prot · G70966 · 1983-12-31 00:00:00 — Som väl känner till harmyndigheterna att självständigt tillämpa gällande lagar. Riksdag och regeringkan inte föreskriva hur en myndighet skall besluta i det enskilda fallet.Däremot kan en myndighets beslut visa på sakförhållanden som gör attstatsmakterna finner behov av att ändra lagstiftningen. Av NO:s beslut drar slutsatsen att NO synesanse att om företrädare för lantbrukskooperafionen informerar icke medlemmar omde villkor och därmed fördelar som är förenade med medlemskapet så är detta attbetrakta som otillbörlig påtryckning. För min del anser jag att tolkning av NO:sbeslut är alltför vittgående. Lantbrukskooperationen har naturligtvis möjlighetatt bedriva aktiv medlemsvärvning med åtgärder som är förenliga med gällandelagstiftning. Vilka åtgärder som är förenliga med konkurrenslagen är en sak förNO att pröva. Ytterst avgörs detta av . Min slutsats är att det inträffade inte föranleder någonåtgärd från regeringens sida. 34 (): Jag ber att få tacka finansministern försvaret på min interpellation. Kooperation är ekonomisk samverkan i demokratisk form.Syftet med denna samverkan och med medlemskapet i en kooperativ förening är attuppnå ömsesidig nytta. Till de internationellt accepterade grundsatserna förkooperationen hör att medlemskapet skall vara frivilligt och öppet för alla,att överskott från verksamheten skall fördelas bland medlemmarna så att ingenmedlem särskilt gynnas och att medlemmar i primärföreningar skall ha likarösträtt. Den kooperativa företagsformen är särskilt väl lämpad somsainarbetsform för lantbrukarna. Jag kan tillägga att knappast någonassociations- eller samarbetsform ger sådan öppenhet som kooperationen. Genomlantbrukskooperationen har de enskilda lantbrukarna en trygghet för avsättningoch pris på sina produkter som är av avgörande betydelse för derasyrkesutövning. Mot denna bakgrund är det inte sä märkligt attanslutningen till lantbrukskooperationen i blivit mycket hög. Därmedhar lantbrukarna också kunnat formera sig i en organisation, som företrädersåväl de enskilda lantbrukarna som den industri som samlar in och förädlarprodukterna. Detta är av stort värde för konsumenterna - men också förstatsmakterna och samhället i stort. har kommit att riktas kritik motlantbrukskooperationen, inte för att den är ineffektiv utan för att den är såeffektiv att den konkurrerat ut andra företag inom livsmedelsindustrin och föratt medlemsanslutningen är så hög.Det hävdas att konkurrensen satts ur spel. Bland statliga myndigheter harfrämst i detta aktuella fall -men också i andra fall- kritiserat lantbrukskooperationen och förefaller vilja hävda att kooperativsamverkan mellan lantbrukare är oförenlig med konkurrenslagstiftningen. Dennaargumentation visar antingen att NO missförstått lagstiftningen eller också attlagstiftningen på olika områden är motstridande. Trots allt är kooperativ samverkan tillåten enligt svensklag. har också yttrandefrihet och frihet att propagera för sina åsikter.Likväl har NO i sitt utlåtande beträffande mejeri gjort gällande attdet bör betraktas som otillbörlig påtryckning i konkurrensbegränsningslagensmening om en företrädare för lantbrukskooperationen eller lantbrukarnasfackliga organisation informerar icke-medlemmar om de villkor som gäller förmedlemskapet i en viss ekonomisk förening. Lantbrukskooperationen har byggts upp genom agitation ochinformation om kooperationens idéer och om värdet av solidaritet och samverkanmellan lantbrukarna. Kooperativa föreningar är enligt lag öppna för alla somvill dra nytta av föreningens tjänster och som är beredda att godtamedlemskapets förpliktelser. Denna öppenhet förutsätter att 100-procentiganslutning kan uppnås. En förening har ingen laglig möjlighet att förhindra en100-procentig anslutning. Man kan heller inte begära att föreningensfunktionärer, som är övertygade, kooperatörer, skall avråda lantbrukare frånatt bli medlemmar för att därmed tillfredsställa t. ex. krav på utrymme förkonkurrerande företag. Det vore ju att uppmana vissa lantbrukare att varaosolidariska mot sina yrkesbröder. Till bilden hör att lantbrukarnas fackliga organisation påett mycket tidigt stadium gav sin fulla anslutning till de kooperativa idéerna.1 sina stadgar skrev man in att medlemmarna skulle ansluta sig till deekonomiska föreningar som motiverades av deras produktion. Det bör påpekas attjordbruksföretag som drivs av offentliga myndigheter i regel är medlemmar hosoch levererar sina produkter till lantbrukskooperationen. Till stöd för kritiken och misstänksamheten motlantbrukskooperationen målar man nu upp hotbilder, som beskriver dessmöjligheter som försök att missbruka organisationernas dominerande ställninginom vissa led i livsmedelskedjan. Det är inte acceptabelt att sådana hotbilderläggs till grund för bedömningar och åtgärder, sä länge något missbruk inteförekommer. Jag är övertygad om att den insyn och de möjligheter tillingripanden som redan finns genom jordbruksnämnden, kombinerade med en öppendialog, utgör en fullgod garanti för att konsumenternas intressen - som jufrågan ytterst gäller - skall bli fillgodosedda. Genom sin öppenhet och genom den mottagningsplikt somföreskrivs i stadgarna spelar lantbrukskooperafionen en viktig roll inomjordbruks- och regionalpolitiken. Även om det inte klart har utsagts, baserasde jordbrukspolitiska målen - t. ex. inkomstmålet - på att de enskildalantbrukarna, var de än bor, kan få leverera sina produkter även i Om lantbrukskooperationens möjligheter att bedriva aktivmedlemsvärvning Om lantbrukskooperationens möjligheteratt bedriva aktivmedlemsvärvning överskottssituationer.Det förutsätts också att det finns en organisation som är beredd att ta hand omöverskott, genom lagring och export. Lantbrukskooperationen har i realitetenregleringsuppgifter, som eljest skulle få skötas av en statlig myndighet - omman inte vill acceptera kaos. NO;s yttrande i fallet ärmot denna principiella bakgrund synnerligen anmärkningsvärt. NO haruppenbarligen överträtt sina befogenheter, vilket allvarligt måste skadatilltron till den verksamhet som NO skall bedriva. Jag uppfattarfinansministerns svar som en bekräftelse på detta, även om.det enligtfinansministern f. n. inte kommer att föranleda någon åtgärd. använde väldigt hårda ord ochhävdade att NO har överträtt sina befogenheter. Då vill jag säga att det inteankommer på mig - och egentligen inte heller på - att i riksdagenstalarstol fälla sådana omdömen. När det gäller ett ärende av exakt samma art har NO:sbeslut, efter anmälan, granskats av JO. JO för sindel finner att ingripanden av det slag som NO då gjorde var fullt förenliga medregeringsformen och det skydd för yttrandefriheten som vi har. Den av riksdagenutsedda övervakaren ay våra myndigheter har alltså granskat ett beslut avprecis samma slag och funnit att NO inte förfarit på ett sådant sätt att detstrider mot gällande lagar och mot vår konstitution. Då måste nog också JO en åthutning och hävda att JO inte förstår vilka befogenheter vårnäringsfrihetslagstiftning ger NO - när tar i så våldsamt. Uppriktigt sagt: Det gruff som försöker hållai gång i den här frågan ger honom i och för sig tillfällen som han väl behöveratt framhålla kooperationens förträfflighet - varom också jag kan hålla lovtal- men kunde det inte vara nog nu med aggressioner i just denna fråga? Jagtycker att både jordbrukskooperationen och mejeriet i kan få skötasig själva ett tag, så får man se hur det går för dem. 36 (): Jag har naturligtvis ingen anledning att göra sak av den här frågan - att, som finansministern säger, gruffa. Men det finns ett renhetskrav,sett ur synvinkel, som innebär att den förenings- och yttrandefrihetsom vi har här i landet är en övergripande rätt som måste sätta .sinprägel på alla samhällsorgan. Det är inte rimligt att, som finansministern gör, åberopaJO:s yttrande i ett tidigare ärende som försvar i detta speciella fall. I den pressinformation som NO publicerade står det: "NO anser det utrett att företrädare för () och () tagit kontaktermed mjölkleverantörer i syfte att påverka leverantörerna att upphöra medleveranser fill Mejeri. NO riktar i första hand kritik mot NNPs åtgärdermen har också invändningar mot ÅMs agerande." Detta säger trots att det av handlingarna framgår attdet är klarlagt att varken styrelse eller företagsledningar på något sätt haragerat aktivt, gett uppdrag i den här riktningen. Uttalandet riktar sig alltsåmot information som medlemmar har gett till utanför föreningen ståendelantbrukare. Jag finner att detta yttrande utifrån sådana utgångspunkter ochmed den principiella bakgrund som jag åberopade i mitt inlägg är klartanmärkningsvärt och förkastligt. Om kommunala anslag till studieförbund Överiäggningen var härmed avslutad. 9§ Svar på fråga 1983/84:287 om kommunala anslag tillstudieförbund har frågat mig om jag avser attvidta någon åtgärd för att medverka till att kommunernas organisationsanslagavseende likartad verksamhet skall fördelas efter verksamhetens omfattning ochutan sidoblickar pä var organisationerna har sin politiska förankring. Kommunernas rätt att lämna bidrag till studieförbundensverksamhet faller inom ramen för kommunernas allmänna kompetens enligt 1 kap.4§ kommunallagen (1977:179). I rättspraxis har dessutom slagits fast att enkommun i och för sig är berättigad att variera sitt stöd åt studie- ochbildningsorganisationer under förutsättning att det inte sker på ettdiskriminerande sätt. Om anslagen fördelas så att organisationerna ges mycketolika bidrag för likvärdiga prestationer, utan att någon saklig grund"anförs, anses detta strida mot den kommunala likställighetsprincipen. Ettsådant beslut kan överklagas genom koriimunalbesvär. Med hänvisning till den kommunala självstyrelsens principoch de rättsmedel som står till buds för prövning av kommunala beslut vill jaginte kommentera det enskilda fallet. Jag anser mig ändå kunna redovisa någraallmänna reflexioner i anslutning till fråga. Jag har självfallet uppfattningen att kommunernas anslagtill studieförbunden skall fördelas på ett rättvist sätt. En rättvis grund förfördelningen kan vara verksamhetens omfattning. Denna kan emellertid bedömas påolika sätt. Hänsyn kan t. ex. tas till antalet studietimmar, deltagandemedlemsorganisationer eller enskilda medlemmar i dessa. Åven andra faktorer, t.ex. målgruppernas sammansättning och särskilda behov, kan enligt min meningpåverka bedömningen. Jag utgår från att kommunerna, i de fall bidragen intefördelas likformigt, anger skäl som motiverar avvikelsen; Jag anser att det vore olyckligt om vi i då vieftersträvar färre och enklare regler införde ytterligare detaljeradebestämmelser när rättsläget ändå är klart. Med hänsyn härtill har jag inte föravsikt att vidta någon åtgärd med anledning av frågan. Om kommunala anslag till studieförbund 38 (); Jag tackar civilministern för svaret på min fråga. Jag anser att jag har tagit upp en principiellt mycketviktig fråga, nämligen studieförbundens likvärdiga möjligheter att bedriva friopinionsbildning. Genom att de organ som fattar beslut om anslagsfördelningenpå det kommunala planet har en politisk sammansättning, är det viktigt attfördelningen sker efter en norm där studieförbundens verksamhet är avgörandeför anslagens storlek. När jag säger studieförbundens verksamhet menar även jagnaturligtvis både kvantitativt och kvalitativt. Det är med andra ord vikfigtatt fördelningen sker efter normer och med oväld och inte efter godtycke. Attfördelningen sker på det sättet måste inte minst vara vikfigt för att de frivilliga, ideella krafter somarbetar i studieförbunden inte skall tappa sugen utan fortsätta sitt värdefullasamhällsarbete. Jag har läst igenom det aktuella ärendet från ochföljt dess vandring via länsrätt, kammarrätt och upp i regeringsrätten. Jag harfäst mig vid att kulturnämnden i i sitt försvar för den ojämlikafördelningen säger att kommunen saknar normer för fördelningen av bidrag tillstudieförbunden. Tydligt är i alla fall att Bodens kommun har behov av normerför sin anslagsgivning. Det här är en viktig fråga för den ideellastudieverksamheten, men det är också en viktig fråga i princip för fördelningenav kommunala anslag. Jag hoppas att civilministern känner sitt ansvar på denhär fronten. De normer för anslagsfördelningen som Bodens kommun säger sigsakna tycker jag, trots civilministerns svar, att civilministern, som denhögste ansvarige för kommunverksamheten i landet, borde ge och deandra kommuner som är i samma bryderi. Jag vädjar till civilministern att taden här frågan under omprövning igen. Jag frågar civilministern i anslutning till detta; Ärcivilministern på det klara med att en godtycklig orättvis anslagsfördelningkan leda till ett folkbildningsmonopol här i landet? Och det är väl enutveckling som ingen vill ha. Detta gäller också den stora frågan omkommunmedborgarnas valfrihet och yttrandefrihet. När det gäller vår lagstiftnings principer -och likställighetsprincipen - råder inga delade meningar mellan mig i fråga om det jag har redovisat i svaret. Vad som har hänt efterregeringsrättens prövning och utslag i den här frågan är följande; För det första införde kommunen när man utbetalade deåterstående av anslag en motivering för sitt beslut. För det andra saknar tydligen kommunen, vilket herrÅngström också påpekar, regler för utbetalning av bidragen och har tillsatt enutredning för att ge kommunen ett sådant beslutsunderlag. Då utgår jag ifrånatt Bodens kommun kommer att pröva utredningsförslaget och sannolikt också antasådana regler. Jag menar alltså att vi måste skilja mellan vilka kommunalaåtgärder som skall vidtas och vad staten har att vidta för åtgärder. Jagvidhåller att rättsläget äralldeles klart angivet från statsmakterna i vad Nr 66 gäller hur det skall gå till i sådana här frågor. Och med hänsyn till vad somhar Tisdaeen den hänt i ärendet blir det nu en fråga för Bodens kommun att agera. 40RUNE (); I sitt senaste inlägg säger civilministernatt rättsläget är helt klart. Tyvärr är rättsläget inte klart för Bodenskommun, som i ett ytterligare beslut har framhärdat i den fördelning somtidigare gjorts. Jag tycker att det är mycket allvarligt. Över detta hargivetvis varken civilministern eller jag något direkt inflytande. Vi kan baraha åsikter om den saken. Jag vill bara konstatera att Bodens kommun i sinmotivering - både i de olika rättsinstanserna och inför den senasteanslagsfördelningen - har sagt att ABF har många medlemsorganisationer ochockså har satsat på handikapporganisationer. Jag vill påpeka att det i en offentlig utredning, 1976:20,konstaterats att det finns två stora organisationer som tar upphandikappfrågorna, nämligen ABF och Vuxenskolan. Det finns ingen artskillnadmellan dessa båda studieförbund när det gäller hanteringen av den viktigautbildningsverksamheten. Det förhållandet att ABF har många medlemsorganisationerskulle vara ett skäl för högre bidrag, har det anförts. Men de fackligaorganisationerna har statsbidrag för viss utbildning av medlemmarna i fackligafrågor. Dessutom betalar många fackförbund medlemmarnas studieavgifter. På detsättet har således ABF en större resurs än Vuxenskolan. Jag vidhåller att det skulle vara skönt om vi fickgemensamma normer för hur den här ideella verksamheten skall bedrivas i landet. Om kommunala anslag till studieförbund Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Föredrogs och hänvisades 1983/84:98 till näringsutskottet 11 §Föredrogs och hänvisades Motionerna 1983/84:928-938till /84:939 till finansutskottet /84:940-953till skatteutskottet /84:954-957 till justitieutskottet /84:958-960till lagutskottet /84:961-969 till utrikesutskottet /84:970-972 tillförsvarsutskottet /84:973-977 till socialförsäkringsutskottet1983/84:978-983 till socialutskottet /84:984-986 till kulturutskottet1983/84:987-1004 till utbildningsutskottet 1983/84:1005-1018till trafikutskottet /84:1019-1025 fill jordbruksutskottet1983/84:1026-1042 till näringsutskottet /84:1043-1051 tillarbetsmarknadsutskottet /84:1052-1064 till bostadsutskottet /84:1065till skaUeutskottet /84:1066 till finansutskottet /84:1067 tillsocialutskottet /84:1068 till arbetsmarknadsutskottet /84:1069 tillsocialutskottet /84:1070 fill socialförsäkringsutskottet /84:1071 fillutbildningsutskottet /84:1072 till jordbruksutskottet /84:1073 tillbostadsutskottet /84:1074 till näringsutskottet /84:1075 tillutbildningsutskottet /84:1076 till arbetsmarknadsutskottet /84:1077till näringsutskottet /84:1078 till bostadsutskottet /84:1079 tillnäringsutskottet /84:1080 till finansutskottet /84:1081 fillskatteutskottet /84:1082 till lagutskottet /84:1083 fillkulturutskottet /84:1084 till-utbildningsutskottet /84:1085 fillarbetsmarknadsutskottet /84:1086 till näringsutskottet /84:1087 tillförsvarsutskottet /84:1088 till trafikutskottet /84:1089 till näringsutskottet1983/84:1090 fill skatteutskottet /84:1091 till lagutskottet /84:1092till arbetsmarknadsutskottet /84:1093 till trafikutskottet /84:1094till arbetsmarknadsutskottet /84:1095 till utbildningsutskottet1983/84:1096 till trafikutskottet /84:1097 till jordbruksutskottet1983/84:1098 till näringsutskottet /84:1099 till arbetsmarknadsutskottet1983/84:1100 till näringsutskottet /84:1101 till arbetsmarknadsutskottet1983/84:1102 till skatteutskottet /84:1103 till socialförsäkringsutskotiet1983/84:1104 till utbildningsutskottet 1983/84:1105till bostadsutskottet Nr 66 1983/84:1106 fill skatteutskottet Tisdagenden 12 § Anmäldes ochbordlades 1983/84:1107av i 1983/84:1108 av «der.s ByörcA: fällandedom mot 1983/84:1109 av m.fl. Tillsättningen avlänsstyrelsernas styrelser 1983/84:1110 av och ombudsröstning vid allmänna val 1983/84:1111 av av enförfattningsdomstol 1983/84:1112 av avinternationella konventioner 1983/84:1113 av av ettmarknadsekonomiskt råd 1983/84:1114 av 7oreM/550« Den enskildes rätt till integritet i periodisk skrift 1983/84:1115 av m.fl.Samhällsinformafions- och kungörandeannonsering 1983/84:1116 av m.fl. Negativföreningsrätt 1983/84:1117 av och av statsminister efter nyval 1983/84:1118 av i Myndighetersspråk 1983/84:1119 av m.fl. Minskadlagstiftning och annan reglering 1983/84:1120 av m.fl. Förbud motkollektiv anslutning till politiskt parti 1983/84:1121 av m.fl. Vissaförfattningsfrågor 1983/84:1122 av Rätt förmyndighet att föra talan i mål om utlämnande av allmän handling 8Riksdagens protokoll 1983/84:64-66 Nr 66 1983/84:1123 av m.fl. T" rl n den Skärpta regler för utlännings aktieförvärv i svenska företag 24 januari 1984- 1983/84:1124av och --------------------- Översyn av lagen om handel med drycker 1983/84:1125 av i Kvittning mellan makar av ränta påöverskjutande skatt resp. kvarskatteav-gift 1983/84:1126 av och vid uthyrning av frifidshus 1983/84:1127 av rörlighet päarbetsmarknaden 1983/84:1118 av och Beskattningen av fritidshus beläget i annan kommun änhemortskommunen 1983/84:1119 av m.fl. Beskattningen avsmåföretagare m.m. 1983/84:1130 av Avdrag för resekostnader vid utövande av umgängesrätt medbarn 1983/84:1131 av avjordbruksfastigheter 1983/84:1132 av och iÖrnsköldsvik Alkoholpolitiken 1983/84:1133 av och rätt till avdrag för bostadsräntor 1983/84:1134 av och Samordning av bränsleskatter och kilometeravgifter i denordiska länderna 1983/84:1135 av m.fl. Beskattningen avaktier pä OTC-listan 1983/84:1136 av och tillskatteavdrag för vissa barnomsorgskostnader 1983/84:1137 av och iHelsingborg Skatt på traktorsläp 1983/84:1138 av och statligalkoholkommission 1983/84:1139 av/örn 5ve«5son Ensamståendes rätt fill avdrag vid inkomsttaxeringen för fördyrade levnadskostnader 1983/84:1140 av förste vice talman avskaffande 1983/84:1141av förste vice talman m.fl. Åtgärder mot sambeskattningensnegativa effekter 1983/84:1141 av m.fl. 1983/84:1143 av avbostadsförmån 1983/84:1144 av och i 1983/84:1145 av och i 1983/84:1146 av m. fl. Polisens organisation, m. m. 1983/84:89) 1983/84:1147 av i och kriminalvårdsanstalter i och 1983/84:1148 av egenmäktighet medbarn 1983/84:1149 av Mflr('a«ne/iar/Mon Titel elleryrkesbeteckning i pass 1983/84:1150 av i Ökat anslag tilldomstolsväsendet 1983/84:1151 av i Ändringar irättegångsbalken m. m. 1983/84:78) 1983/84:1152 av 5o/iy'a/?ewöo och Göre/Bo/i/m Polisens ansvar för att utreda brott av ungdom 1983/84:1153 av och miljö vid mindre kriminalvärdsanstalter 1983/84:1154 a v Tvåspråkighet som merit vid antagning till polisutbildning 1983/84:1155 av förste vice talman ochGullan med legitimerad psykolog 1983/84:1156 av Å:an'n/lir/flAjrf Bestämmelserna om upphävande av omyndighetsförklaring 1983/84:1157 av Göre/Bo/i/;'« Barns rättegångskostnader i samband med tvist omuriderhållsbidrag 1983/84:1158 av Nr 66 1983/84:1159 av ochGunnar Ström den Arrendeavgifter för fritidstomter 24 januari 1984- 1983/84:1160av och --------------------- Pensionärs skyldighet att betala underhåll tillfrånskild make 1983/84:1161 av m.fl. Bestämmelserna omnykterhet till sjöss 1983/84:1162 av av utlandslänvid devalvering 1983/84:1163 av och avnamnlagen 1983/84:1164 av Handläggningen i allmänna domstolaroch förvaltningsdomstolar av mål rörande barn 1983/84:1165 av Ändring av bestämmelserna omunderhållsskyldighet vid gemensam vårdnad av barn 1983/84:1166 av och till de baltiska staterna 1983/84:1167 a v ndersson m.fl. 1983/84:1168 av m.fl.Krigsmaterielexporten 1983/84:1169 av och av det svenska bistånds- och utvecklingsarbetet 1983/84:1170 av och till fredsorganisationerna 1983/84:1171 av och tillomprövning av biståndsavtal 1983/84:1172 av Per Perer550«/n.//. Frihet, fred ochnedrustning 1983/84:1173 av m.fl. Utrikes- ochbiståndspolitiken 1983/84:1174 av och till 1983/84:1175 av m.fl. 1983/84:1176 av och för byggande av skyddsrum.på 1983/84:1177av m.fl. Civilbefälhavarna och befolkningsskyddet . 1983/84:1178 av£r/c//äge/marÄ: De värnpliktigas resor 1983/84:1179 av Personalminskningen inom försvarssektorn i 1983/84:1180 av m.fl. Rätten till barnomsorg vid inkallelse till militärtjänst 1983/84:1181 av m.fl. Planering för övergång från militär till civil produktion 1983/84:1182 av m.fl. Ökning av antaletprivatpraktiserande läkare 1983/84:1183 av Ersättning genom den allmänna försäkringen förförebyggande åtgärder 1983/84:1184 av Avskiljande av arbetsskadeförsäkringen från den allmännaförsäkringen 1983/84:1185 av Avgränsning av sjukdomsbegreppet i den allmännaförsäkringen 1983/84:1186 av Göre/So/i//« Sjukersättningens storlek 1983/84:1187 av och som alternativ till sjukpenning 1983/84:1188 av tredje vice talman av sjukpenningsbeloppet 1983/84:1189 av/vflr Reduceringen av folkpension på grund av förtida uttag 1983/84:1190 av tn.fl. Klarare regler för företagens arbetsgivaransvar, m. m. 1983/84:1191 av m.fl. Slopande avfridagsregeln i sjukförsäkringen 1983/84:1192 av m.fl. Rätten tillpensionstillskott 1983/84:1193 av och rätt till föräldrapenning 1983/84:1194 av och rätt till föräldrapenning 9 protokoll 1983/84:64-66 Nr 66 1983/84:1195 av Gi/nne/L///'egrenw.//. Tisdagenden Mottagningenav flyktingar på Arianda 1983/84:1196 av rn. Viss ersättning från arbetsskadeförsäkringen 1983/84:1197 av och De fritidspraktiserande läkarnas anslutning till denallmänna försäkringen 1983/84; 1198 av Po// /?fl/ngnrrf Utbetalningen avstudiestöd 1983/84:1199 av och Rätt till kvittning mellan förvärvskällor vid beräkning avegenavgift 1983/84:1200 av och läkemedel till psoriasissjuka 1983/84:1201 av och olycksfall 1983/84:1202 av och arbetslösas sjukpenningsplacering 1983/84:1203 av 1983/84:1204 av 5mre r/)(/n Ändring av villkoren fördelpension 1983/84:1205 av förste vice talman . Rätt till kvittning mellan förvärvskällor vid beräkning avegenavgift 1983/84:1206 av m.fl. Vissa försäkrings- och arbetsskadefrågor för studerande 1983/84:1207 av tn.fl. 1983/84:1208 av och bromsbelägg 1983/84:1209 av m.fl. 1983/84:1210 av av livetsbörjan 1983/84:1211 av och för invandrarbarn i förskoleåldern 1983/84:1212 av isocialtjänstlagen 1983/84:1213av och 66 Ändrat huvudmannaskap för omsorgsverksamheten Tisdaopn H 1983/84:1214 av och Sjukvården i livets slutskede 1983/84:1215 av Margö m.fl. Ökat anslag tillstyrelsen för vårdartjänst