prot · G70911 · 1983-12-31 00:00:00 — Ändå har koncernen nästintill gjort det nödvändigt attlägga ned denna fabrik. fattade man beslut om nedläggning. Det bleven mycket kraftig reaktion både ifrån de anställda och från oss andra som finnsi bygden. Detta ledde fram till att man tog ett steg fillbaka och sade attfabriken får vara 8 protokoll 1983/84:11-13 kvar, menatt man slog ihop verksamheten i och i . Det löfte man gav gällde dock inte längre änungefär . var det återigen färdigt för nedläggning. Jag tycker att på det sättet får inte ett företag hanterasina anställda. Man får inte heller uppträda på det sättet emot de kommuner därman har etablerat sig. Det måste finnas en litet långsiktigare planering. Jagupplever detta helt enkelt som ett sätt att lura folk. gick regeringen in och sade att den skulle betalaföretaget, om företaget bara fortsätter till och ser till attmänniskorna har jobb. Det är mycket man kan fundera över i anslutning tilldetta. Här är en fabrik som går med vinst. var överskottet 1,2miljoner. Den har givit ett överskott på också 1,2miljoner. Och ändå skall företaget ha betalt för att driva denna fabrik vidare. Jag har mycket svårt att förstå det logiska och vettiga idetta. Denna fabrik har ju utan tvivel förutsättningar att drivas vidare ändå,och det borde vara en uppgift för Eiser att göra det. Men av någon underliganledning har man satt sig i sinnet att denna fabrik skall bort. Vad som är denegentliga och grundläggande orsaken till detta har jag mycket svårt att se. Vi har i denna diskussion hört talas om att det finnsytterligare en fillverkare av strumpor i , nämligen KF, som varit med ibilden. Vilken roll KF spelat vet jag inte, men att man spelat en roll ärganska säkert. Man har också hört talas om det finska företaget , som konkurrerar på den svenska marknaden och har ett intresse här. Men för oss i , och jag skulle vilja sägaför , är det ett intresse att behålla sysselsättning och fillverkninghär i . Också på strumpområdet är det viktigt att vi kan försörja oss. talade försvarspolitik före mig här. Detekonomiska försvaret är också viktigt. Där ingår strumptillverkning som enviktig del. Jag har mycket svårt att få allt detta att gå ihop, ochjag kan inte komma fram till vad företaget här egentligen vill. Det enda jagkan med bestämdhet säga är att så här får inte ett företag bete sig, framförallt inte ett statligt företag. Jag tror för min del att det enda rätta är att se till attdela upp Eiser i ett antal företag. Låt de anställda ta över de delar där manså önskar. talade de anställda i Eiser Strump om att de varvilliga att driva företaget vidare, därför att de tror på det. De hademöjligheten då. Om den finns vet jag inte, man har ju nu"avlövat" denna fabrik på affärsledning och försäljningsledning ochflyttat dessa till . Men jag skulle tro att man också i känner sigganska osäker i dagens situation. Man vet heller inte riktigt var man har sinledning. Så mitt råd skulle vara att dela upp Eiser och låta deanställda ta över de fabriker och företag som de har möjlighet att sköta ochvill sköta. Låt sedan andra privata företag ta över resten. Då tror jag att vifår en betydligt bättre sysselsättning i . Eiser har vidtagit ytterligare en åtgärd som jag tycker äranmärkningsvärd. Man har flyttat sitt huvudkontor fill . Jag tyckeratt detta är en handling som visar vilket ointresse man har för den bygdsom företaget egentligen har vuxit upp i. Man borde ju finnas där fabrikernaoch de anställda finns, för där har man större möjlighet att bedriva en braverksamhet. I har vi, som jag sade, inte baratekoindustri. Vi har också jord och skog. De tendenser vi ser och de rykten vihör om den socialdemokrafiska jordbrukspolitiken framöver gör oss mycketbekymrade. De ger oss en aning om . Man vill fillgripa ungefär sammamedel som man gjorde då, nämligen att pressa jordbrukspriserna för att pådet sättet få ner produktionen. Jag skall inte gå in på hela den problematiken,för jordbruksdebatten har vi haft tidigare, men vi i har ettklart minne av vad som hände . 70,75 eller av jordbruksmarkeni många socknar och kommuner skulle läggas ner. Vi vill inte ha det på detsättet, vare sig från sysselsättningssynpunkt, från landskapssynpunkt ellerfrån någon annan synpunkt. Vi kommer att kämpa emot ett sådant förslag på allasätt vi har möjlighet. Och jag tror att vi har inte bara centerpartister elleröver huvud taget borgerliga människor med oss, utan i den frågan har vi helabygden med oss. Jag skulle vilja avsluta med att säga att för Sjuhäradsbygdenär det oerhört viktigt att vi har en bra tekopolitik. Det är absolut nödvändigtatt vi har en småföretagarpolitik som gör det möjligt för alla de små företagsom finns att utvecklas och leva vidare och för nya småföretag att komma till.Vi måste för den skull också ha en bra regionalpolitik. Vi har inte råd attsatsa på några socialistiska fonder, utan vi måste ha en polifik som är bra förden bygd vi lever i. Och den politiken tror jag är bra för hela det övrigaSverige också. Kammarenbeslöt att förhandlingarna skulle fortsättas . 12 § Anmäldes och bordlades Proposition 1983/84:31 Godkännande av protokollnr 6 fill den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna 13 § Anmäldes och bordlades Mofionerna 1983/84:11av m. fl. 1983/84:12av m. fl. Statsbidragfill barnomsorg och social hemhjälp (prop. 1983/84:9) 1983/84:13 av och ilagen (1977:975) med tulltaxa (prop. 1983/84:22) 14 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1983/84:32 av () till statsrådet om tullbeläggningen av svensk sillexport fill : Tullfriheten i EG för hel färsk, kyldeller fryst sill är bunden i , för perioden den 15 februari-den 15 juniutan begränsning till kvantitet och för perioden med enbegränsning till en importkvantitet på . För överskjutandekvantiteter uttas en tull på , som dock varit suspenderad sedan den 1februari 1971 inom ramen för den gemensamma marknadsregleringen för fisk, somdå började tillämpas. beslutade om vissaändringar i den grundläggande marknadsförordningen för fisk, vilka börjadetillämpas . Ändringarna innebar bl. a. att den tidigare gällandetullsuspensionen för sill upphörde. Följdenblev att medlemsstaterna tillsammans endast kan importera underovannämnda period, såvida ministerrådet inte beslutar om en kvantitet utövernyssnämnda GATT-bundna kvantitet. beslutade att öppnaen tullfri kontingent om sillför perioden februari1983. Beslutet innebar att den tullfria GATT-kontingenten utökades med enautonom kontingent om . som 1982/kvot fastställdesfattades beslut om att den tullfria kontingenten för perioden den 16 juni1983-den 14 februari 1984 skall vara utöver den GATT-bundna. Vid ettministermöte fastställdes en tullfri kontingent om 60 000ton för sill för perioden 14 februari 1985. Kontingentenbestår av två delar. Den ena delen är den GATT-bundna kvoten på , somgäller för hela perioden, och den andra är en autonom tilläggskvot på 26 000ton, som gäller 31 december 1984. Kvantiteternafördelas mellan enligt nedanstående: Fjärde året, dvs. 1984/85, är dentullfria importen nere i den GATT-bundna kvantiteten . Praktiskttaget hela vår import av oberedd sill går till , som har av dentotala tullfria importen, vilken då uppgår fill . export 1980 var 58 200 tontill EG, varav till . EG:s beslut innebär alltså att den tullfriaimporten /84 begränsas till . EG har meddelatatt förbrukat av sin tullfria kontingent. Innevarande år infördes tull mellan den 3och . Allting pekar på att tullen innevarande säsong kommer attinföras , eftersom kvantiteten är lägre. har fört förhandlingar med EG i tullfrågan, vilkasåvitt jag känner till inte lett till något resultat. Jag vill erinraom regeringens förslag i budgetpropositionen /84 "att riksdagengodkänner att regeringen -för det fall svensk sillexport till EEC skulletullbeläggas - får besluta om att under fid som regeringen bestämmer återtahelt eller delvis de i skriftväxling mellan och EEC den 21 juli 1972omnämnda svenska åtagandena avseende tullar samt avgifter med samma verkan förvissa fiskvaror med ursprung i EEC:s medlemsländer". har således genom att bifalla regeringensframställning gett regeringen möjlighet att vidta åtgärder av samma slagbeträffande t. ex. fiskfiléer som EG nu tillämpar mot svensk sillexport.Regeringen har inte utnyttjat den möjligheten trots att EG-tullarnavar i kraft . Innevarande säsong kan man förvänta att tullen kommer attträda i kraft kanske och att 10 000-12 000 ton silltullbeläggs. Det är då angeläget att man från svensk sida inte stillatigandelåter detta passera. Med anledning av vad som anförts vill jag tillutrikeshandelsminister ställa följande fråga: Vad avser regeringen att vidta för åtgärder med anledningav att EG slopar tullsuspensionerna på svensk sillexport till ochövriga ? 1983/84:33av () till finansministern om beskattningen av ideellaorganisationer: Omkring papperåtervinns i . Ungefär en tredjedel därav kommer från pappersinsamlingarsom ideella föreningar svarar för. Pappersinsamlingar är därmed av värde dels för oss alla,därför att de bidrar fill minskat resursslöseri, dels för de ideellaföreningarna, som får inkomster fill sin verksamhet just genompappersinsamling. Frågan huruvida skatt skall erläggas eller ej haraktualiserats, och rättsläget är oklart. Taxeringsintendenternasställningstaganden i frågan varierar i olika delar av landet. Enligt bör föreningarna däremot betalaskatt om de enligt kontrakt med kommunen kontinuerligt handhar insamlingarna.Frågan har inte prövats i högsta instans. Skatteutskottetanförde så sent som : "Utskottetvill emellertid inte förneka att reglerna i vissa fall är svåra att bedöma ochatt de kan leda till problem både för föreningarna och för de tillämpandemyndigheterna. Hithörande frågor uppmärksammas f. n. inom ochmervärdeskatteutredningen. En mer allmän översyn av reglerna bör enligtutskottets uppfattning anstå till dess att stiftelseutredningens (Ju 1975:01)arbete har redovisats och förutsättningar föreligger för en gemensam bedömningav de ideella organisationernas beskattning." Regeringenbeslöt den 30 juni- att stiftelseutredningen inte skulle fortsätta sittarbete. Med anledning av detanförda vill jag fråga finansministern: Ärfinansministern beredd att medverka till att oklarheterna i beskattningsfråganförsvinner för de ideella föreningarnas pappersinsamlingar? Ärfinansministern beredd att föreslå att de ideella föreningarna befrias frånskattskyldighet för insamlingar av olika sorters använt material? Avserfinansministern att på annat sätt än genom stiftelseutredningen skaffa underlagför en gemensam bedömning av de ideella organisationernas beskattning? 15§ Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1983/84:100av () till jordbruksministern om åtgärder för att skydda skog motförsurning: Skogsdöden fill följd av försurning har iVästtyskland nu nått sådana proporfioner att man med fog kan tala om enkatastrof. Larmrapporterfrån ger vid handen att skogsdöden mycket snart kan nå också vårtland. Vilka åtgärder avser jordbruksministern vidta föratt skydda våra skogar mot försurningsdöden? 1983/84:101 av KnutBilling(m) fill bostadsministern om villabeskattningen: Bostadsministern bar vid olika tillfällen iriksdagen uttalat att regeringen inte har några planer på att föreslå riksdageninförande av någon småhusskatt eller skärpning av befintlig villabeskattning. Enligtuppgifter i massmedia förbereder regeringen nu en särskild småhusskatt. Dennasägs komma att uppgå till av en fastighets taxeringsvärde. Med hänvisning tillovanstående vill jag fråga statsrådet: Kommer förslag om nysmåhusbeskattning att föreläggas ? Om svaret är ja, vilka är i såfall motiven härför? 1983/84:102 av () tilljustitieministern om tidpunkten för planerad ombyggnad av polishuset i : Enligt regeringsbeslut från den 7augusti 1981 har i uppdrag att projektera en ombyggnad avpolishuset i . Lokalerna är underdimensionerade och mycket bristfälliga.De är disponerade på ett icke ändamålsenligt sätt för dagens behov. Onödigarbetstid används till förflyttningar i lokalerna. Mycket "spilltid"går åt i en otillräcklig reception och andra trånga utrymmen. a. skullearrestlokaler byggas och transporterna till och från andra häkten därmedförsvinna. Det har uppgetts att en besparing därigenom skulle göras med 4 milj.kr. Själva ombyggnaden beräknas kosta 24,3 milj. kr. i 1980års prisläge. skulle vara av betydelse avsysselsättningsskäl. I anledning av vad som har anförts får jag tilljustitieministern ställa följande fråga: När kan ombyggnaden av polishuset i komma till ståndoch vad är regeringen beredd att göra för att påskynda projektet? 1983/84:103 av () fillkommunikationsministern om skärpt övervakning av yrkesmässig trafik: harundersökningar gjorts, som visar att yrkesmässig trafik utföres med felaktigtregistrerade fordon och utan erforderligt tillstånd. De företag som utföryrkesmässig trafik enligt gällande bestämmelser utsätts härigenom för illojalkonkurrens som statskassan går miste om välbehövliga inkomster. Jagvill därför ställa följande fråga: Avser kommunikationsministern ta initiativ till enskärpning av övervakningen så att yrkesmässig trafik bedrivs enligt gällandebestämmelser? 1983/84:104av () till statsrådet om åtgärder för attstödja viss kampanj av : , , har startaten kampanj för att rädda miljoner barn i . Av de 40 000 barn som dörvarje dag i dessa länder dör ungefär hälften av följderna av diarré, dvs. Denna livshotande situation har man bara trott sig kunnahäva genom intravenöst dropp, alltså en metod som inte går att använda i storutsträckning i . finns i stället en annan metod, lätt och billig,som består i att ge barnen vatten, salt och socker i vissa proportioner attdricka. Effekten är snabb och säker. Problemet är att sprida kunskap om och väcka motiveringför denna metod. har framhållit att det skulle vara av oerhört stormoralisk effekt om som ett socialt och medicinskt föregångsland kundesäga: Vi använder denna metod på våra egna barn! Det skulle då bli mycketlättare att övertala u-landsregeringarna. Givetvis förekommer uttorkning avdenna art mycket mera sällan i än i , men den är dock intealldeles okänd här. Med anledning härav vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder planerar den för attstödja i dess arbete på att övergå till denna billiga men effektivametod att rädda barn från uttorkning? 1983/84:105 av Per () till statsrådet jämställdhetssträvandena under kärva ekonomiska förhållanden: Regeringen avser enligttidningsreferat att återinföra den s. k. äktamakeprövningen istudiemedelssystemet. I sak är detta allvarligt och innebär eri återgång tillförhållanden som de studerande på goda grunder anser orimliga. Studieekonominblir genom äktamakeprövningen återigen beroende av andras än den studerandesegna ekonomiska förhållanden. Först och främst kvinnor får härigenom svårareatt hävda sin självständighet. I säger statssekreteraren i en kommentar till regeringens förslag: "När det kärvar i ekonomin kan man inte hålla påjämställdhet till varje pris." Det förefaller alltså som om regeringen medvetet väljeratt sätta jämställdheten mellan män och kvinnor åt sidan då ekonomin skallsaneras. Statssekreterarens uttalande kan av avfattningen att döma appliceraspå regeringsställningstaganden långt utanför utbildningsområdet. Mot den här redovisade bakgrunden anhåller jag att fillstatsrådet få ställa följande frågor: Stårjämställdhetsministern bakom statssekreterarens uttalande? På vilka andraområden anser regeringen att jämställdhet mellan könen lägger hinder i vägenför saneringen av ekonomi? 1983/84:106 av () till statsrådet om utlandssvenskars rätt till vård vid : är länslandsfing huvudman för , som var statligt. uttalade i samband med beslutet att staten genomförhandlingar med borde tijlskapa en ordning som inte avviker frånden som dittills gällt i fråga om utlandssvenskars vård vid sjukhuset. Medhänvisning till ovanstående vill jag fråga: När kanförhandlingarna beräknas vara klara? 1983/84:107av () till finansministern om momsfri försäljning tillturister i flygplatsers transithallar: För utomskandinaviska medborgaresom gästar vårt land är det möjligt att handla momsfritt genom det s. k.taxfree-systemet. Betalning sker i butiken. Varorna levereras på flygplatsenoch erlagd moms betalas fillbaka. De butiker som är belägna i flygplatsernas transithall kanenligt nuvarande regler inte erbjuda turister denna möjlighet, en bestämmelsesom verkar orättvis och onödig, inteminst eftersom momsåterbetalningen numera sker i Nr 11 Enligtuppgift har dessutom butiker på möjlighet att Torsdagenden Är finansministern bereddatt vidta åtgärder för att ändra på denna terpellationer 16 § Kammaren åtskildes .