prot · G70925 · 1983-12-31 00:00:00 — Jaghänvisar alltså till sammanfattningen i betänkandet, där det klart anges all vifrån vår sida är helt inställda på att del skall ske en effektivisering avutredningsväsendet. Del står t. o. m. i klartext all del är rimligt altutredningar inte bör få la mer än t. ex. . Så den saken kan lämnas därhän- här råder del enighet. Men för alt sedan verifiera min tidigare kritik vill jagbara citera följande ur ulskollels sammanfattning av motionen: "Däremotuttalas i motionen kritik mot det som sägs vara det huvudsakliga inslaget iregeringens ambitioner, nämligen all en allt större del avutredningsverksamheten skall ske internt i departement och ämbetsverk. En ökadcentralisering till kanslihuset innebär enligt motionen all förslag somföreläggs knappast alls är utredda och att remissbehandling ochlagrådsgranskning försummas." Detta är alltså det underlag från motionen som på denpunkten finns i reservationen. kritiserade min kritik. Men jagvar ju ganska noga med alt inte fabulera. Jag citerade vad lagrådet hade sagt isina yttranden i några fall som har varit aktuella , ochsedan hänvisade jag till de uttalade ambitioner i vad gäller sättet att beredalagslift- ningsärenden somstatsrådet har givit till känna. Dettavar i stort sett det underiag som jag hade för min kritik. Men jag kundenaturligtvis ha redovisat mängder av ärenden som ytterligare belyser att det ärpå det här sättet - del är en centraliseringsprocess på gång där man har somambition att göra så mycket som möjligt inom kanslihusets väggar och sedan fåsnabba beslut i . Detta är helt otvetydigt, och det har bl. a. avsattsig i en myckel snabb ökning av anlalel.ljänslemän i departementen och inomstatsrådsberedningen. Vi gjorde ju en granskning av detta ikonstitutionsutskottets granskningsbetänkande , och vi fann då all sticki stäv mot vad man skulle kunna tro, när man tagit del av den socialdemokratiskakritiken mot fidigare borgeriiga regeringar, så hade antalet handläggandetjänstemän i kanslihuset expanderat myckel kraftigt. Ochdel är naturligtvis nödvändigt, om man vill ha denna nya typ avberedningsarbete när det gäller lagstiftningen i vårt land, att man skaffar sigmer folk inom kanslihuset. Men del är alltså en modell som vi opponerar mot imotion och reservation. Beredningav regeringsärenden m. m. 9 ()replik: Jag är inte så imponerad av argumentering . Vibrukar i vilja ha litet bättre underiag, innan vi kommermed så självsäkra slutsatser, och jag vill därför som konstitutionsutskottelsordförande hävda all vi bör undersöka vad som har hänt i det förflutnabetydligt grundligare. Jaghar minnen av att man under de borgerliga regeringsåren i stor utsträckninganvände ett system med enmansutredningar osv. Men jag kastar inte bara ut vissapåståenden här, utan jag tycker att vi i så fall bör undersöka delta grundligti samband med granskningsarbelel. Sedanär del väl lika bra alt gå till reservationen. Där sägs: "Enligtutskottels mening är regeringens uttalade avsikter att lägga en allt större delav utredningsverksamheten internt i departementen och ämbetsverken mycketbetänkliga." Jagvill starkt understryka att det uttalandet är en frihandsteckning när detgäller regeringens avsikter. Jag ber all få citera från statsrådet :"Åtgärderna får inte ses som en nedvärdering av utredningsväsendet.Tvärtom, syftet med dem är att ge utredningarna större möjligheter att fyllasin viktiga roll genom att arbeta både snabbare och effektivare." Detfinns alltså ingen strävan från regeringens sida all arbeta sig bort fråntraditionen. Delhänvisas sedan till antalet tjänstemän som arbetar med utredningar. Men desysslar ju inte enbart med beredningsarbete. Regeringen sysslar medverkställighetsarbete, och det är viktigt att den politiska instansen har resurserför alt hävda folkstyrets krav gentemot förvaltningen. Det är också en viktigsynpunkt som bör tillgodoses när del gäller alt bedöma sådana här frågor - såatt man inte bara gör en sammankoppling med att det skulle bli en minskning avdet deparlemenlala utredningsväsendet. Beredning av regeringsärenden m.m. 10 () replik: Det är viktigt att den politiska instansenhar resurser för att kunna motväga förvaltningen, säger . Jag kani och för sig hålla med om det. Men jag konstaterar bara vilket annat ljud iskällan det är nu än när vi diskuterade dessa frågor under andra regeringar. Dåblev vi utsatta för en våldsam kritik, därför att några sakkunniga hade utsettsi departementen. Det verkade som om är belåten med detnuvarande läget. Han tycker således all lagrådet gott kan få lov all görasådana här kritiska uttalanden även framöver- det måste ju vara kontentan avvad han har sagt. Det behövs alltså inga särskilda uttalanden från riksdagenssida, eftersom det är regeringen som tänker och handlar bäst i denna som i allaandra frågor. Den här kritiken mot socialdemokratiska regeringar är, somsagt, ingalunda ny. Den förekom redan före regeringsskiftet . Jag skall be att få citera en passus uren debatt som vi hade i kammaren , då socialdemokraternavar inne på samma vägar som . "Det är bra när man har parlamentariker från olikapartier, det förlorar vi aldrig på. Det är den reprimand som jag vill geregeringen och har givit den tidigare: Tag med representanter från partiernasom sedan skall ta ställning i , så att de dels känner alla premisserför det förslag utredningen lägger fram, dels kan följa de förslag som pågrundval av utredningarna läggs fram i . Man kan vara hur kritisk som helst och likväl vara en storanhängare av det system som vi har med utredningar. Del är starkt medutredningar. De får tid på sig. Vad har vi för lid när vi i ett utskott skallbehandla en fråga? Man är inte så fri där och man har på sig. Detär en väldig styrka både med utredningarna och med remissförfarandet påutredningarnas resultat. Det förfarandet får vi vara rädda om, även om detkostar myckel pengar-det är värt sina pengar, menar jag." Det är dock inte mig själv som jag citerar här, utan detär en ännu i dagarna högst aktuell socialdemokrat, nämligen . Honhade tydligen upptäckt vart man redan då var på väg. Ur lagstiftningsmoralenssynpunkt hade det varit bra om nu tagit upp hennes i dettaavseende fallna mantel. 11 () replik: . Jaguppfattade senaste anförande som alt han log tillbaka del hanhade hävdat tidigare, nämligen alt det förhållandet alt del nu finns flertjänstemän i kanslihuset skulle kunna åberopas som ett argument för altutredningsuppgifter håller på all flyttas från kommittéväsendet fill regeringen.Han medgav all de har andra funktioner också, bl. a. den vikliga rollen allfölja det politiska inflytandet över förvaltningen. citerar ofta jusfifieråd och andra för attskapa underlag för sitt yrkande. Men jag har citerat ett uttalande av IngvarCarlsson , där del framgår all avsikten inte alls är den som angesav Berfil Fiskesjö. Han har alltså respekt för utredningsväsendet. Men det är väl ändå inte orimligt all vi också får endiskussion om möjligheter till ändringar och större effektivitet på det härområdet. Jag tror att det finns mycket som vi kan komma överens om alt göra förall förbättra kommittéväsendet. Det handlar om att man inte får begrava ochlånghala frågor som man av olika skäl inte hinner eller orkar fatta politiskabeslut om vid ett givet tillfälle. Del handlar också om att förmå utredarna attsnabbare bli färdiga med sina uppdrag. Del är vikliga saker att arbeta med. Det som berör kommittéväsendet är en följetong. Jag tyckeratt här har en granskningsuppgifl, men då börgranskningen göras allsidigt, och vi bör inte komma med citat och slutsatsersom inte är underbyggda och redovisade. Jag ställer större krav påkonstitutionsutskottets granskningsuppgift när del gäller kommittéväsendet. Beredning av regeringsärenden m. m. Talmannen anmälde alt anhållit att tillprotokollet få antecknat alt han inte ägde rätt till ytterligare replik. 12ANDERS (): I den motion som refererartill finns det krav på all man även i fortsättningen skall se till att så mycket som möjligt av utredningsväsendet är föremål för insyn och alt man i stor utsträckning skall använda sig av parlamentariska utredningar. Detta har konstitutionsutskot tet tillgodosett i sin skrivning på s. 7 i utskottsbetänkandet, där det omkravet på en allsidig belysning står: "Denna tillgodoses enligt utskottels meningi de flesta fall bäst av alt - som sker i parlamentariskt sammansatta utredningar - skilda politiska meningsriklningar får påverka utredningsarbetet. Ut skottet utgår ifrån att regeringen inte har någon annan uppfattning om värdet av parlamentariskt sammansatta utredningar än utskottet." Jag har svårt alt se, herr talman, all vi med detta intehar tillgodosett i stort sett de krav som har framfört, och delär anledningen till att vi, moderata samlingspartiets representanter iutskottet, inte har stött reservationen. Det finns naturligtvis undantag också på dethär området när det gäller kravet på parlamentariskt sammansatta utredningar.Vi har ett mycket stort utredningsväsende i det här landet, som kostaråtskilliga och som i många fall används för att stoppa vettigabeslut i den här kammaren. Det är populärt att skylla på sittande utredning.Mot den bakgrunden, herr talman, är del naturligtvis viktigt all regeringenhar möjligheter att ha en flexibilitet. bör man inte använder sig avstora parlamentariskt sammansatta utredningar. Utredningsväsendet får inteförvandlas till en enda gigantisk långbänk. Jag har, herr talman, själv erfarenhet av sju statligautredningar, och jag måste verkligen säga att det är blandade erfarenheter. Ivissa av de här sju utredningarna skulle man ha kunnat arbeta på ett helt annatsätt och uppnått en betydligt större effektivitet. Det är inte alltid fallet,måste jag tyvärr understryka. Jag kan,herr talman, inte heller underlåta alt säga alt en del av ansvaret för Beredning av regeringsärenden m. m. all vi harlångrolande utredningar ligger på de statsråd som har tillsatt utredningarnaeller som bar ett ansvar för dem genom att de verkar inom deras departement.Jag har svårt all se alt statsråden eller regeringen, vid fillsällning avutredningar, inte i direktiven kan ange ett sista datum då utredningarna skallvara klara. Man använder sig ofta av generella formuleringar, såsom alt"arbetet skall bedrivas skyndsamt" etc. Ordet "skyndsamt"tolkas av de flesta stadiga utredningar på ett alldeles eget sätt, som inteskulle kunna användas i något annat sammanhang. Jag anser alltså all man skall sälla ett sloppdalum. Deutredningar som går över detta sloppdalum skall anhålla om alt få fortsätta; Iannat fall skall utredningarna normalt sett upphöra - eller åtminstone kan manse till att arvodena fill ulredningsledamöterna slutar utgå i och med all dettasloppdalum passerats. Del skulle, herr talman, innebära en ordentligeffekfivisering av det statliga utredningsväsendet. Får jag allra sist säga, all del naturligtvis just nufinns några exempel på hur utredningar icke skall vara sammansatta och arbeta.Jag tänker på och kommissonen mot narkotika, där det intefinns fillfredsställande möjligheter för oppositionen att göra sin stämma hördoch påverka utredningsresultaten. 13 () replik: inlägg bekräftar vad jaginledningsvis sade avslutningsvis. Del finns tydligen en viss samstämmighetmellan socialdemokraterna och moderata samlingspartiet i synen på dessafrågor. För alt undvika alla missförstånd vill jag än en gångunderstryka all vi i motionen och reservationen betonar oerhört hårt alt viskall ha ett effektivt utredningsväsende. Del är alltså inte del frågan gäller.Både och vill förenkla det hela därhän. Vi säger t. o. m. all vi tycker all del är bra med normenall en utredning inte skall få la . Det har vi alltså ingentingemot, utan del vi vänder oss emot och krifiserar är del sätt på vilketregeringen har utnyttjat sina möjligheter att lägga in beredningsprocessen ikanslihuset - utan chans fill insyn, allmän debatt och inflytande frånregeringen utanförstående människor. För all bygga under den kritiken citerade jag några, settur historisk synpunkt, myckel sensationella uttalanden av lagrådet. Jag vetinte all del fidigare förekommit något sådant i svensk lagstiftnings historia.Del gäller myckel sensationella uttalanden av lagrådet, och om dessa säger . .". Repliken fårendast avse anförande. 15BERTIL FISKESJÖ (c) replik: Då får jag sluta här och hoppas alt jag påandra vägar kan uttrycka vad jäg tycker om sätt altkarakterisera lagrådet. 16 OLLES-VENSSON (s) replik: Med anledning av vad sade om behovet av att fåutredningar som arbetar snabbare och all få större effeklivlel i utredningsväsendetvill jag peka på att åtskilligt hänt sedan den socialdemokratiska regeringentillträdde. 75 utredningar har fått nya och snävare lidsgränser. 17 utredningarhar lagts ned, och nylillsatla utredningar får endast i undantagsfallöverskrida maximigränsen . Sedan har man kommit fram till att merrulinbelonade ärenden inte skall bli föremål för statliga utredningar ulan kanberedas av tjänstemän inom myndigheter och departement. Delhar tillsatts 48 nya utredningar, men av dessa torde etttjugotal vara klara, och således kan vi se en klar förbättring av effektivitetennär del gäller utredningsväsendet. Beredningav regeringsärenden m. m. Anf.17 () replik: Jag tycker alt den här debatten börjar bli litet meningslös, och viskall väl inte la upp kammarens tid i onödan. Majoriteten och reservanterna iutskottet är faktiskt ense om all del normala bör vara alt man harparlamentariska utredningar. Det står alldeles klart i majoritetens betänkande,och jag tillät mig, herr talman, all citera del från talarstolen. BertilFiskesjö och hans partivänner vill tillsammans med folkpartisterna göra etttillkännagivande på denna punkt. Jag tycker knappast det behövs. Del väsentligaär att vi är ense om huvudprinciperna. Sedan bör vi därutöver ge möjlighetertill de regeringar som sitter att i enskilda fall arbeta så att del blir såstor effektivitet som möjligt. Som jag sade, herr talman, kostar faktisktutredningarna statsverket mycket stora pengar , och de används ibland tillall förhindra nödvändiga och snabba beslut. 18 () replik: När jag nu har tillfälle alt återkomma vill jag koppla på där jag slutade i mitt förra inlägg och säga till . Nej, det gäller fortfarandereplik mot . 20 BERTILFISKESJÖ (c) replik: Jag trodde jag hade ordetför anförande. Men då vill jag tillAnders säga följande: Iulskoltsmajoritelens skrivning slår: "Utskottet utgår ifrån att regeringeninte har någon annan uppfattning om värdet av parlamentariskt sammansattautredningar än utskottet. Någon särskild åtgärd med anledning av motionen ärenligt utskottets mening inte erforderlig." Depraktiska resultat som vi har sett av regeringens sätt att tillämpa sinauttalade åsikter i vad gäller beredningsarbetet har inte alls påverkat AndersBjörck, trots lagrådets myckel kraftiga kritik. Man nöjer sig med en fromförhoppning om att regeringen skall vara hygglig på den här punkten. Beredning av regeringsärenden m. m. uttalandesom understryker kritiken mot regeringens handlande vill intevara med på. 21 () replik: Min replik skall naturligtvis avse jag bara säga alt som en f. d. ordförande i väl börkänna till granskar vi i utskottet regelbundet bl. a. den statligautredningsverksamheten. Vi återkommer en gång . Då, herr talman, tyckerjag det är lämpligt att slå ned på konkreta fall där vi från t. ex.oppositionens sida tycker att den sittande regeringen uppträtt mindre lämpligt.Sådana fall finns det gott om, och då skall vi naturligtvis kritisera dem. 22NILS (vpk): talade om att utskottetssocialdemokrater och kommunister hade avstyrkt hans motion, och jag vill därförgöra ett litet påpekande. Givelvis kan olika frågor motivera olika former avutredningar. Det tror jag de flesta är ense om. Men vi har från vpk kritiserattendenser till enmansutredningar och departemenlsutredningar som framkommitunder olika regeringar - jag vill markera att även regeringar där BertilFiskesjö borde haft inflytande har visat sådana tendenser. Jag tycker dock att med den kraftiga markering utskotletgör av hur utskottet ser på dessa frågor har det som är väsentligt i fråganframkommit. Utskottet har ändå erinrat om att det vid tidigare tillfällenbehandlat frågan och framhållit betydelsen av att ha representanter förriksdagspartierna i utredningarna. Utskottet säger alt del fortfarande harsamma uppfattning. När utskottet därtill säger att det utgår ifrån attregeringen inte har någon annan uppfattning om värdet av parlamentarisktsammansatta utredningar, tycker jag det är ett viktigt understrykande. Visar det sig all regeringen har en annan uppfattning änutskottet, kommer i varje fall vpk att liksom tidigare noga granskautvecklingen. Då tycker jag utskottets majoritelsullalande är värdefullt somgrund för ett ställningstagande. 23 (): Till vill jag säga attutgångspunkten för den kritik som vi har riktat mot regeringen ju är altregeringen redan i ett antal uppmärksammade fall har visat all den har en annanuppfattning än vad utskollsmajoriteten i sin blida fromhel inbillar sig altregeringen har i dessa frågor. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 2(inriktningen av den statliga utredningsverksamheten) Nr 25 Utskottets hemställan bifölls med240 röster mot 65 för reservafionen av m. fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 8 § JO:s ämbetsberättelse Föredrogs konsfilutionsulskotlels belänkande 1983/84:2 omjustitieombudsmännens redovisning av sin verksamhet till 1983/riksdag. 24 JÖRNSVENSSON (vpk): Det har blivit regel,, allredogörelsen från justitieombudsmän inte skall passera riksdagenunder tystnad. Det är en regel som kan vara värd att hålla på, oavsett om manär överens med ombudsmännen i deras bedömningar och oavsett om man är nöjd medJO-ämbetels verksamhet i stort eller ej. JO-berätlelsen har ju inte bara till ändamål alt geutgångspunkt för granskning av sina valda ombudsmän. Den har i änhögre grad del ändamålet att ge lagstiftaren en utgångspunkt för att reflekteraöver hur lagar följs och vilka problem som uppslår i tillämpningen. Rentallmänt lider brist på tillräcklig sådan återinformalion, och dettaberor åtminstone fill stor del på en viss ovilja att ta åt sig information ochanvända den för aktiv handling. Allt för ofta möter man i betänkandelexler den välkändafrasen alt "förutsätter" att myndigheter bevakar eller larinitiativ. Alt passivt förutsätta sådant är att inte la uppgiften som lagstiftarepå riktigt allvar. Erfarenheten ger oss i stället fog för uppfattningen, inte får förutsätta någonting som självklart när det gäller utvecklingen avrättsförhållandena i landet. Med den bakgrunden vill jag göra några reflexioner kringproblem som aktualiseras av årets JO-berällelse. Det förefaller exempelvis nödvändigt, att man på ettbättre sätt uppmärksammar utvecklingen inom den socialpolitiska sektorn. Mankan ställa frågan, ifall vi som lagstiftare inte har förutsatt alltför myckelsom självklart när del gäller den nya socialtjänstlagen och dess praktik. Manhar överlämnat delvis mycket svårbemästrade uppgifter ål den lokalaadministrationen utan att riktigt se konsekvenserna och ulan all rikligt länkapå vilka resurser ett uppfyllande av lagens intentioner kräver. När en missbrukare som omhändertagits enligt lagen om vårdav missbrukare i vissa fall får stanna hos polisen , därför att deför ansvariga inte kan eller vill la sitt lagliga ansvar - dåhar avståndet mellan teori och verklighet blivit sådant att ocksåsocialtjänstlagens upphovsmän borde ta sig en funderare. När åldringar underdaglid hålls inlåsta i sina protokoll 1983/84:22-26 lägenheter, därför alt en av rikels största kommuner intefinner någon bättre tillsynsform för dem - då måste del finnas något mergrundläggande fel i värderingar och i social metodik. Just del fall jag senastrefererat till är i förbigående sagt.föremål för en myckel intressant ochföredömligt ingående utredning av ombudsmannen. Många kritiker har i den offentliga debatten yttrat rädslaför att rättssäkerheten håller på att undergrävas. Mot dem har uppträtt andradebattörer, företrädare för högre myndigheter och även för , som harmenat att sådana farhågor är överdrivna och all felen utgör undantag. Men om det t. ex. i utredningen av ett allvarligt brottmålsker en fotokonfronlation, där del av fotona framgår att denmisstänkte är klädd på ett helt avvikande sätt och alltså kan identifieras,inte genom sitt utseende utan genom sin speciella klädsel - är inte ett sådantelementärt brott mot instruktioner och enkel villnespsykologi någonting somborde inge allmän oro? När den typen av grundläggande fel över huvud kan begåsoch när - denna kvalificerade instans - inte finner minstaanledning till invändning, kan då verkligen rättstillståndet vara i stort setttillfredsställande? Ligger inte den reflexionen då närmare till hands, attsådana fall är som man säger toppar på ett , all de är symtom på meravittgående, allmänna missförhållanden? Om det allmänna klimatet i förvaltningarnai stort sett var fillfredsställande, skulle ju inte den här typen av grova,elementära och cyniska avvikelser framträda. Ytterligareen reflexion till protokollet: Nästan varje JO-berättelse, liksom varje studium avhandlingar vid tings-och hovrätter, ger oss exempel på de allvarliga ochsvårlösta problem som möter i vårdnads- och umgängeslvisler. Man får en oerhörtmarkant bild av domares svårigheter och av deras vånda inför ibland till synesomöjliga avgöranden. I skarp relief framträder det förhållandet alt i synen påvad som är barnels bästa bryter sig ofta helt motsatta och oförenligavärderingar. Del är en omständighet som visar all man på det här områdetbefinner sig i en brytningstid, där en allvarlig oklarhet råder och där riskenav för barnen destruktiva beslut ökar. Vad vore naturligare än att lagstiftarnaäntligen tog på sig ansvaret för att göra en lödig och tidsenligdefinition av begreppet barnets bästa? Det är någonting som mig veterligtaldrig har skett. Jag är medveten om att åtskilligt i deströdda synpunkter jag här har framfört inte är något nytt gods, men jag kanförsvara mig med alt även gamla synpunkter kan ha en relevans så länge deproblem som de avser inte angrips på något effektivt sätt. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. 9 §Föredrogs Nr 25 Konstituiionsulskollels belänkande Onsdaeen den 1983/84:4Ändring i lagen om församlingar och kyrkliga samfälligheter 1983/84:12) Utskottets hemställan bifölls. arbetsmarknadsulskollelsbetänkanden /84:1 om statlig personalpolitik och 1983/84:2 omledighelslagsliftningen. Arbetsmarknadsutskoltels betänkanden 1 och 2 kommer attbehandlas i tur och ordning och voteringarna kommer att äga rum i ettsammanhang sedan dessa betänkanden slutbehandlats. Först upptas alltså arbetsmarknadsutskoltets belänkande 1om statlig personalpolitik. 26TOMMY (vpk): Inom del statliga området finns ett antalordinarie tjänster som filisätts på s. k. förordnande. Det kan ske ,och då omfattas man av förordningen om s. k. förordnandepension. Denna förordnandepension har i och för sig i vissa fallett berättigande, men i många andra fall ger reglerna ett sådant utfall all deär långt ifrån tilltalande. Reglerna är utformade på ett sådant sätt att ävenett relativt kort förordnande kan ge en myckel hög pension under lång lid.Reglerna är också sådana att endast vid en fortsalt statlig anställning ellerverksamhet kommer denna förordnandepension att samordnas med den kommandelönen. Vid anställningsförhållanden utanför den statliga sektorn sker däremotingen samordning. I vart fall finns del inga garantier för alt en sådansamordning skall äga rum. Detta innebär ju all de som har förordnandepension kanuppbära en mycket hög pension som de sannolikt kommer att uppbära enmycket hög ersättning för det de utför sedan de lämnat sitt förordnande om defortfarande är kvar i verksamhet. Man kan peka på många fall, men speciellt ett sådant fallvar aktuellt . Det var en tjänsteman i en mycket högbefattning som hade haft sitt förordnande under mindre än . Närförordnandet fick avslutas, fick tjänstemannen i fråga .