prot · G70927 · 1983-12-31 00:00:00 — Jaghar emellertid sett mig förhindrad all gå in på delar som direkt har anknytningfill budgetpropositionen. Jag kan avslutningsvis, som gammal FolketsHus-medarbetare, tala om för all den vitalitet och denutveckling som finns både inom Folkets Hus och Parker faktiskt är värduppskattning och beundran. Det förekommer praktiskt tagel ingaHötorgsulslällningar. Däremot tror jag alt den mest omfattandeulslällningsverksamheten förekommer i de lokalerna . Om kulturpolitiken i ekonomiska åtstramningstider 29INGRID (): Låt mig börja med idrotten. Här kommeromedelbart skillnaden mellan och min uppfattning fram. talar om anslag och medel, jag talar om aktiviteter. Det äraktiviteter som vi skall diskutera här . Vi sade från början att det inteär fråga om tilldelningen. Jag tror att sponsorverksamheten, stödet av förelag,korpidrotl och annat har betytt enormt mycket. Inte hade idrotten varit vad denär ulan förelagens sponsorverksamhet, och jag menar då inte anslagen imedel. Här säger att kulluren är en investering,men att allt det man satsar på kulluren inte är en investering. Nej, det äralldeles riktigt. Vi som hävdar mångfalden och friheten, jag nämnde ordenförut, måste ha råd att göra insatser som inte alltid är lönsamma. Jag tror attdel är mycket farligt, om man i kulturpolitiken inför begreppet lönsamhet. Jagtror all man i stället måste ha ett myckel längre tidsperspektiv, etttidsperspektiv som är sådant all man inte kan mäta resultatet i konkretaekonomiska termer. Det var naturligtvis intressant alt få höra BengtGöransson här i kammaren litet grand redogöra för sin syn på finansieringutanför stat och kommun. Evenemangen ställer man sig positiv till, menuttrycker naturligtvis risken för att ulanförfinansieringen kan bli grädde påmoset. Den enda farhåga som uttryckte var bristen på stabiliteti den typen av finansiering.Men man måste väga det ena mot det andra. Är détbättre med en garanterad symfoniorkester av lägre kvalitet iGöteborg än en av världskvalitet under begränsad fidrymd om vars fortsättningvi inte vet någonting? Om man skall ha någon form av dynamik, och del måste manväl också ha på kulturområdet, är del bättre att ta vad som kan tas, gräddeeller inte grädde, botlenkaka eller inte botlenkaka. Jag tror all vi är helt överens om hur nödvändigt detstatliga stödet är för att garantera de mål som vi har varit eniga om. Det äremellertid när det gäller vilken summa pengar det kan bli fråga om - men dendebatten skall vi inte föra nu - som jag menar att man måste se sig om medöppna ögon och kunna Om kulturpolitiken i ekonomiska åtstramningstider bli fri från de fördomar man har haft, även omfördomarna riktar sig mot grädden på moset. säger vidare att det bara är de etableradesom får stöd. Här uppkommer ett problem. Låt oss anta att vi om fem fio år - omdet går bra för svenskt näringsliv - skulle komma i en sådan situation att detfaktiskt blev ett ganska stort utbud av medel fill i vissa fall experimentellmen i huvudsak etablerad kultur. Jag ställer frågan till om handå skulle se delta som ett incitament, som en möjlighet, fill att satsa mera avstatliga medel på den smala kulturen - på det nya, på det som skall svara förframfidens dynamik, på det som kanske inte blir någonting alls eller kanskeblir något alldeles fantastiskt. Eller skall statens hand ligga jämnt fördeladöver alla typer av aktiviteter, på grund av att man räds att t. ex. denetablerade konsten annars skulle få ett stöd som gjorde att den fick enrelativt större tyngd? När det gäller avgiftsfinansieringen är det naturligtvisfråga om en balansgång mellan att ta ut så höga avgifter att folk inte kommeroch att ta ut så låga avgifter att man inte kan driva verksamheten. Detta är detvå ytterligheterna. Självfallet är det väsentligt att hitta någon mellanform.Den mellanformen måste emellertid, , relateras till frågan: Villmänniskor ha kultur? Jag tycker att kunde svara litet merautförligt på frågan: Hur skall vi skapa detta ökade kulturbehov, när vi intekan göra del genom att slussa över medel? Diskussionen om sponsring har i hög gradförts i perspektivet av hur vi skall kunna ersätta befintliga medel med medelsom kommer från andra håll. Jag har i det sammanhanget sagt att jag tycker migha anledning att hysa en viss skepsis mot sponsrings möjligheter att tillfredsställandesvara för en sådan ersättning. Det är alldeles uppenbart att man i varje läge - med gottom pengar eller med ont om pengar - kan vara fundersam i fråga om vad det ärför kultur som får stöd. Är det det etablerade eller är det det nyskapande?Vill man att det nyskapande skall få stödet, krävs det att vi har ett öppet ochgeneröst kulturklimat där varje medborgare är beredd att både känna ansvar föroch bidra till också det som inte ingår i hans egen snäva intressesfär. Man medverkar till ett ganska snålt kulturklimat om mansäger: Du får själv ta ansvar för det du är intresserad av. Läser du böcker såfår du vara beredd att betala för böckerna. Man måste också gå ut och säga tillmedborgarna att även den ovanliga musiken måste få stöd, även om inte allatycker om den. Vi måste se till att vår skola kan vara en kulturhärd och vänjamänniskor vid att man kanske skall lyssna på ett musikstycke till slut, även omman inte tycker om det, när det kommer på radion. Det är fråga om att skapa ettöppet och generöst kulturklimat. förebrådde mig för min jämförelse medÄlvsjö allmänna idrottsklubb, denna förnämliga förening, genom att säga att hontalar om aktivitet och inte omanslag. Hon skulle se aktiviteten i den idrottsklubben! Kanske den har någonbetydelse också för de resultat som uppnås på elilnivå. Betyder del ingenfingalt de här små grabbarna spelar boll, att ungdomar ställer upp som ledare, att dellack vare att vi har fått en och annan idrottsanläggning finns plats för dem,att vi lack vare de bidrag som lämnas av stat och kommun ändå kan ge;nomföraden här verksamheten? Jagmåste turnera frågan till : Om del alltså är aktivitet IngridSundberg talar om och inte anslag, måste jag dra slutsatsen alt sponsring inteinnebär pengar. Det var del jag trodde att del gjorde! Omkulturpolitiken i ekonomiska åtstramningstider 31 (): Låt mig först la upp böckerna. Jag tycker all härmycket koncist preciserade problemet: Läser du böcker får du betala för böcker.Jag tror all jag och min familj är något av en storkonsument av En bok föralla. Men en sak är jag helt övertygad om: Del statliga stödet till En bok föralla var inte avsett för att tillfredsställa min läshunger. NärBengt formulerar problemen på del sättet undviker han den centrala frågan: Hur skall vi få folk alt efterfråga böcker? Vi kan ge ut böcker billigare och billigare, och det blir ändå inte flera som läser dem - kanske flera som köper dem men inte läser dem. Och det är läsandet som är del väsentliga. Jag kan bara hänvisa till del nya belänkandet Läs, som del var mycket roligt all la del av. Sedantill frågan, om sponsring skall ses som en ersättning för statliga medel. Jagförslår inte varifrån fått uppfattningen att debatten skulle haförts på det sättet. Glöm inte hur tonerna gick på 1970-lalel, när det ansågsvara direkt omoraliskt om ett förelag eller andra ville salsa pengar t. o. m. isådant som evenemang. I pressarlikel efter pressartikel kunde man då utläsaskepsis mot ett obehörigt inflytande över den svenska kulturen, osv. Aktivitetenär icke relaterad till anslag. När man talar om sponsring är del självfalletfråga om två olika slags förelagsengagemang i kulturlivet - del trodde jagBengt hade klart för sig. För det första är förelagen beroende avkulluren för sådana enkla saker som när del gäller all bygga upp sin egendesign och sin arbetsmiljö. För del andra vill man också ha- kalla det gärna så- det reklamvärde som del kan medföra all förelagsnamnet förknippas medkulturaktiviteter av god kvalitet. Då ställer man medel till förfogande. Menkulturaktiviteten inom svenska förelag kan ses på två håll. Självfalletgäller detsamma för idrotten. Jag nämnde förut korpora-tionsidrolten ochmolionsidrollen. Men elitidrotten är självfallet beroende av konkret stöd frånförelag som sponsrar den. Del tror jag är helt självklart. 3 protokoll 1983/84:27-29 Omkulturpolitiken i ekonomiska åtstramningstider Jag skall inte förlänga debatten om sponsring-jag tycker alt jag harredovisat min syn på del området. Låt mig bara mycket kort påpeka för IngridSundberg, när hon beskyller mig för all undvika det centrala problemet - hurfår vi fler att läsa? - alt jag inte undviker del. Detta är faktiskt ettcentralt problem, men det har inte varit ett ämne för den här debatten. IngridSundberg kan naturligtvis läsa och säga all hontycker att del är principiellt fel att det av samhällsmedel tillförs vissaslantar så all hon kan köpa den boken billigare. Jag förslår bara inte var denkullurpoUtiska poängen ligger i alt del är som betalar mellanskillnadenför den boken. Och jag förstår framför allt inte hur man får andra än IngridSundberg alt läsa boken därför all betalar. 33 (): När vi diskuterar avgiftsfinansiering, , så är del storaproblemet att hitta den gräns där man kan la ut tillräckligt mycket avkullurkonsumlionen utan alt man minskar antalet människor som utnyttjardensamma. Självfalletkunde socialdemokraterna - om man hade råd till del - göra praktiskt taget allakulturaktiviteter kostnadsfria, ytterligare öka lilleralur-stödet,dislributionsstödet osv. Alla böcker skulle då bli billiga. Men del har inte endirekt effekt när del gäller alt få fler människor all läsa böckerna: Därförmenar jag all man i myckel hög grad måste bedöma effekten avavgiftsfinansieringen också på kulturkonsumtionen och inte bara på utgivandetav böckerna. Överläggningenvar härmed avslutad. 8 §Föredrogs och hänvisades Proposition 1983/84:59 tiH försvarsutskottet 9 §Föredrogs och hänvisades Motionerna 1983/84:156 tillfinansutskottet /84:157 och 158 till skatteutskottet /84:159 tilltrafikutskottet /84:160 till arbetsmarknadsutskottet 10 §Anmäldes och bordlades Proposition 1983/84:65 Vissayrkeslrafikfrågor m. m. 11 §Anmäldes och bordlades Nr 27 Motionerna den /84:161 av m. fl. jg Ny organisafion för postverket (prop. 1983/84:34) 1983/84:162av m. fl. 1983/84:163 av LarsWerner m. fl. Arbete i ungdomslag hosoffenfliga arbetsgivare (prop. 1983/84:46) 12 §Anmäldes och bordlades betänkanden /84:5 Offenflig upphandling 1983/84:11 Höjning av kvot iInternationella valutafonden och godkännande av beslut inom Internationellavalutafonden rörande revidering av de generella lånearrangemangen (prop.1983/84:21) 1983/84:12 Förlängd tillämpning av allmännaprisregleringslagen. 1983/84:32) 1983/84:4 Etttilläggsavtal fill dubbelbeskattningsavtalet mellan och 1983/84:29), 1983/84:8 Ändring i dubbelbeskattningsavtalet mellanSverige och 1983/84:35) 1983/84:4Larmanläggningar (prop. 1982/83:163) 1983/84:3 Förenklatförfarande vid dödande av förkommen handling 1983/84:4 Ägarlägenheteroch bostadsrätt 1983/84:2 Godkännande av ändringar i den nordiskasamarbetsöverenskommelsen () (prop. 1983/84:24) 1983/84:3Åtgärder mot narkofikamissbruk 1983/84:4 Avlägsnande avutlänning 1983/84:5 Vissa krav förerhållande av svenskt medborgarskap m. m. 1983/84:6 Vissahandikappfrågor 1983/84:7Socialförsäkringsförmåner till missbrukare Fredaeenden /84:6 Utbyggnad av vissa medicinskaverksamhetsområden, m. m. 18november 1983 1983/84:7 Tandvård för de äldre 1983/84:3Statsmyndigheternas inlåning av konstverk (prop. 1982/83:98) 1983/84:4Vissa byggnadsvårdsärenden 1983/84:5Vissa museifrågor 1983/84:1Upphandlingen av utrustning för högskoleområdet m. m. 1983/84:3Kommunal demokrati inom skolsektorn 1983/84:4Vissa jämslälldhelsfrågor 1983/84:5Vissa skolfrågor 1983/84:2Sammanslagning av och verksamhetsområden1983/84:3 Mönstring av sjömän (prop. 1983/84:1) 1983/84:1Miljö- och nalurresurspolilik m. m. 1983/84:2Vissa åtgärder mot försurningen 1983/84:5Strukturrationaliseringen inom jordbruket och skogsbruket 1983/84:6Stöd till inhemsk ull- och linproduktion betänkanden /84:3Anställningsskydd 1983/84:4 Facklig verksamhet 1983/84:5 Medbeslämmandefrågorm. 1983/84:1Vissa planfrågor 1983/84:2Fysisk riksplanering m. m. 1983/84:3Regler om byggande m. m. 1983/84:4S. 1983/84:5Ändring i 12 kap. 15 § jordabalken (prop. 1982/83:146) 13 § Meddelande ominterpellation Meddelades att töjandeinterpellafion framställts 1983/84:52av () till justitieministern om dom i visst ärendefrån : Justitieministern har i ett i ,dag avlämnatinterpellationssvar till mig meddelat alt han inte är beredd all ge någonredogörelse av konsekvenserna för svensk lagstiftning av en dom iEuropadomstolen eller la ställning till hur det fortsatta utredningsarbetetskall bedrivas. Motiveringen är all han inte hunnit sälla sig in i frågan. Föratt bereda justitieministern tillfälle all göra delta ber jag därför allordagrant få upprepa den interpellation som jag väckte , alltsåför , och som i sin lur grundar sig på en interpellation isamma ämne som väcktes , således för ett drygt år sedan: Iseptember 1982 fälldes den svenska staten av i. iett uppmärksammat expropriationsmål. Domen rörde två fall av långvarigaexpropriationstillstånd, som förenats med likaledes långvariga byggnadsförbud.Sverige fälldes på två punkter, dels för brott mot egen-domsstadgandel i förstatilläggsprotokollet, dels för brott mot konventionens artikel 6:1, som reglerarrätten till prövning av civila rättigheter och skyldigheter inom skälig tid. Den13 interpellerade jag justitieministern i ärendet. 1interpellationen ställde jag tre frågor; dels hur regeringen ämnade gå tillväga för all bereda de ändringar i svensk lag som följer av Europadomstolensutslag, dels om oppositionen skulle beredas tillfälle alt delta i detta arbete,och dels slutligen huruvida utredningsarbetet skulle komma att begränsas tillden lagstiftning som rör rätten till fast egendom eller om en mer fullständiggenomlysning av svensk rätt motiverades av domen. Justitieministernsvarade i kammaren att en undersökning hade igångsatts inomjustitiedepartementet och all han när denna var avslutad skulle la ställningtill om oppositionen skulle ges möjlighet alt delta i arbetet.Justitieministern uteslöt inte alt domen kunde få återverkningar på också andralagstiftningsområden än plan- och byggnadslagstiftningen. Fortfarandeett år efter tidpunkten för denna interpellationsdebatt har något svar intelämnats om vad man kommit fram till inom om de åtgärderpå olika områden som domen aktualiserar. Oppositionen har inte gettsmöjligheter till insyn eller medverkan i beredningsarbetet. Mot denna bakgrund villjag fråga justitieministern följande: 1.Är justitieministern beredd alt lämna kammaren en redogörelse för de slutsatsersom man kommit fram till inom angående Nr 27 konsekvensernaför svensk lagstiftning av den aktuella domen, i Europa- den domstolen? 2-'"ser justitieministern alt opposifionen bör ges möjligheter att delta i beredningsarbetet? 14 § Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1983/84:164av () till statsrådet om planerna på utbyggnad avvattenkraften: Enligt beslut (CU 1975:28, NU1975:30) skulle det 1985 upptas vattenkraft.Riksdagen beslöt på förslag av civilutskoltet (CU 1977/78:9) all inomramen för den fysiska riksplaneringen undanta bl. a. de fyra outbyggdahuvudälvarna älv, älv, älv och . Påförslag av statsrådet har regeringen beslutat ge 1981 i uppdrag all redovisa vad alternativ därvaltenkraftsulbyggnader ingår, utöver vad som förutsätts enligt 1977 årsbeslut, skulle innebära. Motbakgrund av del ovan anförda vill jag till statsrådet ställa följande frågor. Avserregeringen förelägga förslag om en vallenkraflsulbygg-nad utöver 66TWh? Vilken eller vilka av de fyra outbyggda älvarna skall därvid offras? 1983/84:165av () till civilministern om synodbildningen inom : I har bildals en s. k. fria synod. Synoden är en sammanslutning av tidigare bildade s. k.dekanat. Dekanal finns i flera stift. Synodens ledare är biskop . Av vad som framkommit av dekanatsmedlemmars uttalanden ärman motståndare till kvinnliga präster, motståndare till den demokratisering avsvenska kyrkan som pågår som en följd av ny lagstiftning. Manär motståndare till att kyrkan öppnar sig mot samhället och möter människor ideras vardagssituation. Jagvill nu fråga civilministern vad han för sin del anser om synoden och dess varainom . den /84:166 av andre vice talman () till jordbruksminis- tern om förlängning av gällande jordbruksavtal: . Dåremissvaren på livsmedelsulredningens första delbetänkande är splill rade ochflera remissinstanser framhållit svårigheten all bedöma sakfrågan fg'' utantillgång till livsmedelskommitléns slutbetänkande ber jag all få ställaföljande fråga: Harjordbruksministern mot denna bakgrund för avsikt att förlänga del nu gällandejordbruksavtalet i avvaktan på livsmedelsutredningens slutbetänkande? 15§ Kammaren åtskildes .