prot · G70999 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag fortsätter gärna diskussionenmed bostadsministern, särskilt med tanke på den oro som människorna känner iframför allt min valkrets, . Ett bostadsministern närståendeborgarråd har tagit vissa initiativ, och jag hoppas att det kommer att ländatill resultat. Också förra fastighetsborgarrådet i har tagit vissainitiativ. Det får inte vara så att äldremänniskor t. ex. inte vågar utnyttja sin hyresrätt. Jag skall gärna visabostadsministern de avdrag av tidningsartiklar som jag har. Om det inte går attfå till stånd en ändring, återkommer jag i denna fråga. Det är naturligtvis beklagligt om avhyresgästerna, t. ex. hos , känner sig störda och inte ansersig ha ett tillfredsställande boende. Bostadsföretaget har därför anledning attpröva på vilket sätt situationen skall förbättras för hyresgästerna i berördafastigheter. När det gäller frågan om fastighetsägarna skall ha formelloch laglig möjlighet att vidta en sådan åtgärd som här avses har jag blivittillfrågad om jag anser att det behövs ändringar i den gällandehyreslagstiftningen för att fastighetsägarna skall få möjlighet att åstadkommaett tillfredsställande boende. Jag har funnit att den nuvarande lagstiftningenger de möjligheter som behövs i sammanhanget. Jag har ingen anledning att härdiskutera vilken metod fastighetsägarna skall använda. Det är rimligt,, att uttalar sig i den här frågan, eftersomförvaltning och byggande av bostäder är en angelägenhet. Staten byggeringa bostadshus. Därförskall de som har ansvaret för hyreshusen själva bestämma vilka åtgärder somskall vidtas. Jag anser inte att det finns behov av några förändringar ihyreslagstiftningen för att göra detta möjligt. Det räcker med det som hittillsgjorts. Vidare har frågan prövats i samband med utarbetandet av den propositionsom lades fram, tror jag, . 22 (): Om lagstiftningen är tillräcklig, kan jag inte förståvarför missförhållande är så många som de verkligen är. Därför anser jag attvi, vilka vägar vi nu än väljer, återigen måste se över lagstiftningen. Det ärlitet svårt att förstå att bostadsministern inte har samma uppfattning som jagi det här fallet. Bara det faktum att människor är så pressade är vältillräckligt. Någonting måste vara galet när även fastighetsägarna,hyresvärdarna, påstår att det inte finns metoder att hjälpa hyresgästerna. Detvill till att vi här i huset beaktar den här frågan. Lagstiftningen skall varasådan att både den enskilde hyresgästen och fastighetsägaren har medel när detgäller att komma till rätta med svårigheterna. Om hyresgästs skydd mot bidler m. m. Jag kan ge rätt i att detkanske finns anledning att se över lagstiftningen på det här området, dock ickehyreslagstiftningen. Det kan finnas anledning att göra en översyn avbostadsanvisningslagen för att ge de kommunala bostadsförmedlingarna störremöjligheter att fördela de problem som uppkommer i fastigheterna över helabostadsbeståndet. Då kanske det inte blir så att man i vissa fastigheter har störning, utan man kanske kan fördela på ett bättre sätt än hitintills. Menden frågan får jag ta ställning till senare, och den harinteblivit ställd tillmig . Jag har svarat på frågan om hyreslagstiftningen. 24 (): När bostadsministern säger att vi skallfördela de problem som finns kan jag inte hålla med om det. Jag anser att vi iförsta hand bör medverka till att avhjälpa de problem som finns. Det gällerinte att fördela problemen, det gäller att minska dem, att skapa en bättresituation för samtliga. Det finns inget hinder i lagstiftningen förfastighetsägarna när det gäller att försöka åtgärda de problem som finns. Detfinns en hjälp i lagstiftningen. 26 (): Får jag då till slutsäga att jag anser att den hjälpen icke är tillräcklig. Överläggningenvar härmed avslutad. Om subventioneringen av bostadssektorn 6 § Svar på fråga 1983/84:390 om subventioneringen avbostadssektorn har ställt följande frågor till mig: Hur mycket idirekt ekonomiskt stöd betalar kommunerna ut till de allmännyttigabostadsföretagen ? Hur påverkaskonkurrensen mellan olika bostadsföretag av dessa subventioner? Avserbostadsministern vidta några åtgärder för att skapa konkurrensneutralitetmellan olika bostadsföretag i kommunerna? Som svar på den första frågan vill jag redovisa vissauppgifter ur ekonomiska statistik för vilken utgör den senasttillgängliga. Enligt denna uppgick de kommunala bidragen till SABO-företagentill i genomsnitt /m , vilket motsvarar en totalbidragsvolym om ca 63 milj. kr. Bidragen avser främst driftbidrag,investeringsbidrag för särskilda åtgärder samt förlusttäckningsbidrag. Dekommunala bidragen täcker således vissa faktiska kostnader hos företagen. har SABO-företagens kostnader till följdav outhyrda lägenheter ökat. uppgick hyresbortfallet till igenomsnitt /m'. Kommunerna har dock tagit sittbostadsförsörjningsansvar och ersatt företagen för onormala hyresförluster. Dekommunala ersättningarna för hyresbortfall uppgick till igenomsnitt /m. uppgick antalet outhyrda lägenheter tillca 30 000. Av dessa fanns hos allmännyttiga företag. Under mars 1983uppgick antalet outhyrda lägenheter till ca 40 000. Det totala resultatet av problematiken med outhyrdalägenheter blev således en genomsnittlig höjning av SABO-företagenskostnadsnivå med ca /m. Denna höjning kan via bruksvärdessystemetberäknas ha motsvarande effekt på den allmänna hyresnivån. Detta förhållandekan knappast anses missgynna de privata fastighetsägarna, vilka som regel harett mycket begränsat antal outhyrda lägenheter. Mitt svar på fråga två och tre blir således att dekommunala bidragen knappast kan påverka konkurrenssituationen mellan olikabostadsföretag på ett sätt som är negativt för privata fastighetsägare. Avdetta följer att jag inte anser att det behövs några åtgärder för att skapakonkurrensneutralitet mellan olika bostadsföretag. Anf.28 (): Jag ber att fåtacka bostadsministern för svaret på min fråga. Det är stora belopp som slussas till allmännyttigabostadsföretag. Uppenbart är dock att beloppens storlek skiftar beroende på vemsom lämnar uppgifterna. Bostadsministerns svar på mina frågor visar att beloppensstorlek är relativt blygsam. Jag har helt andra sifferuppgifter som visar attde belopp som kommunerna för över till sina allmännyttiga bostadsföretag ärlångt större. Jag vill erinra om att lät göra enenkät bland samtliga kommuner. Av denna framgick att kommunerna subventioneradede allmännyttiga bostadsföretagen med 155 milj. kr. ansåg attbeloppet skulle vara 12 milj. kr. Det är alltså utomordentligt stora skillnaderi uppfattningarna om beloppens storlek. ansåg att man hade fått 271 milj. kr. frånkommunerna, medan bostadsministern anför en långt mindre summa-63 milj. kr. Dessutom kan vi erinra om att det i vissa fall förekommerstöd till de allmännyttiga bostadsföretagen som inte direkt kan redovisas ellerfastläggas i siffror. Dessutom utgår ett omfattande statligt stöd. Det är heltklart att det är mycket stora belopp som överförs till de allmännyttigabostadsföretagen. Jag hartvå invändningar att göra. För det första skapar detta system intekonkurrensneutralitet mellan de olika företagen på bostadsmarknaden ikommunerna. Jag förnekar inte att kommunerna har ett ägaransvar gentemot sinaföretag. Detta måste man beakta när man bedömer under vilka förutsättningarföretagen lever och arbetar. Bruksvärdessystemet innebär att den hyresnivå somallmännyttan fastlägger skall vara vägledande även för den privatafastighetsförvaltningen. På det sättet kan det bli en snedvridning när detgäller hyressättningen. Om det utges både statliga och kommunala bidrag tillflertalet allmännyttiga bostadsföretag, blir bilden helt skev. När det gårflera hundra miljoner från det allmänna till de allmännyttiga bostadsföretagen,kommer de privata fastighetsägarna i en mycket sämre situation. För det andra vet de allmännyttiga bostadsföretagen att dekan påräkna stöd om de kommer i svårigheter. Man kan därför fråga: Saknas enpress på företagen att göra det bästa möjliga av sin situation - att pressa nedkostnaderna och att bedriva verksamheten på bästa sätt? Jag vill återigen fråga bostadsministern: beredd att antingen försöka få bort den här typen avsubventioner eller ompröva brukvärdessystemet? Om subventioneringen av bostadssektorn Jag vill gärna vitsorda att det alltid ärsvårt med siffror. Det beror på vilka utgångspunkter man har och vad man tarmed i den sifferredovisning som lämnas. Men för att det inte skall råda någradelade meningar mellan och mig vill jag säga att det delvisvar en hopblandning av två siffror. Att redovisat ett belopp på över 200milj. medan jag redovisar ett belopp på 63 milj. kr. beror på att de 63miljonerna omfattade de /m som utgått till bostadsföretagen och ickeavser täckning av kostnaderna på grund av outhyrda lägenheter. Sedan redovisadejag i nästa sammanhang att kostnaderna för outhyrda lägenheter delvis hadetäckts av kommunerna. Därmed kommer man fram till detta belopp. Det är möjligt att ställer sina frågormot bakgrunden av de uppgifter om kommunala bidrag till allmännyttan sompublicerats genom Om subventioneringen av bostadssektorn Fastighetsägareförbundet.Dessa uppgifter ger en annan bild av nivån på den kommunala bidragsgivningen.Det har dock mycket lätt kunnat konstateras att de genomFastighetsägareförbundet framtagna uppgifterna är felaktiga. När det gäller siffermaterial har det blivitföremål för granskning av Björells auktoriserade revisionsbolag, som harkonstaterat att det inte kan riktas anmärkningar mot det siffermaterial somSABO har redovisat och det som jag här presenterat. Kvar står alltså vad jag redovisat i mitt svar, nämligenatt det utgår ett bidrag till de allmännyttiga bostadsföretagen med /rnoch att kommunerna dessutom har tagit på sig kostnaderna för hyresbortfall,motsvarande /mr. Beträffande den direkta frågan, som jag nu fick av BertilDanielsson igen, vill jag säga att jag inte har för avsikt att vidta någraytterligare åtgärder i detta hänseende. Såsom jag har redovisat i mitt svargynnar den nuvarande situationen genom bruksvärdessystemet de privatafastighetsägarna, men den förbättring de får är inte större än att den kantålas i sammanhanget. I övrigt hoppas jag verkligen att de allmännyttigabostadsföretagen har tillräckligt stark press på hyressättningen i sinabostäder, eftersom den också, genom bruksvärdessystemet, är avgörande för andratyper av upplåtelse av bostäder. Men jag skall gärna hemställa till dem att detar ett tag till för att se om det går att bringa ned kostnaderna. Då skulle viockså få ned dem i privatägda fastigheter. 30 (): Bostadsministern ifrågasätter de sifferuppgifter som jaghär inledningsvis anförde. Jag vill bara säga, att även omFastighetsägareförbundet har sammanställt en rapport, gör man direkta citat uren enkät som lät göra. Siffrorna är så gamla som , mende visar ändå en avsevärt högre nivå på de bidrag som utgår till deallmännyttiga bostadsföretagen än framför allt bostadsministern harredovisat. Vi skall inte strida om tiotalmiljoner, men när det rör sig om skillnader på fårman kanske vara litet försiktig. Det är helt klart att stora belopp förs överoch att de allmännyttiga företagen på det sättet har en mer gynnsam situationän de privata företagen, som har att konkurrera med allmännyttan. Jag kan intefinna att detta på något sätt skulle gynna de privata företagen utan tvärtom:just kopplingen till bruksvärdessystemet gör att de kommer i en sämrekonkurrenssituation. Därför måste man antingen föra bort subventionerna ellerompröva bruksvärdessystemet. Det är de två vägar man har att välja på, om manvill ha någon form av konkurrensneutralitet. Men om inte bostadsministern ärintresserad av att företag skall leva under samma villkor kan jag förstå hansinställning. 31Bostadsminister : Herr talman! Låt mig först säga till BertilDanielsson att jag inte kommenterade siffrorna . Jag vet inte om de ärkorrekta eller inkorrekta.Jag har inte tittat på dem. De ligger långt bakåt i tiden, och om BertilDanielsson vill få dem kontrollerade får han vända sig till den som då hadeansvaret för . Jag har inte någon åsikt om det. Beträffande den andra frågan som tarupp, om konkurrensneutraliteten och de privata fastighetsägarnas situation,vore det bra om vi kunde klara ut den, . Det är ju allmännyttan som har fått ta det ytterstaansvaret för kommunernas bostadsförsörjning genom att uppföra flerfamiljshusoch hyreslägenheter, där det privata intresset inte har tyckt att det harvarit tillräckligt intressant. Då har kommunen uppdragit åt sitt allmännyttigabostadsföretag att bygga så att folk skulle kunna få bostäder och industriernakunna anställa folk. Med de konjunkturförändringar som vi har haft har en del avdessa kommuner drabbats hårt av industrinedläggningar och industrineddragningaroch fått ett betydande antal tomma lägenheter. Kommunerna betalar en del avkostnaderna för de lägenheterna och företagen själva betalar en del. Den delsom företagen betalar får tas ut i ökad hyra och ger enligt bruksvärdessystemetett motsvarande utrymme för privata fastighetsägare, som inte har tommalägenheter. Jag kan därför inte finna att systemet är till nackdel förden konkurrensneutralitet som vill ha. Om inrättande av en konsolideringsfond inom de allmännyttigabostadsföretagen 32 (): Vi har uppenbarligen olika uppfattningar om vad begreppetkonkurrensneutralitet innebär. När det gäller det ansvar som de allmännyttigaföretagen tar på sig är det helt klart att man - eftersom kommunerna äger dessaföretag - bör ställa litet större krav på dem. Men att detta större ansvarskulle vara så kostsamt som dessa siffror ger vid handen, kan jag inte finna. Jag ifrågasätter huruvida den långsiktiga planeringen harvarit tillräckligt framsynt när man - som bostadsministern själv haranfört - har mellan 30 000 och 40 000 tomma lägenheter. Det går att bygga omman vet att kommunen och staten går in och täcker förlusterna! Överläggningen var härmed avslutad. 7§ Svar på fråga 1983/84:400 om inrättande av en konsolideringsfond inom deallmännyttiga bostadsföretagen har ställt följande frågor till mig: På vilket sättinformeras de allmännyttiga bostadsföretagen om kravet på inrättande av enkonsolideringsfond? att vidta åtgärder om kravet inte följs, och i så fall på vilketsätt? Kravet på att allmännyttiga bostadsföretag gör avsättningar till en konsolideringsfond gäller endast i de fall företagetansöker om och beviljas Om inrättande av en konsolideringsfond inom de allmännyttigabostadsföretagen räntebidragtill underhåll m. m. enligt förordningen (1983:974) om statligt räntestöd tillförbättring av bostadshus. Avsättningarna till fonden skall då ske i sådan taktatt fonden senast vid utgången av uppgår till avfastighetskapitalet. Kravet på avsättningar till fonden bör ses mot bakgrund avdet nya finansieringssystemet för underhåll m. m., som infördes vid årsskiftet.Systemet medför ett minskat behov av avsättningar till underhållsfonder. Det är av allmänt intresse att de allmännyttiga företagenhar en tillräcklig soliditet. Konsolideringsfonden är ett viktigt instrumentför att uppnå detta och för att stärka eller bevara de allmännyttigabostadsföretagens ekonomiska handlingsfrihet. Kravet på en särskild konsolideringsfond infördes pågrundval av ett förslag i betänkandet om bostadsförbättringsprogram.Betänkandet remiss-behandlades . Förslaget tillstyrktesdärvid av bl. a. och . Förslaget har alltså varit väl käntunder . Företagen informeras också om kravet genom de bestämmelserom räntebidrag som regeringen har utfärdat. Enligt dessa gäller också attutbetalningarna av räntebidrag upphörom kravet inte uppfylls. Något behov avåtgärder från min sida blir därför knappast aktuellt i ett sådant fall. 34MARGARETA (): Jag vill tacka bostadsministern för svaret på min fråga. Bostadsministern säger att företagen har informerats ochatt de regier som gäller är väl kända. Jag har vid mina kontaker med en delav de allmännyttiga bostadsföretagen inte fått riktigt samma uppfattning. Mångaav de allmännyttiga företagen har klamrat sig fast i denräddningslina som regering, riksdag och även kommuner lagt ut för att de skallkunna klara sin ekonomiska situation. Dessa bostadsföretag har därför intebehövt vidta nödvändiga åtgärder för att få en sund ekonomi. I den s. k. ROT-propositionen fanns ändå ett inslag sompekade i rätt riktning, nämligen kravet på en konsolideringsfond. Uppbyggnadenav en sådan fond kan ge bättre stabilitet åt företagen och även ledatill att de kan stå på egna ben utan insatser från stat ochkommun. Jag har med förvåning tagit del av kalkyler för kommunalaROT-program, där det saknats avsättning till konsolideringsfond. Vid förfråganrörande bristen på konsolideringsfond har företrädare för bostadsföretagenvarit oförstående och tydligen helt oinformerade om det krav som finns i dettaavseende. Det är därför intressant att nu få veta att förslaget om konsolideringsfondtydligen varit ute på remiss och att företagen har informerats, sombostadsministern säger. Jag vet inte var det brister i informationsledet, mentydligen har uppgifterna i det här avseendet inte helt trängt fram ute ikommunerna. Det är väl ingen hemlighet för bostadsministern att kravetpå konsolideringsfond mött ett starkt motstånd i de kommuner som har varitmedvetna om förslagets reella innebörd. Det är därför intressant att få veta om bostadsministernställer ett direkt krav på inrättande av konsolideringsfond eller om kommunernai vissa situationer kan bortse från kravet i fråga. Jag skulle gärna vilja haett klart svar på den frågan. Jag tror inte att vi kan klara ut hur det ärmed informationen. Det har i varje fall gjorts ihärdiga försök att spridainformation. Redan innan författningarna var färdiga, sände utett cirkulär, som jag har här i min hand, vari man redovisar dessabestämmelser. Jag kan senare överlämna det till har ordnat konferenser och kurser för 6 000 människor. Deallmännyttiga bostadsföretagen har ständigt kontakt med sina medlemmar ochförsöker informera genom konferenser, kurser och material. Det är alltså knepigt att få informationen att gå fram.Men man kan ändå hoppas att de företag som har tänkt utnyttja underhållslånenskaffar sig tillräcklig information, innan de söker dessa lån. När det gäller frågan om kravet är situationen den attvill ett företag ha underhållslån enligt den författning som jag redovisade ochsom ingår i ROT-programmet gäller bestämmelserna om konsolideringsfond. Om den aviserade statliga fastighetsskatten 36 (): Kommunerna och företagen bör varainformerade, innan de kommer så långt att de söker dessa lån. Vi vet attplaneringsarbetet tar och är ganska omfattande i de fall det gällerombyggnation. Därför har jag ställt mig frågande till varför denna informationinte har funnits hos företagen. När man befinner sig i det stadiet att man får ett svarfrån länsbostadsnämnden om låneansökan, är det kanske för sent att dratillbaka ansökan på grund av att man först måste inrätta en konsolideringsfond.Man måste göra kalkyler i förväg och se vilka ekonomiska förutsättningar somgäller. Därför har jag, herr bostadsminister, funnit det angeläget att fåklarhet i denna fråga. Överläggningen var härmed avslutad. 8§ Svar på interpellation 1983/84:109 om den aviserade statligafastighetsskatten har ställt följande frågor till mig: Anserregeringen att det är önskvärt med fortsatt enskilt ägande av hyresfastigheter? Är regeringenmedveten om att den planerade fastighetsskatten, om den införs, skulle radikalturholka möjligheten härtill? Är regeringenmedveten om att en ytterligare försämrad lönsamhet för Omden aviserade statliga fastighetsskatten de privatägdahyresfastigheterna skulle medföra stora svårigheter för privata fastighetsägareatt klara av erforderligt underhåll, vilket skulle få för byggsysselsättningenstarkt negativa konsekvenser? Svaretpå den första frågan är ja. Regeringens målsättning är att ge samtligafastighetsägarkategorier samma ekonomiska förutsättningar. Hänsyn måste då tastill olikheter i bl. a. beskattningsavseende. a. kommit till uttryck i det påbörjade bostadsförbättringsprogrammet,där enskilda fastighetsägare ges möjlighet att välja mellanräntesubventionerade lån eller bibehållen omedelbar avdragsrätt för reparationer. Enpromemoria om de administrativa rutinerna för fastighetsskatten m.m. harnyligen skickats ut på remiss från . Jag vill upplysa om attfastighetsskatten i den promemorian betraktas som en avdragsgill driftkostnadför konventionellt beskattade fastighetsägare. Denandra frågan ställs tydligen mot den bakgrunden att anseratt det av SCB:s intäkts- och kostnadsundersökning framgår att den privatafastighetsägaren har ett kostnadsmässigt mycket svårt läge. också att de allmännyttiga företagen på grund av åldersfördelningeni sitt fastighetsbestånd inte behöver kompensera sig för fastighetsskatten,vilket medför att de privata värdarna inte heller kan få kostnadstäckning förskatten. insertydligen inte att den aviserade fastighetsskatten - i vad gällerbostadssektorn - inte har till syfte att lägga ytterligare bördor på en viss fastighetsägarkategori. Syftet är i stället, liksom det var med hyreshusavgiften, att förhindra en förmögenhetsomfördelning till förmån för fastighetsägare med hus som inte omfattas av det statliga räntebidragssys temet. Förmögenhetsomfördelningenskulle ha uppkommit som en föjd av att de besparingar inomräntebidragssystemet, främst upptrappningar av de garanterade räntorna, sombeslutades , leder till en allmän höjning avhyresnivån. Hyreshusavgiften fastställdes till en nivå som motsvarar degenomsnittliga kostnadsökningarna till följd av besparingarna. Det är i ochför sig korrekt att hyreshusavgiften - och fastighetsskatten - har begränsad inverkanpå allmännyttans kostnader, men allmännyttan träffas i desto större utsträckning av ökade räntekostnader till följd av besparingarna. Besparingarnas inverkan på hyresnivån har inte förnekats från fastighetsägarhåll. Även utgår i sina besparingsförslag från att effekterna av dessa fördelas på beståndet av hyreslägenheter. Hyreshusavgiftenär således balanserad mot effekterna av besparingarna inom räntebidragssystemetunder åren 1983-1985 och påverkar normalt inte fastighetens resultat i övrigt.Även fastighetsskatten skall balanseras mot upptrappningar av de garanteraderäntorna. Dekostnadsundersökningar som hänvisar till avser situationenföre det att nämnda besparingar genomförs. Man kan också tillägga attresultatet av det enskilda fastighetsinnehavet för fastigheter som förvärvatsunder senare år ofta återspeglar de ekonomiska kalkyler som fastighetsägaren har gjort i anslutning till förvärvet. Jag anser således inte att hyreshusavgiften ellerfastighetsskatten urholkar möjligheterna för enskilt ägande av hyreshus.Åtgärderna medför endast att en oskälig förmögenhetsomfördelning förhindras. Beträffande tredje fråga vill jagframhålla att regeringen genom påbörjandet av bostadsförbättringsprogrammet harskapat möjligheter för samtliga fastighetsägarkategorier att genomföra erforderligaunderhållsåtgärder. De privata fastighetsägarna erbjuds i realiteten sammamöjligheter som övriga fastighetsägare. Sammanfattningsvis anser jag således att regeringenspolitik medför att enskilda fastighetsägare behandlas rättvist i förhållandetill övriga fastighetsägarkategorier. Om den aviserade statliga fastighetsskatten 38Förste vice talman (): Jag ber att få tacka bostadsministern för svaret. höjdes skatterna med i genomsnitt . kommer skatterna att höjas med ytterligare . perhushåll, och också avser regeringen uppenbarligen att genomförakraftiga skattehöjningar. En sådan skattehöjning är införande av den nyafastighetsskatt som skulle innebära en väsentlig utvidgning avhyreshusavgiften, med dess redan utomordentligt allvarliga effekter för detenskilda fastighetsägandet.