prot · G709129 · 1983-12-31 00:00:00 — är moderaternadess bättre även på den här punkten beträffande energibeskattningen mycketisolerade. Det tycker jag är mycket bra. När det gäller reservation 8, om skatterabatt på blyfribensin, kan man ha vissa sympatier för den reservationen. Men, ,med tanke på att bilavgaskommitténs betänkande nu remissbearbetas skulle detverkligen vara märkligt om inte avvaktade resultatet innan definitivställning skall tas. Detsamma kan sägas om reservation nr 10, som. gällerenergibeskattning inom stödområdena. F. n. arbetar den regionalpolitiskautredningen med frågor som har anknytning till reservationen, och det finnsskäl att även här invänta utredningens synpunkter. Utredningen förväntas blipresenterad redan under detta år. , herr talman, något om reservation 11, somgäller skatten på bensin till flygplan. När man från reservanternas sida villåterinföra en skattefavör, glömmer man bort varför skattefavören togs bort förfritidsflygning och fritidsändamål.Skattefavören togs bort inte minst av den anledningen att den visade siginnebära stora administrativa och kontrollmässiga svårigheter förriksskatteverket. Jag tycker att man om man kan underlätta för våra myndigheterbör göra det och inte lägga på nya pålagor. Eftersom ikraftträdandet av nämndaskatterabatt var så sent som , har inte heller någraerfarenheter vunnits. Då säger så här: Det torde mera bero påavundsjuka att man vill lägga skatten på privatflygning. Jag kan försäkra herrBjörzén att det inte är fråga om någon avundsjuka. Det är mera ett rättvisekravi förhållande till annan bränslebeskattning. Jag har sagt - när vi debatterade den härreservationen - att vi från utskottsmajoritetens sida inte utesluter att vissatillämpningsproblem kan uppstå. Vi förutsätter också att regeringen noggrantuppmärksammar fillämpningen och verkningarna av den nya lagstiftningen och vidbehov återkommer med förslag till ändringar. Med det anförda yrkar jag bifall tillhemställan i skatteutskottets betänkande 33 i dess helhet och avslag på dereservafioner som fogats fill detta betänkande. 135KARL BJÖRZÉN (m) replik: tog först upp reservation 6 omutvärdering av skatten på viss elektrisk kraft. måste vara medvetenom hur ojämnt denna slår för olika företag och hur olyckligt det kan vara ivissa fall, när företag kanske har kunnat hålla sig flytande trotsdriftsförluster i sin industriella verksamhet och kunnat överleva tack varevinster från vattenkraft. Som ett litet exempel på hur det kan slå kan jag nämnaUddeholmsbolaget, som betalade 28 milj. kr. i sådan extravattenkraftsskatt. Av proposition 157, som skall behandlas här i kammarensenare , framgår att regeringen måste föreslå avskrivning av ellerförändrade villkor för villkorslån fill . Detta kostar 230 milj.kr,, så man tar med den ena handen och får ge tillbaka med den andra. När det gäller skatten på flygbensin säger attdet inte är fråga om avundsjuka utan om rättvisa och att man noga skall följafrågan. Det hade varit bättre om hade kunnat säga hur man skallkunna ange skillnaden mellan fritidsändamål eller privata ändamål ochmålflygning, skolflygning, trafikövervakning, frivilliga flygkårens verksamhet,bogsering och sådana saker. Var går gränsen mellan privata ändamål ochskolflyg? Flygförare måste fakfiskt bedriva egenträning, men detta förslagkommer att leda till minskad flygning och minskad flygutbildning. Förslaget kommer alltså att innebära en belastning församhället. Vi kommer att få sämre möjligheter att klara olika uppgifter. De negafiva effekterna finns sammanfattade i en avmotionerna i ärendet: o beslutet är förödande för flygning som hobby och sport-det fördyrar varje flygtimme med ca , o ett nytt avgiftssystem införs,som det innebär stora svårigheter att följa och somdessutom uppmuntrar till fusk. o risken för flygolyckor ökar pågrund av färre flygtimmar och användande av fel bränslesort, o på siktminskar antalet tjänster för flyglärare, servicetekniker m.fl., o beslutet minskarrekryteringsunderlaget till frivilliga flygkåren, brandbevakning,räddningstjänst, bogsering m. m. Den obetydliga inkomst som staten har av dennaskatt väger knappast upp alla dessanegativa effekter. 136 () replik: uttryckte vissa sympatier förvårt förslag om skattefrihet för motoralkoholer. Vad vi här begär är ju attregeringen lägger fram förslag och att man den här gången inte bara avvaktarutredningar. Vi anser att det inte minst från miljösynpunkt är oerhörtviktigt att vi så snabbt som möjligt kommer bort från blyutsläppen. Sedan har det emellertid också visat sig inte bara attetanolen betalar sig bra vid framställningen, utan att denna också sombiprodukter ger sådant som vi importerar. Vi importerade 90 000 tonstärkelse för 210 milj. kr. och proteinfoder för 800 milj. kr., ochetanolen motsvarar ett importvärde på 500 milj. kr. Detta innebär att vi inom landet kan framställa produktersom vi importerar för . Vi har enhemmamarknad där man direkt kan få avsättning för dessa. Tekniken finns, liksområvaran. När det medför så stora fördelar, både från samhällsekonomisk synpunktoch från miljösynpunkt, är det ju mycket viktigt att så snabbt som möjligtutnyttja tillfället och få fram besluten. 137 () replik: nämnde att riksskatteverkettidigare har haft bekymmer med skatten på flygbensin. Jag tror faktiskt inteatt den nya utformningen av skatten kommer att ge skatteadministrationen mindrebekymmer, snarare tvärtom. Jag tror dessutom att skatteinkomsterna inte bliröverväldigande stora, utan ganska blygsamma. sade också att det härär fråga om ett rättvisekrav. Som jag nämnde i mitt anförande slår nog skatteni stället orättvist. Den gör flygningen så dyr att de som har måttligainkomster inte kan hålla på med denna fritidsverksamhet. Det borde inte ligga iBo Forslunds intresse att ställa till det på det sättet. 138BO () replik: frågar hur man skall angeskillnaden för olika flyganvändningar. Jag vill svara honom att jag har detallra största förtroende för vår kontrollinstans. Jag tror inte heller attändringen skall behöva ställa till några större problem. Om det blir vissasvårigheter är det, som jag sade i mitt första inlägg, inget som hindrar attregeringen kommer tillbaka till med förslag till förändringar. Jagtvivlar dock på att regeringen behöver göra det. 139 (): Den omfattande skogsdöden har på ett skakandesätt påmint oss alla om hur allvarlig försurningen är. Det är nödvändigt att viså snart som möjligt vidtar konkreta åtgärder för att minska de försurandeutsläppen. Vi har inte tid att avvakta diverse utredningar. Det är detta som är de bärande motiven för centernsreservationer 7, 8 och 9 i skatteutskottets betänkande nr 33. Naturgasen har betydande miljöfördelar framför olja ochkol. Vi har redan investerat i överföringsledningar från som harkapacitet att förse i första hand industrin i södra och västra mednaturgas. Naturgasen har också klara positiva sidor i ett flertalindustriprocesser. Det finns uppenbara fördelar med en kontinuerlig utbyggnadav gasledningarna från genom till och . Enreducering av skatten på naturgas till av skatten på olja ger med storsannolikhet den ekonomiska stimulans som krävs för en snabb utbyggnad avgasnätet. Det är inte bara en betydande minskning av det svenskasvavelutsläppet som vi uppnår med detta, utan vi skaffar oss också enutomordentligt fin förhandlingssits gentemot avseende danskasvavelutsläpp som drabbar . Den förhållandevis ringa inkomstminskningsom denna skattereduktion innebär är med säkerhet mycket väl använda pengar ikampen mot försurningen. Bly är ett dödligt gift. De största blyutsläppen sker frånvåra bensindrivna bilar. Vi måste tyvärr konstatera att det finnsmånga svenska barn som har fått mer eller mindre allvarliga hjärnskador pågrund av en blyförgiftad miljö. Detta är ena sidan av blyproblemet. Den andraär att bly förhindrar en katalytisk rening av bilavgaserna, vilket innebär attvi släpper ut stora mängder försurande kväveoxider, som med en blyfri bensinvarit möjliga att neutralisera. Det är därför enligt uppfattning mycket angelägetatt vi övergår fill blyfri bensin och katalytisk rening. Övergången till blyfri bensin underlättas genominblandning av etanol. Vi har i god tillgång på lämplig råvaraför produktion av etanol. För att få till stånd en stor industriell satsning påinhemsk etanolpro-duktion krävs bättre lönsamhet. Ett sätt att skapa dennalönsamhet är att - i överensstämmelse med de riktlinjer för energibeskattningsom en enig riksdag har beslutat om - befria etanol som produceras på inhemskråvara från skatt. Eftersom utsläppen av kväveoxider från våra bilar är en avvåra största försurningskällor, är det mycket angeläget att vi snabbt kanminska de utsläppen. I mofion 1355 har redovisats en rad positiva effekter, somkan uppnås om en omfattande produktion av etanol kommer fill stånd. Det ger enbetydande sysselsättningseffekt och förbättrad bytesbalans som denvärdefulla resurs som god är kan bevaras. Därutöver får vi effekterpå såväl natur som miljö. i ett samhällsekonomiskt perspektiv är det ingentvekan om att det måttliga inkomstbortfall som skattebefrielsen innebär kompenserasmångdubbelt av de positiva effekterna. Energibeskattningen m. rn. I en kort debatt är det inte möjligt att göra enfullständig redovisning av föreslagna åtgärders betydelse och effekter, men detborde inte vara nödvändigt när de positiva tendenserna är så uppenbara som deär. Det är beklämmande att utskottsmajoriteten inte har kunnat uppfatta dessaklara signaler utan gömmer sig bakom pågående utredningar. Det är ett stortansvar som utskottsmajoriteten tar på sig genom sin"långbänkspolitik" i denna brådskande och viktiga fråga. För klarhetens skull skall kanske sägas att det ärprincipiellt riktigt med differentierad skatt på olika koltyper. Men samtidigtär det inte på det sättet, som här påstår, att cementindustrindrabbas. Det finns begränsningsregler, som gör att cementindustrin, trotsdenna brist i energibeskattningen, inte betalar på långt när full energiskatt. När det gäller vattenkraftsskatten är det nästanskrattretande att höra hur försöker försvara ett så ofullständigtoch ofullkommet förslag som det rörande vattenkraftsskatten. En sådanskatteförändring skulle slå blint - och samfidigt försöker man påsocialdemokratiskt håll förklara att det skall vara en vinstskatt, ja, fill ochmed en övervinstskatt. Det finns verkUgen behov av en radikal förändring.Centern har lagt konkreta förslag fill hur det bör ske. Det är med en vädjan fill alla som tarförsurningsproblemen på allvar som jag nu yrkar bifall till centernsreservationer 8 och 9. Den som tar försurningsproblemen på allvar måste röstaför dessa reservationer. Det är fråga om måttliga insatser som får mycket storaeffekter. Vi måste ha handlingskraft och framtidstro nog för att fatta beslutnu. Det är brådskande. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om skatteutskottetsbetänkande 35.) Kammaren övergår nu till att debattera skatteutskottetsbetänkande 35 om skatteflykt m. m. 141KNUT (): Det får betraktas som ett sundhetstecken attmänniskor mer och mer blir medvetna om vaktslåendet kring den personligaintegriteten. Man reagerar mot ett alltför stort utnyttjande av personnummer,mot tullens kroppsvisitafioner, skattemyndigheternas flygspaning mot misstänktaupplag, fackets, postens och revisorernas filltänkta roll som angivare -mycket annat att förfiga. Diskussionens vågor svallade så höga närgeneralklausulen mot skatteflykt antogs av för snart tre och etthalvt år sedan. För att man inte skulle göra avkall på kravet pårättssäkerhet skulle dock tre förutsättningar uppfyllas för att lagen skullekunna fillämpas. För detförsta skulle en transaktion framstå som en omväg i förhållande till detförfarande som låg närmast till hands. För det andra skulle den skattskyldige få en ickeoväsentlig skatteförmån genom det vidtagna förfarandet, och denna förmån skullebetraktas som det avgörande skälet för att transaktionen vidtogs. För det tredje skulle en taxering på grundval avförfarandet klart strida mot grunderna för den bestämmelse som kringgåtts. Lagstiftarnas osäkerhet speglades också av att lagen blevfidsbegränsad till åren 1981-1985, och skulle enutvärdering ske ur rättssäkerhetssynpunkt. Möjlighet skulle också finnas att fåförhandsbesked. skedde en förändring av generalklausulengenom att riksdagsmajoriteten beslöt utvidga tillämpningsområdet. Manavskaffade det s. k. omvägsrekvisitet, varigenom skatteflyktsklausulen kundetillämpas även i andra fall än när det gällde ett egentligt kringgående.Dessutom mjukades också ett par andra lagparagrafer upp, varigenom skattedomstolarnafick större möjlighet att tänja på paragraferna, allt i avsikt att skärpalagstiftningen. De borgerliga partiernas representanter i skatteutskottethar reserverat sig till förmån för de motioner som kräver att lagen omskatteflykt skall ändras så att den återgår till det ursprungliga skick denfick genom riksdagsbeslut. Enligt min uppfattning finns det två avgörande skäl föratt slopa den skärpning som genomfördes . Uttänjningen av paragraferna leder fill att det blirdomstolarna och inte som kommer att styra utvecklingen, vilket ihögsta grad måste betraktas som olyckligt. Det andra skälet är att den utformning som lagstiftningennu fått väsenfligt ökar osäkerheten, inte bara hos de skattskyldiga utan ocksåhos de tillämpande myndigheterna, vilket är ägnat att minska rättssäkerheten. Med detsagda yrkar jag bifall till reservation 1. Förutom att den nuvarande generalklausulen ökarrättsosäkerheten medför den också inte oväsentliga kostnader föradministration, utan att detta förefaller motsvaras av några nämnvärdaskatteintäkter för staten. Fram fill hade ungefär 70 ansökningar omförhandsbesked i skatteflyktsärende inkommit fill rättsnämnd.Tio av dessa återkallades, och av 25 dittills avgjorda ärenden ansåg enmajoritet inom rättsnämnden att fyra borde falla under lagen mot skatteflykt,medan en minoritet blott ansåg att ett enda fall var tillämpligt. Uppenbarligen tycker regeringen ändå att det är för mångafall som har gått till få förhandsbesked,för nu föreslår man som bekant i en proposition att man väsentligt skall höjaavgiften för detta erhållande av förhandsbesked, Minimipriset höjs fyra gångeroch maximipriset inte mindre än sex gånger. Jag tycker att det är synnerligenolyckligt, men detta kommer att debatteras i ett senare sammanhang, närpropositionen behandlas här i kammaren. Enligt den ursprungliga lagstiftningen har 67mål varit före i domstol, och inte i något fall har det blivit fällande dom.Sedan lagstiftningen Skatteflykt m. m. skärptes1983 har 30 mål varit före. Ännu har ingen fällande dom förekommit. Samma reservanter som i första reservationen anser att detnu är motiverat att det görs en översyn för att utröna om det principiellt ochekonomiskt är motiverat att ha kvar lagstiftningen. Med det sagda yrkar jagbifall till reservation 2. I en tredje fråga är vi moderater ensamma om att hareserverat oss, och det gäller bevissäkringslagen. Denna lag går snart in påsitt tionde år, och vi har vid tidigare tillfällen kritiserat lagen främst urtvå synpunkter. Enligt vår bestämda uppfattning strider det mot vårrättsuppfattning att det för skattemyndigheterna är formellt möjligt att medvåld tränga sig in i en enskilds bostad och leta efter bevismaterial utan attdet föreligger någon som helst misstanke om brott. Än mer upprörande torde detvara i den allmänna rättsuppfattningen att ett sådant legalt inbrott kan skeoch att den enskilde som är föremål för besöket först i efterhand kan fåkännedom om detsamma. Den gamla vanliga motiveringen när det gäller intrång iden personliga integriteten, att den som har rent samvete inte har någontingatt frukta, håller verkligen inte heller i detta fall. Det förhållandet attlagen tillämpas i begränsad omfattning är lika litet ägnat att rättfärdigaexistensen av en sådan lagstiftning. Den andra punkten i lagstiftningen som vi kritiserar äratt inte varje beslut om bevissäkringsåtgärd måste fattas av lägst länsrätt.Hade det varit så skulle åtminstone i någon mån rättssäkerheten förstärkas. Det är anmärkningsvärt att vi moderater är ensamma omdenna reservation, i all synnerhet som det också finns en centermotion om enöversyn av bevissäkringslagen. Med detsagda, herr talman, yrkar jag bifall till reservation 3. 142STIG JOSEFSON (c): 1 skatteutskottets betänkande 35 behandlasett antal motioner om skatteflyktslagen och om bevissäkrings- och betalningssäkringslagen.I motion 947 från yrkas att betalningssäkringslagen blir föremål för enutvärdering. Mofionen åberopar som stöd för sitt krav bl. a. ett uttalande avkammarrätten i i samband med ett remissyttrande överEko-kommissionens betänkande. Domstolen framhåller att den i mål ombetalningssäkring mer än en gång funnit att en person har blivit felaktigtutsatt för betalningssäkring och att detta medfört att hans rörelsekapital harbeskurits och rörelsen måst läggas ned. Utskottet har beaktat den allvarliga kritik motbetalningssäkringslagen som framförts av kammarrätten och har beslutattillstyrka motion 947, ett beslut som jag hoppas skall innebära att man genomden översyn och utvärdering av betalningssäkringslagen som föreslås kan undvikamissförhållanden av den art som påpekats av kammarrätten. På denna punkt ärutskottet enigt. Till utskottsbetänkandet har fogats en reservation angåendeändring i skatteflyktslagen. Utformningen av skatteflyktslagen har varit enytterst Det gäller balansen mellan rättssäkerhet och myndigheternas rätt attingripa när den skattskyldige vidtar en åtgärd som står i strid mot vadlagstiftaren förutsatt och menat. Skattemyndigheternas prövning begränsas ihuvudsak till att avse den skattskyldiges avsikt med ett visst förfarande. Hardenna avsikt varit att vinna fördelar vid beskattningen blir generalklausulentillämplig, om förfarandet står i strid med vad lagstiftaren förutsatt ellermenat. En bestämmelse av den här arten måste skapa osäkerhet såväl hos denskattskyldige som hos skattemyndigheterna. I den ursprungliga lydelsen gällde som huvudvillkor föratt klausulen skulle kunna tillämpas ett s. k. omvägsrekvisit, dvs. att denskattskyldige använt ett förfarande som i varje särskilt fall framstod somonormalt eller konstlat med hänsyn till det ekonomiska resultat som bortsettfrån beskattningen uppnåtts vid förfarandet. Denna utformning hade fördelen attskattemyndigheten kunde pröva vad som för en utomstående betraktades som ettnormalt handlingssätt. Svårigheterna att tillämpa nuvarande regler utgör ettstarkt skäl för att återgå till tidigare bestämmelser. Det är också detta somär reservanternas motiv för att i reservation 1 framställa sitt yrkande. Jag yrkar bifall fill reservationerna 1 och 2och i övrigt till utskottets hemställan. 143KJELL (): Den lag mot skatteflykt som antog1980 innebär i princip att skattedomstolarna kan fastställa taxeringar somskiljer sig från det resultat som framkommit efter fullt giltigarättshandlingar på civilrättens område. Handlingar som företagits efter lagensbokstav kan enligt denna lag ifrågasättas, om de står i strid med lagstiftarensintentioner och i övrigt haft vissa syften. Det är ganska naturligt att en lagstiftning med dennainnebörd manade till allvarlig eftertanke innan regeringen då var beredd attframlägga förslag om den. Vid allt lagstiftningsarbete bör ju lagstiftarensansträngningar inriktas på att åstadkomma så klara och precisa lagar sommöjligt. En lag bör ha ett sådant innehåll att medborgarna, om de följer dessbokstav, skall anses ha handlat i enlighet med lagstiftarens intenfioner. Dettatorde också vara fallet då det gäller de flesta områden och de flesta lagar. Allasom sysslar med lagstiftningsarbete på skatteområdet vet dock att så intealltid är fallet på detta område. Den kvalificerade skatteflykten utgör således ettundantag, eftersom den bygger på en kedja av åtgärder som i och för sig allakan vara lagliga, men som tillsammans ger ett resultat som strider mot vadlagstiftaren avsett. Det är ju också för att kunna beivra sådana fall somskatteflyktslagen, eller generalklausulen mot skatteflykt, som den ocksåbrukar kallas, har tillkommit. Det ligger i sakens natur att en sådan generalklausulinnebär betydande risker för att rättssäkerheten kommer i kläm. Enligt minmening innebär den också en risk för att precisionen på lagstiftningens områdekommer att påverkas negativt. Eftersom man vet att en heltäckande lagstiftningär svår att åstadkomma, kan lagsfiftaren frestas att förlita sig på dengeneralklausul Skatteflykt m. m. som likten säkerhetsventil finns i sammanhanget. Detta kan t. ex. komma att innebäraatt direktlagstiftning inte sker i samma utsträckning som skulle blivit falletom en generalklausul inte existerat. Generalklausuler bör därför undvikas sålångt det är möjligt. Med hänsyn fill vad jag sagt är det lätt att förståatt den dåvarande regeringen tänkte sig noga för innan man införde lagen motskatteflykt 1980. Med hänsyn till rättssäkerheten byggde man upp lagen på välövertänkta och betryggande kriterier. Dess tillämpningsområde begränsades fillsådana skatteflyktsförfaranden som innebar att den skattskyldige kringgick enskattebestämmelse. För att ett förfarande skulle anses innebära att enskattebestämmelse kringgicks skulle tre förutsättningar vara uppfyllda. För det första skulle förfarandet, med hänsyn fill detekonomiska resultat som - bortsett från beskattningen - hade uppnåtts, framståsom en omväg i förhållande till det närmast till hands liggande förfarandet. För det andra skulle förfarandet för den skattskyldige hamedfört en icke oväsentlig skatteförmån, och denna skatteförmån skulle kunnaantas ha utgjort det avgörande skälet för valet av förfarande. För det tredje skulle en taxering på grundval avförfarandet klart strida mot grunderna för den bestämmelse som kringgåtts ellerför de bestämmelser som skulle tillämpas, om det av den skattskyldige valdaförfarandet lades till grund för taxeringen. Som en ytterligare säkerhet beslutade också atten utvärdering av lagen skulle ske . Efter den socialdemokratiska regeringens tillträdeändrades lagen . Enligt denna ändring skall lagen också omfattasådana förfaranden som tillkommit i syfte att uppnå en skatteförmån, oavsett omdessa utgör omvägsförfaranden eller inte. Som förutsättning gäller dock alltjämt att förfarandetskall ha medfört en inte oväsentlig skatteförmån och att denna skatteförmånskall kunna antas ha utgjort det huvudsakliga skälet för förfarandet. Vidareskall en taxering pä grundval av förfarandet strida mot lagsfiftningensgrunder. Det är obestridligt att denna skärpning kommit attinnebära en betydande osäkerhet om vad som kan komma att betraktas som fillåteteller inte. Enligt mening lämnar den skärpta lagstiftningen åtdomstolarna att avgöra vad som det egentligen borde åligga lagsfiftaren attprecisera. Lagen bör därför återställas i det skick den ursprungligen hade samtsnarast bli föremål för en översyn. Jag yrkar bifall till reservafionerna 1 och 2. Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättas vidmorgondagens sammanträde. 19 § Anf. På morgondagens föredragningslista upptasutrikesutskottets betänkande 16 främst bland två gånger bordlagda ärenden. Jagfår vidare meddela att det efter frågestunden kommeratt hållas en debatt vid remiss av kompletterings- Nr 129 propositionen till utskott. 20 § Kammaren åtskildes . TOM T;SON THYBLAD