått i vårt land nu bryts. Den avsevärda förbättring avkonkurrenskraften som vi har fått kan bibehållas endast om pris- ochkostnadsökningarna i vår ekonomi snabbt nedbringas till högst den nivå sområder i våra viktigaste konkurrentländer - f. n. Finansministernsäger vidare i detta tal; "Föratt bryta ner inflationsförväntningarna och eliminera indexklausuler som motorför fortsatt inflation föreslår regeringen att de indexeringar som kanpåverkas, begränsas till högst - dvs. den inflationsnivå som kanförutses både här hemma och i våra viktigaste konkurrentländer." Men här säger ju finansministern att vi kan förutseprisstegringar på . Hans resonemang håller alltså inte. I början av debatten haae vi ju enat oss omhur vi skulle använda orden, men säger om igen attprisstegringarna kommer att bli större än . Inflationsmålet är emellertid att prisstegringarna under1984 skall vara . Sedan får vi se på hur nivåerna blir jämfört med1983. Vi vet inte någonting exakt om detta förrän vi har utfallet , sompåverkar nivån också . Om vi åtminstone kan reda ut terminologin, så blir detnågot lättare att föra debatten. 11 (): Jag har inga svårigheter med terminologin, men det tycksregeringen ha. Man behöver bara läsa regeringsförklaringen för att konstateradet. Som vi sade inledningsvis kommer inflationstakten idecember 1983 att bli enligt konjunkturinsfitutet. Orn inflationstakten idecember 1984 är nere , blir den genomsnittliga prisstegringen , om viskall vara riktigt noggranna, eller . Det är genomsnittet vid enjämförelse mellan Finansministern säger i svaret:"Mätt mellan årsgenomsnitten 1983 och 1984 torde emellertid prisökningenbli något högre." Ja, den kommer att bli enligt de uppgifter som står till budsoch enligt den information som jag här har fått av finansministern och som jagtackar för än en gång. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Föredrogs och hänvisades 1983/84:6och 13 till bostadsutskottet 1983/84:23till justitieutskottet 1983/84:30och 32 till finansutskottet 6 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1983/84:25av (vpk) till socialministern om barnomsorgstaxorna: I dessa fider av kris ochåtstramning diskuteras ofta stödet till barnfamiljerna. En stor del av gruppenbarnfamiljer hör till dem som efter snart sju magra år har svårt att fåpengarna att räcka till ens det allra nödvändigaste. En dryg utgift för många barnfamiljer är kostnader förbarnomsorgen. Har man sina barn inom den kommunala barnomsorgen blir dockutgifterna i hög grad beroende av i vilken kommun man bor. Tidningen gjorde en undersökning avbarnomsorgstaxorna i kommuner. Det visade sig att skillnaden äravsevärd mellan olika kommuner. Ta som exempel två familjer som båda har ettbarn på daghem och ett på fritidshem och som tillsammans tjänar ca 11 000 kr.per månad. Den ena familjen bor i i och får där betala 1 440kr. Den andra familjen bor i i länoch kommer undan med . för samma barntillsyn. Tidningen detta förhållande på följande sätt: "Det är en skillnad på , dvs av familjens samlade inkomst före skatt. Människor ärberedda att gå ut i strejk för några få procents lönehöjning. Polifiker görinsatser för barnfamiljerna och höjer barnbidraget med per månad.Löjligt! Bara genom att flytta till grannkommunen kan familjen spara dettjugofaldiga. Genom att skiljas kan den förbättra familjeekonomin med 10 000 omåret . . .". Men det är inte bara avgiften som varierar från kommuntill kommun. En del kommuner tillämpar avgiftsfria månader (juli och/ellerdecember), andra inte. I en del kommuner får ett barn stanna kvar på dagis omdet får ett syskon, i en annan kommun inte. I vissa kommuner får man en lägre avgiftom en av de vuxna familjemedlemmarna inte är biologisk förälder till barnet,och i andra kommuner gäller samma avgift för samma inkomst oavsett detbiologiska föräldraskapet. Det är inte rimligt att det kommunala självstyret skall fådessa orättvisa effekter. Varken hyror, skatter eller matpriser varierar såstarkt mellan olika kommuner som just barnomsorgskostnaderna. är det enligt min mening rimligast attbarnomsorgen görs avgiftsfri och finansieras helt via skatten. bördock åtgärder vidtas för att komma till rätta med orättvisorna. Det måsteskapas regler som kommunerna har skyldighet att rätta sig efter. Om staten avsociala och pedagogiska skäl vidtar olika åtgärder för att bygga utbarnomsorgen, kan den inte utan vidare acceptera att dess intentioner sätts åtsidan genom avgifter som står i motsättning både till dessa intentioner ochtill övrig familjepolitik. Några viktiga grundprinciper som bör råda vidåvgiftssättningen är: Alla barn skall ha möjlighet att vara på daghem/fritidshemoavsett föräldrarnas inkomst. Det innebär låga avgifter för familjer med lågainkomster. Man skall inte behöva tacka nej till en daghemsplats för attavgiften är för hög; Avgiften bör vara progressiv och avgiftstaket justeras itakt med inflationen. Det vanliga är att barnomsorgen blir relativtbilligare ju mera man tjänar. Motbakgrund av detta vill jag fråga socialministern: Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta för attkomma till rätta med de orättvisa barnomsorgstaxorna? 1983/84:26av () till utrikesministern om den ekonomiska utvecklingen iu-länderna: Att den stagnation i världsekonominsom rått har inneburit stora problem i deindustrialiserade staterna är allom bekant. Arbetslösheten har ökat kraftigt.Finansieringen av en växande offentlig sektor har blivit svårare, med stigandebudgetunderskott som följd. Behovet av samhälleliga insatser för att bemästraarbetslösheten har ytterligare spätt på budgetunderskotten. är det dock uppenbart att problemen inte barahar drabbat de industrialiserade länderna. Även de fattiga länderna har råkatilla ut. utan egna oljetillgångar har också drabbats av de högreoljenotorna, ofta relativt sett betydligt hårdare än i-länderna. Den minskadeeller stagnerade efterfrågan på världsmarknaden har skapat ökade svårigheterför att få avsättning för sina produkter. Åtgärder från i-ländernas sida tenderar att ytterligareförsvåra situation. Det gäller nedskurna biståndsinsatser. Detgäller också handelsrestriktioner av olika slag, som har en tendens attsärskilt hårt drabba intressen. Mot denna bakgrund ber jag att få ställa följande frågortill utrikesministern: Hur ser den påden ekonomiska utvecklingen bland de icke oljeproducerande ? Vad anser regeringen att den ekonomiska krisen allmäntsett haft svårast konsekvenser - i i-länder som eller i som t.ex. huvudmottagarna av svenskt bistånd?. Vilken effekt anser regeringen att en ekonomisk nedgång iu-länderna har på den världsekonomiska utvecklingen i stort? 7 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågorframställts 1983/84:86av () till försvarsministern om räddningstjänsten i : Av självklara, geografiska skäl ärGotland särskilt beroende av helikopter för såväl räddningsuppdrag som förakuttransporter till specialkliniker på fastlandet. finns också ettväl utvecklat samarbete mellan och flygvapnetsräddningshelikopter, som är heltidsplacerad i . Detta samarbete har bl. a.inneburit att särskild utrustning utvecklats, som medger snabb och säker i- ochurlastning och vid behov kvalificerad vård under transporten. Även urbrandförsvarssynpunkt har helikoptern mycket stor betydelse. har ideliga ubåtskränkningarförekommit, och beslutade också att förstärkaubåtsförsvaret med 250 miljoner. Detta har föranlett chefen för marinen attföreslå att utöver marinens tio egna helikoptrar även få ta i anspråk fyra avde tio som är flygvapnets. Alla fyra skulle tas ur den grupp på sex som ärstationerade i och av vilka alltid en är placerad i . a. att utrustning och besättning skall bytas vid skifte av uppdrag. Från både räddningstjänstens helikopterbesättningar ochsjukvårdsansvariga på är en förändring enligt chefens för marinenförslag klart oacceptabel, och av betraktas räddningshelikopterni som helt oumbärlig. Med anledning av det ovan anförda vill jag ställa följandefråga till försvarsministern: I hur stor utsträckning kommer det av chefens för marinenframförda förslaget att påverka beredskapen för räddningstjänsten i ? 1983/84:87 av () till justitieministern omrätten att ta del av offentligt anställds personakt: F. n. gäller att vem som helst utanhinder kan begära att få ta del av en offentligt anställds personakt. Avsekretesslagens 7 kap. 11 § framgår att det finnsvissa förbehåll för vad som får lämnas ut. Sekretess råder t. ex. för Nr7uppgifter om personliga förhållanden som hänför sig till myndighetens den personalsociala verksamhet, personalvårdande samtal,psykologkontakter m. m. Ivissa fall gäller också sekretess om uppgifter kring hälsotillstånd, omplacering, pensionering m. m. Många offentligt anställda har myndighetsutövande uppgiftersom innebär fråeor att de kan komma in i konfliktsituationer vid sinakontakter med allmänheten. En tjänsteman kan då råka ut för att trakasserasgenom att dennes personakt begärs fram. Uppmaning till ett sådantförfaringssätt har även förekommit i massmedia. Jag vill mot bakgrund av ovanstående frågajustitieministern vilka åtgärder regeringen är beredd att vidta för attförhindra att en offentligt anställd tjänsteman kommer till skada på grund avde gällande sekretessbestämmelserna? 8 § Kammaren åtskildes .