prot · G709128 · 1983-12-31 00:00:00 — Redan vid sin tillblivelse fick transportrådet en rad nyaarbetsområden. Det var alltså inte bara fråga om en sammanslagning av de tretidigare organen transportnämnden, fraktbidragsnämnden och bussbidragsnämn-den.Från överflyttades också uppgifter beträffande denövergripande trafikplaneringen samt mycket viktiga uppgifter på yrkestrafikensområde. Bland helt nya uppgifter till följd av trafikpolitiska beslutvar energihushållningen inom transportsektorn samt handikappanpassningen avkollektivtrafiken. föreslås också i årets budgetproposition atttransportrådet skall svara för kanslifunktionen för riksfärdtjänsten.Transportrådet har även fått nya uppgifter när det gäller fastställande avtaxor och turlistor för Gotlandstrafiken. Trots de många arbetsuppgifter som ligger påtransportrådet är det ändå fråga om en liten myndighet. Jag har personligenmycket svårt att se i vad mån man skulle vinna något på att lägga ut dessatypiska myndighetsuppgifter på regionala organ. Beredskapsplanläggningen avtransporter och frågan om drivmedelsransoneringen kan inte gärnadecentraliseras mer än vad som skett. Dessutom måste något centralt organ fattabeslut om fördelningen av stödet till kollektivtrafiken. Vidare måste beslutfattas om transportstöd och om föreskrifter för stödgivningen. Riksdagsbeslutenom handikappanpassning och om en ny yrkestrafiklagstiftning måste fullföljas iform av föreskrifter och allmänna råd för genomförandet. Handläggningen avtillstånd till internationell lastbilstrafik är också en renodlad myndighetsuppgiftsom måste ligga piå central nivå. Jag skulle kunna göra uppräkningen mycket längre, mendetta får räcka för att visa att det måste finnas ett organ på central nivå sombeslutar eller tar fram beslutsunderlag i viktiga trafikpolitiska frågor. Härspelar transportrådet utan tvivel en mycket viktig roll. har också vid ett flertal tillfällenunderstrukit transporternas stora betydelse för näringslivet och därmed ocksåför sysselsättningen, samt att landets trafikresurser tillvaratas på ettsamhällsekonomiskt riktigt sätt. Det är ju inte småsummor som investeras itransportapparaten. Även driftskostnaderna är mycket höga. Som exempel kan jagnämna att av landets samlade årliga investeringar svarar trafik- och kommunikationssektornför . En stor del av dessa investeringar görs av det allmänna i form avfasta trafikanläggningar, vägar, järnvägar, hamnar och flygterminaler, som allahar en mycket lång livslängd och som därmed i mycket hög grad är styrande Anslag till , m. m. Anslag till , m.m. Därför är det av mycket storvikt att vi i transportrådet har den centrala trafikplaneringsmyndigheten, medansvar för den övergripande trafikplaneringen. Mot denna bakgrund, herr talman, är det en befängd tankeatt transportrådet skulle avvecklas. Därmed fårjag yrka avslag på reservation 16. Jag går sedan över till reservationerna 1 och 2 ibetänkande nr 18. Där berörs bidraget till ersättningstrafiken, och man yrkardels att det skall ges , dels att ett särskiltdriftsbidrag skall utgå till länshuvudmannen i det fall han väljer att självsvara för järnvägstrafiken på en trafiksvag bana. Vad gäller den förstnämnda frågan innebär slopandet av det särskilda statsbidraget just den konkurrensneutralitet i valetmellan järnvägstrafik och busstrafik som reservanterna efterlyser. Det ärdärför svårt att förstå logiken i detta resonemang. Det är angeläget att statendessförinnan, alltså under en övergångstid av , hjälper huvudmännen attfinansiera en ersättningstrafik som med relativt kort varsel kan sättas in istället för en järnvägstrafik, som ofta är väldigt dåligt utnyttjad. På grundav att banorna i många fall går fram genom områden där bebyggelsen,arbetsplatserna och serviceorterna ligger vid sidan om banan täcker ersättningstrafikenin ett betydligt större och vidare geografiskt område. Som exempel kan jagnämna smalspåret mellan och - en fråga som varit uppe itransportrådets styrelse för beslut. Tågtrafiken omfattar nu , medan ersättningstrafiken, utöver redan befintligbusstrafik, kommer att svara för ett fördubblat trafikutbud. Kostnaderna förlänshuvudmännen, exkl. statsbidrag, blir däremot bara litet mer än hälften avkostnaderna för en fortsatt tågtrafik. Även om en förbättrad trafikförsörjning kan åstadkommastill väsentligt lägre kostnader kommer ändå en stor insats att krävas avlänshuvudmännen i samband med trafikomläggningen. Det kan då vara befogat attstaten hjälper länshuvudmännen med tillfälligt statsbidragunder . När det sedan gäller reservationen av , som ipraktiken innebär att ersättningen till lokal och regional kollektivtrafik heltskall bortfalla, tycker jag att på ett utmärkt sätt harredogjort för vilka konsekvenser detta skulle få framför allt för människorna iglesbygden. Statsbidraget för lokal och regional kollektivtrafikspelar en viktig roll för länshuvudmännen och deras möjligheter attupprätthålla en tillfredsställande kollektivtrafikförsörjning. Därför vill jagsäga till , som i sitt anförande gjorde gällande att visocialdemokrater kanske skulle nappa på den moderata kroken ochgå med på att det här statsbidraget skulle slopas, att jag kan garantera att visocialdemokrater aldrig kommer att ställa upp på något sådant. Vad slutligen gäller reservation nr 4 omstatsbidragsgivning till kollektivtrafiken vill jag säga till attdet inte är någon som helst risk att en schabloniserad bidragsgivning skulle innebära enförsämrad kollektivtrafik i glesbygdsområdena. Med detta, herr talman, yrkar jag avslag på dereservationer jag har haft att behandla och i övrigt bifall till utskottetshemställan. 35 (vpk) replik: Jag har till mittförfogande, men jag vill ändå ge en eloge för hans förmåga attbeskriva svenskt 1800-talslandskap. Enligt min personliga åsikt skulle hankanske ha gjort sig bättre som kåsör i någon hembygdstidning än som talare häri . nämnde frågan om ånglok. Jag kan då berättaför att vi har aktualiserat den frågan i en motion. Många ånglokfinns bevarade här i landet, och ur beredskapssynpunkt och med tanke på vårsårbarhet borde de tas till vara i en avspärrningssituation. , somär hög funktionär inom transportrådet, skulle kanske kunna tala om hur viegentligen skall ha det med denna beredskap. Skall ångloken få förbli ståendeoch rosta, eller skall de vara i ett sådant skick att de i ett läge då det blirproblem går att använda? Jag beskylldes av en socialdemokrat tidigare i debattenför att vara för offensiv och kräva alltför mycket av utveckling,elektrifiering osv. beskylls jag för att vilja satsa på ånglok. Alla denämnda sakerna är intressanta ur landets synpunkt. Vi måste se till att vi harreservkapacitet i händelse av avspärrning, och då sårbarheten är så stor i detnya moderna samhället. Där har säkert något att komma med,eftersom han ju är kvalificerad medarbetare i transportrådet. Det är klart att vi uttrycker delade meningar då detgäller transportrådet. Vi kommunisterna tycker att i'synnerhet dess funktion och aktivitet som styrande centralapparat för lösningarav trafikfrågor på regional och lokal nivå är alltför utvecklade. Låtmänniskor, kommunalmän och andra - kvinnor också för resten - få vara med ochbestämma hur trafiken skall vara utvecklad i regionerna och kladda inte såmycket på den! Det är kontentan av vår reservation. Anslag till , m. m. 36RUNE () replik: Jag tackar för hans löfte attinte nappa på det moderata förslaget att slopa den s. k. vägmilsersättningentill länshuvudmännen. Vi i hoppas att vi inte skall få en svekdebattpå den punkten eller två, som vi fick när det gällde enskilda vägar. Jag noterar detta som jag måste konstatera attOlle Östrand inte hyste några farhågor för konsekvenserna av den ändradeinställningen till den s.k. övergångsvis utgående ersättningen tilllänshuvudmännen, när de accepterar att flytta över trafik från tåg till buss.Enligt beslut skulle man ju pröva huruvida den härersättningen skulle fortsätta att utgå. sätter man en gräns och säger attefter bör länshuvudmännen ha kunnat integrera denna trafik med annantrafik. Då frågarjag : Hur skall det gå till för länshuvudmännen Anslag till , m. m. exempelvis i att integrera busstrafiken, om- det förbjude - järnvägstrafiken på sträckan läggs ned ochman i stället kommer att köra med bussar på de smala och krokiga vägarna där?Hur skall man integrera den trafiken på ett sådant sätt att förlusternaförsvinner? Vi vet ju alla att glesbygdstrafiken överallt går med förlust, ochatt förlusten delvis får täckas med skattemedel. Här övertar man en trafik somman redan från början vet går med förlust. Huvudmännen lockas att göra dettamed hjälp av en övergångsvis utgående ersättning motsvarande den förlust mankonstaterat skulle uppstå; om man hade fortsatt med järnvägstrafiken. skall trafiken integreras, och på något mystiskt sätt skallintegrationen leda till att förlusterna upphör. Det vore intressant att få höraOlle Östrand redovisa hur man skall bära sig åt. Om inte förlusterna upphör, blir effekten just den som1979 års beslut skulle motverka. Då sade man att åtgärderna icke får leda tillnågon övervältring av kostnader på kommuner och landsting. 37 () replik: Låt mig ta upp det som taladeom, transportrådet och transportrådets framtid. Jag kan börja med att citerahedersdoktorn vid . på delånga distanserna! finns demånga nyanserna!" Det kan vara anledning till de konflikter mellantransportrådet och regionala och lokala intressen som vi har noterat under degångna åren. anser att tanken atteventuellt lägga ned transportrådet är befängd - ja, så befängd att han absolutinte kan tänka sig en utredning om transportrådets framtid. Rent allmänt harjag uppfattningen att onödiga statliga verk skall bort. Med onödiga menar jagsådana verk där utredningar visat att deras uppgifter med fördel kan skötas avnågon eller några andra. vill ha en sådan utredning angåendetransportrådet. Om det visar sig att rådets uppgifter kan utföras av andraorgan på riksnivå eller regional nivå, då kan TPR avvecklas. 38GÖRAN RIEGNELL (m) replik: kan man inte undgå att bli förvånad.Olle Östrand vill inte gå med på det moderata förslaget att dra in en kvartsmiljard i statsbidrag till kommunsektorn. Men det var inte det som förvånademig. Vad som förvånade mig var att han inte med upprört darr på stämman brötstaven över vad regeringen planerar att göra. Regeringen planerar att dra inmedel från kommunsektorn, av lönesumman. Det är av en helt annanstorleksordning när det gäller penningsummor. Primärkommunerna kommer att bliav med och landstingskommunerna med 900 milj. kr., somskall deponeras på konto i . Det är litet större siffror. Varförglömde att ta avstånd från den indragningen av medel förprimär- och sekundärkommunernas verksamhet? Sedan skulle jag nog vilja föreslå att varalitet försiktigare när det gäller talet om att man på socialdemokratiskt hållaldrig kommer att gå med på det moderata förslaget om nedskärning avstatsbidraget. Som jag sade i mitt inledningsanförande står inte valet mellanatt skära och att inte skära, utan frågan är om man skall skära , och iplanerade former, eller att senare tvingas skära mycket drastiskt och på ettoplanerat sätt. Anslag till , m. m. 39 () replik: tillskriver mig störrebetydelse i transportrådet än den jag egentligen har. Han sade att jag är enhög funktionär i transportrådet. , jag är bara en mycket enkelledamot i transportrådets styrelse. talade om svekdebatt. Jag skall inte dra uppnågon järnväg-väg-debatt, men i årets budgetproposition läggs det ju fram ettförslag om ett bättre bidragssystem när det gäller den enskilda väghållningen.Det är, , någonting helt annat än en svekdebatt frånsocialdemokratiskt håll. som är ledamot av transportrådetsstyrelse vet att en mycket liten del av transportrådets arbetsuppgifter har attgöra med nedläggningsprövningen. Jag har velat poängtera att transportrådet haren mycket viktig funktion som central trafikplaneringsmyndighet med ansvar-jagbetonar detta, -för den övergripande trafikplaneringen.Därför tycker jag att det är litet konstigt att just ifrågasättertransportrådets roll i detta avseende. Är det någonting som är viktigt förglesbygdens människor, som ju säger sig slå vakt.om, är det dettaatt vi har en övergripande trafikplanering, en myndighet som ansvarar för attvi får en trafikplanering som bl. a. gynnar glesbygdens människor. Det är en avde viktigaste arbetsuppgifterna som transportrådet har. Till : Det är viktigtmed statsbidraget till den kollektiva persontrafiken. Bara för mitt eget länskulle ett slopande av detta anslag innebära en reducering med 10 milj. kr. Detskulle omöjliggöra en tillfredsställande trafikförsörjning förglesbygdsmänniskorna i . Och jag skulle kunna räkna upp mångaandra län där kollektivtrafikförsörjningen skulle bli mycket bristfällig. Detkan vi aldrig gå med på från socialdemokratiskt håll. 40RUNE () replik; Jag har talat om en förgylldmen dess värre tom skopa när det gällde att antyda regeringens inställning tillfortsätt järnvägsdrift på olönsamma banor. vill utmåla de nyabidragsreglerna för enskilda vägar såsom något mycket positivt förväghållarna. Låt mig då bara säga att de reglerna ger enskilda väghållare 278milj. kr., medan de gamla regler som gälide t.o. m. då satt vidrodret i skulle ha gett 345 milj. kr. Den sortensförbättringar för enskilda väghållare har vi inte råd med många av. 4 protokoll1983/84:128-129 Anslag till , m. m. 41 (vpk) replik: Jag talade om som en högfunktionär - jag tyckte att han såg ganska "hög" ut där han stod. Menjämfört med de direktörer från näringslivet som i övrigt befolkartransportrådet och styr och ställer är han väl fortfarande låg. Vi har ju denordningen att direktörerna är högst - särskilt när de kommer från näringslivet. Men detta är fel ordning, för det är dessa direktörer somspelar en otillbörlig roll vid utformandet av vår trafik, i den måntransportrådet får verka. Jag har haft nöjet att titta på några av de utredningarsom transportrådet har gjort. De utredningarna är faktiskt inte övertygande,utan de är ganska schematiska och svepande och innehåller ganska litet avseriös detaljrikedom där man går in och analyserar hur varje faktor påverkarden tänkta trafiklösningen. Jag är därför kritisk också till det rent praktiskaarbete som detta organ utför - det står inte alls i proportion till denmyndighet och den storordighet som ofta kommer till uttryck fråntransportrådets sida. Här borde det till riktigare och kanske litet tjockareutredningar- mer välgrundade än vad man nu slänger i väg i form av några bladtill en kommun som är intresserad av hur det blir med järnvägen. 42 () replik: sade att det moderata förslagetom att ta bort statsbidraget till den kollektiva persontrafiken skulle kostahans hemlän ca 10 milj. kr. Men hur mycket kommer regeringens förslag omindragning av medel från kommunsektorn att kosta hans hemlän, både landstingetoch kommunerna? Jag vet att min hemkommun,, kommer att tvingas inleverera 140 milj. kr. Vad är det för logik i att ge med den ena handen och tatillbaka mycket mer med den andra? 43 () replik: Jag vet, ,att järnvägsnedläggningar bara är en del av transportrådets verksamhet. Om detinte vore så skulle det inte behövas någon utredning, utan då kunde vi baraavvakta den nu aktuella järnvägsnedläggningsvågen, för att sedan säga tack ochadjö till transportrådet. Just därför att transportrådet har många andrauppgifter och då och då tillförs nya, menar vi att den här utredningen behövs.Vi har generellt den uppfattningen att om man flyttar ut ansvar till regionalamyndigheter, får vi beslut som bättre överensstämmer med vad folket i län ochkommuner vill ha. 44OLLE ÖSTRAND (s) replik: När uttalar ordet direktöruttrycker han sig av någon anledning på ett alldeles speciellt sätt som jaginte närmare skall gå in på. Men, , tyvärr klarar vi oss inteutan direktörer i det här landet. Inom parentes vill jag säga att det ocksåfinns många förnuftiga direktörer,bl. a. finns det några stycken i transportrådets styrelse. Vipratade om nedskärningar, . Skulle besluta attgenomföra de sammanlagda nedskärningar som moderata samlingspartiet kräver medanledning av årets budget, skulle vi inte enbart få en försämradkollektivtrafik utan vi skulle få uppskattningsvis mellan 40 000 och 50 000 nyaarbetslösa människor i vårt land. Det, , ställer vi heller inteupp för från socialdemokratiskt håll. Närdet gäller ersättningsfrågorna sätter rnan med det bidrag som skall utgå en gräns. borde den kollektiva persontrafiken varaintegrerad. Vi har ju i en enig riksdag fattat beslut om att det ärlänshuvudmännen, landsting och kommuner, som skall ha ansvaret för denkollektiva persontrafiken, och då skall de givetvis ha även det ekonomiska ansvaret.Men utöver detta skall statsmakterna gå in med de statsbidrag vi hardiskuterat. Det innebär att efter får länshuvudmännen bidragenligt de normer som gäller, oavsett om man har trafiken gående på järnvägeller på landsväg. För, som jag tidigare sade, det viktigaste för människornaute i länen är inte om man får åka tåg eller buss, utan det viktiga förmänniskorna ute i länen är att man har en effektiv och tillfredsställandekollektiv persoiitrafikförsörjning. Anslag till , m. m. Tredjevice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet fåantecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. 45 (): Dagens meddelande från kommunikationsminister om att bl.a. järnvägen mellan och skall överföras till riksbanenätet ärutomordentligt glädjande. Det utgör en stor framgång för alla de organisationer,kommuner och enskilda som energiskt har arbetat för att behålla persontrafikenpå denna järnvägssträcka. Regeringens ställningstagande måste få till följd attfortsatt upprustning av denna bana kommer att genomföras. Jagvill begagna detta tillfälle till att uttala ett varmt tack till kommunikationsministernför att han visat förståelse för behov av en fortsatt fungerande järnvägstrafiki inland. Avalla dem som arbetat för att järnvägen skall föras till riksbanenätetvill jag särskilt nämna SJ-facken i . Deras arbetsgrupp har utfört ettkunnigt och målmedvetet arbete för att belysa alla de faktorer som bör beaktasi detta sammanhang. Jag försäkrar att glädjen hos SJ-facken i är storöver den framgång i arbetet som de kan notera. De är verkligen värda alluppskattning för ett gediget och förtroendeskapande arbete, ett arbete somuppenbarligen har övertygat kommunikationsministern orc\ att fatta det besluthan har kungjort - och för det vill jag än en gång tacka. Visocialdemokrater i har motionerat ominsatser på järnvägen HällnäsStoruman. Vi har anordnat konferenser i ärendet. Ijuni hade vi en överläggning i med transportrådets Anslag till , m. m. generaldirektör, företrädare för berörda kommuner ochfackliga organisationer. För hade vi en motsvarande överläggningmed kommunikationsministern i . Våra motiv för dessa aktioner har varitflera. Jag vill kort nämna dem. Järnvägen är en viktig förbindelselänkmellan och norra stambanan. Behovet av goda kommunikationermellan inland och kustbygd är stort. är viktig för attunderlätta företagslokaliseringar till inlandskommunerna. För utvinning avviktiga råvaror som skog, och torv är goda järnvägsförbindelser av storbetydelse. Vi har också framhållit järnvägens betydelse för den växandeturismen i inland och fjällbygd. Här finns intressanta planer föratt underlätta resandet till de attraktiva turistorterna i Västerbottensfjällen.Dessa planer kan nu förverkligas. När det nu står klart att bandelen kommeratt tillföras riksbanenätet, är det angeläget att på allt sätt ta till vara denutvecklingspotential som den järnvägen utgör. Med en fortsatt upprustning kantransporterna göras snabbare och bekvämare. Det engagemang för järnvägen somkommit till uttryck från företag och enskilda invånare i under desenaste åren bör skapa god grund för att ytterligare öka trafikunderlaget. Detsamarbete som etablerats mellan kommunerna i området ger också goda förutsättningarför en positiv utveckling. Jag vill avsluta det här korta anförandet medatt notera att vad beträffar frågan om persontrafiken på bandelenJörn-Arvidsjaur kommer prövning att ske i länshuvudmännens och transportrådetsfortsatta arbete. Jag hyser goda förhoppningar om att den prövningen skall ledatill att också denna bandel kommer att föras över till riksbanenätet. Idetta anförande instämde och (båda s) 46KARIN (): I går kunde kommunikationsminister att persontrafiken är räddad på bandelen . För alla demsom agerat för ett sådant resultat är beskedet glädjande. Det känns faktisktbra att resultatet blev detta. Men utan alla enskildas, fackligaorganisationers och andra olika organisationers agerande hade inte detta blivitfallet. Det känns därför litet snopet och förlegat att behandlatrafikutskottets betänkande, där utskottsmajoriteten avstyrker våra motionermed krav på överförande av bandelen till riksnätet. Jagskulle vilja fråga hur han tänker rösta . Kommer han attrösta med vår reservation eller med utskottsmajoriteten när det gäller bandelenStoruman-Hällnäs? Dock återstår att förmå regeringen att se det positiva iatt även låta bandelen överföras till riksnätet. Det gälleralltså en bandel som finns i kommunikationsministerns hemlän. Av samma skäl sombandelen överförs till riksnätet borde fågöra det. Ytterligare skäl som kan anföras är bl. a. lokaliseringen avfredsförban- det till , som ställer stora krav på godaförbindelser. Detta gäller för de värnpliktiga, för befäl och för övrigatransporter till och från . åker de värnpliktiga från K 4 med tåg mot och återvänder . Men de åker inte tåg frånArvidsjaur, utan där sker transporten med buss ner till , där omlastningsker till tåg. Samma procedur upprepas så . Bussresan skerparallellt med järnvägen från . Det mest naturliga och det mest ekonomiska vore att helatransporten skedde med järnväg. Detta har även framförts från K4:s ledning tillSJ, men av olika anledningar har SJ avslagit denna begäran. Dettaresandeunderläg hade annars kunnat minimera förlusten på bandelen, som 1980uppgick till 1,1 miljoner. Övriga satsningar i inlandet för att tillfredsställa behovav fungerande transporter av både gods och människor talar ju för att hänföraäven denna bandel till riksnätet. Från beredskapssynpunkt är det dessutom heltnödvändigt att järnvägsförbindelsen finns kvar i ett skick som gör denanvändbar. Försvinner persontrafiken är det snart nog dags för nedläggning avbandelen - den utvecklingen känner vi alltför väl igen. Inlandsbon behöver godaförbindelser, och det är ett skäl för att behålla de här bandelarna. Därförkommer bandelen att tas upp igen i nya motionskrav från osscenterpartister i detta område. Med förbättringar av tidtabeller och med större omtanke omden resande kunde mycket göras för att förbättra servicen vid medbibanor. Den gemensamma satsning som görs omkring ärdärför av stort intresse. Med i denna satsning är kommuner, landsting och SJ.Denna har kommit till stånd även genom enskildas initiativ. Just denna fantasinär det gäller att utnyttja det unika hos har SJ tidigare saknateller inte givits tillfälle att utveckla. Förhoppningarna är stora införarrangemanget, men det gäller då att också få behålla under detantal år som behövs för att kunna se ett slutligt resultat. I utskottsbetänkandet behandlas en motion som jag väcktmed anledning av ett arrendeavtal som SJ träffat med kommun. Det är,som utskottet påpekar, ett enskilt ärende, som utskottet inte kan ha någonmening om. Men som enskild ledamot av denna.riksdag kan jag inte låta bli atttycka till om just detta förhållande. kommun skänkte med lånade medel ett stortmarkområde till SJ; när drogs genom kommunen. arrenderar kommunen en liten tomt av detta område för att bedriva informationsverksamhet för de turister som passerar kommunen och som även kommer per rälsbuss med . Arrendeavgiften var så hög att den motsvarade vad en tomt kostar. Det är bara min förhoppning att SJ visar litet större flexibilitet när det gäller arrendeavgifter och tar hänsyn tillortens storlek och struktur. 34 milj. kr. planerade regeringen att anslå tillupprustning av .