prot · G709144 · 1983-12-31 00:00:00 — Talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. 59 (): Ett par talare har påtalat att inteanmält sig för deltagande i den här debatten. Det var inte frågans art somgjorde att vi inte anmälde oss, utan det var helt enkelt beroende på att vityckte att det inte fanns anledning att tynga kammarens arbete med ytterligareett anförande. Jag skall inte heller göra något större avsteg från det beslutvi fattat på den punkten. Låt mig ändå säga att det är rätt anmärkningsvärt att manförsöker utnyttja det förhållandet att vi inte deltar i debatten på det sättetatt man påstår att inte bara står bakom reservationen, vilket vigivetvis gör, utan även står bakom vad talare från andra partier säger i denhär debatten. Så är det naturligtvis inte. Vi är naturligtvis medvetna om attdet finns risker och speciella problem förknippade med ett utländskt förvärv avsvenska företag. Vi är medvetna om att samhället måste kunna skydda sig motdetta. Det skriver vi i reservationen. Men vi skriver också i reservationen attvi tycker att den företagsförvärvslag som vi har, med den utformning som denhar, är tillfredsställande och innebär den kontroll som är nödvändig. Det ärdärför som vi ställer oss bakom reservationen, där vi på ett klart sättavstyrker den motion från vpk som det är fråga om. Jag yrkarbifall till reservation 1, 60JÖRN (vpk): Jag tror att det var nyttigt att tvinga uppen representant för , ledaren för utskottsgrupp inäringsutskottet, till denna deklaration. Den här reservationen, som TageSundkvist och Erikssonfrån har varit med om att avge och som här försvarats av företrädareför två andra partier, är alltså en programförklaring som ju, när man tänkeröver dess konsekvenser, faktiskt vänder sig mot många av de restriktioner motstora internationella koncerners inflytande över svenskt näringsliv som redanfinns. Det är en programförklaring för privatisering och internationalisering ienlighet med det multinationella kapitalets intressen. Inte minst Per-OlaEriksson, som ju representerar , borde ha tänkt över vad ett sådantställningstagande till förmån för denna programmatiska förklaring egentligeninnebär. Jag undrar om inte har halkat litet väl långt ut till höger.Det vore bra om ni kunde erkänna det. Utlands ka förvärv av svenska företag m. m. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. I(allmänna riktlinjer för energipolitiken) Först biträddes reservation 1 av m. fl. med77 röster mot 50 för reservation 2 av och . 188ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 190 röster mot77 för reservation 1 av m.fl. 48 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 2 (sysselsättningseffekter m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avOlof m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3 (användning av elkraft) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avOlof m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4 (export av elkraft) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avOlof m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 5 (energihushållning) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 287 röster mot 18 förhemställan i reservation 7 av . 4 ledamöter avstod från attrösta. Utskottets motivering godkändes med230 röster mot 66 för den i reservation 6 av m.fl. anfördamotiveringen. 18 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 6(inventering av spillvärme) Utskottels hemställan - som ställdes mot reservation 8 av - bifölls med acklamation. Nr 144 Mom. 8. 16 mai1984 Utskottets hemställan - somställdes mot hemställan i reservation 11 av och - bifölls medacklamation. Motivering Utskottets motivering,som ställdes mot dels den ireservation 9 av m. fl. anförda motiveringen, dels den ireservation 10 av och anförda Mom. 9 (statistik) Utskottets hemställan -som ställdes mot reservation 12 avOlof m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 11 (statens vattenfallsverks organisation) Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservation 13 av m.fl,, delsreservation 14 av och , dels reservation 15 av , bifölls medacklamation. Mom. 12 (skatt på viss elkraft) Utskottets hemställan bifölls med 293 röster mot 19 förreservation 16 av . Mom. 13 (importavgift) Utskottetshemställan, som ställdes mot dels reservation 17 av och Per-OlaEriksson, dels reservation 18 av , bifölls med acklamation. Mom. 14 (ersättning för försenad idrifttagning avkärnreaktorer) Utskottets hemställan bifölls med 246 röster mot 68 förreservation 19 av m. fl. Mom. 15 (kärnkraftsblocken och 3) Utskottets hemställan bifölls med 291 röster mot 18 förreservation 20 av . 4 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 17 (kärnsäkerhetsforskning) Utskottets hemställan bifölls med 246 röster mot 69 förreservation 21 av m. fl, Mom. 18(skyddet av kärnkraftverk) Nr 144 Utskottetshemställan bifölls med 247 röster mot 68 för reservation 22 av Onsdapenden m.fl. i£_ ic\oa Mom. 19 (kärnvärmereaktorer) Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 23 av m. fl. - bifölls med acklamation. Utskottets motivering godkändes med 232 röster mot 68 förden i reservation 24 av m. fl. 12ledamöter avstod från att rösta. Mom. 20 (kärnkraftens avveckling) Utskottets hemställan bifölls med 236 röster mot 78 förreservation 25 av m.fl. Mom. 21 (avgift för elektrisk kraftfrån kärnkraftverk) Utskottets hemställan, som ställdes mot dels reservation 26av m.fl., dels reservation 27 av m.fl., bifölls med acklamation. Mom. 22 (återkallelse av tillstånd att bedriva kärntekniskverksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 28 avOlof m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 23 (upparbetning av använt kärnbränsle m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 246 röster mot 68 förreservation 29 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 24 (utförsel av utrustning och teknologi påkärnenergiområdet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 30 avOlof m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 25 (lokala säkerhetsnämnder) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 31 avOlof m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 26 (reglering av kärnkraftens avveckling) Utskottets hemställan bifölls med 248 röster mot 67 förreservation 32 av m. fl. 81 6 prolokoll1983/84:144-145 Nr 144 Mom. 27 (anslag till åtgärder förhantering av radioaktivt avfall) Onsdagenden Utskottets hemställan bifölls med246 röster mot 68 för reservation 33 av Mom. 28 (finansiering av hanteringen av radioaktivtavfall) Utskottets hemställan bifölls med 246 röster mot 68 förreservation 34 av m. fl. Mom. 29 (utredning om eldistribution) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 35 avOlof m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 30 (reservkraftverk) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 36 avOlof m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 31 (direktiv till elavbrottskommissionen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 37 avOlof m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 32 (utbyggnad och nyttjande av elkapacitet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 38 avOlof m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 35 (allmänna riktlinjer förstöd till energiinvesteringar) Utskottets hemställan, som ställdes mot delsreservation 39 av m.fl., dels reservation 40 av OlofJohansson och , bifölls med acklamation. Mom. 36 (beloppsgränsen för stöd) Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 42 av och - bifölls med acklamation. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation41 av m. fl. anförda motiveringen - godkändes medacklamafion. Mom. 37 (delegering till de regionala utvecklingsfondernam. Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 44 av och - bifölls med acklamation. Utskottetsmotivering - som ställdes mot den i reservation 43 av den BurenstamLinder m. fl. anförda motiveringen - godkändes med acklama- ifirnaj 1084 Mom. 38 (terminaler för separering av industriråvara ochbränsleråvara) Utskottets hemställan bifölls med 169 röster mot 142 förreservation 45 av m. fl. Mom. 39 (investeringsstöd för fasta bränslen) Utskottets hemställan bifölls med 245 röster mot 69 förreservation 46 av m. fl. Mom. 40 (stöd till mindre anläggningar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 47 avOlof och - bifölls med acklamation. Mom. 41 (riktlinjer för stöd till fjärrvärmeutbyggnad m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 262 röster mot 51 förreservation 48 av och . Mom. 42 (stöd till fjärrvärmeutbyggnad m.m.) Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservafion 50 av och - bifölls med acklamation. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation49 av m. fl. anförda motiveringen - godkändes medacklamation. Mom. 43 (anslag för oljeersättande åtgärder, m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 51 avStaffan m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 44 (energirådgivning inom jordbruks- ochträdgårdsnäringarna) Utskottets hemställan -som ställdes mot reservation 52 avOlof och - bifölls med acklamation. Mom. 45 (återvinning av asfalt) Utskottets hemställan bifölls med 291 röster mot 18 förmotion 560 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 46 (naturgas i södra och västra ) Utskottets hemställan bifölls med 246 röster mot 66 förreservation 53 av m.fl. 83 Nr 144 Mom. 47 () Onsdagenden Utskottets hemställan bifölls med296 röster mot 18 för reservation 54 av Mom. 48 () Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 295 röster mot 18 förhemställan i reservation 56 av . Utskottets motivering godkändes med 172 röster mot 143 förden i reservation 55 av m. fl. Mom. 49 (inhemska gasfyndigheter) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 57 avOlof m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 50 (marknaden för inhemska bränslen) Utskottets hemställan bifölls med 247 röster mot 68 förreservation 58 av m. fl. Mom. 51 (regionala bränslebolag) Utskottets hemställan bifölls med 296 röster mot 19 förreservation 59 av . Mom. 55 (vindkraft) Utskottets hemställan bifölls med 296 röster mot 18 förreservation 60 av . Mom. 57 (energibolag i ) Utskottets hemställan bifölls med 263 röster mot 49 förreservation 61 av och . Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 2 (skärpt lagstiftning mot multinationella företag)Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 289 röster mot 19 förhemställan i reservation 2 av . 4 ledamöter avstod från attrösta. Moti\>ering Nr 144 Utskottets motivering godkändes med 173 röster mot139 för den i reservation 1 av m. fl. 1ledamot avstod från att rösta. 1983/84:31 Godkännande av1983 års internationella avtal om tropiskt fimmer(prop.1983/84:121) 1983/84:32 Vissa anslag inom område (prop.1983/ 84:100 delvis och prop.1983/84:121 delvis) Anslag till lokalaskattemyndigheterna och kronofogdemyndigheterna 1983/84:25 om anslag till lokalaskattemyndigheterna och kronofogdemyndigheterna m. m. 1983/84:100delvis), 1983/84:27 om ändringar i förköpslagen (1967:868)m.m. (prop. 1983/ 84:141), 1983/84:28 om ändrade former för finansiering avbostadslån m. m. 1983/84:90) samt 1983/84:26 om anslag tilllänsstyrelserna m. m. 1983/84:100 delvis). Bostadsutskottetsbetänkanden 25, 27, 28 och 26 kommer att behandlas i nu nämnd ordning.Voteringarna äger rum i ett sammanhang efter avslutad debatt. Förstupptas alltså bostadsutskottets betänkande 25 om anslag till lokalaskattemyndigheterna och kronofogdemyndigheterna m. m. Anslag till lokalaskattemyndigheterna och kronofogdemyndigheterna 62 (); Det betänkande som vi nu skall diskutera berör förslaget i regeringensbudgetproposition om anslag till lokala skattemyndigheterna ochkronofogdemyndigheterna. Ibudgetpropositionen anför finansministern, med anledning av ett förslag frånriksskatteverkets styrelse, att han avser att återkomma till medförslag om en omorganisation av kronofogdemyndigheterna. Förmodligen kommerfinansministern då med ett förslag om en indragning av ett betydande antalkronofogdedistrikt, som ju förslag innebär. Med anledninghärav och med den uppenbara risken för ögonen har det väckts tio motioner ivilka yrkas att nuvarande kronofogdedistriktsindelning i huvudsak skallbehållas i hela landet, i vissa län eller delar av län. Anslag till lokala skattemyndigheterna och kronofogdemyndigheterna Utskottets socialdemokrater och moderater avstyrkersamtliga dessa motioner. Antalet kronofogdedistrikt bör övervägas, anförmajoriteten bl. a. i sin skrivning. I reservation 1 av utskottets center-, folkparti- ochvpk-ledamöter föreslås göra ett tillkännagivande om att antaletdistrikt i stort skall bibehållas och om vilka principer som skall varavägledande för en översyn av kronofogdemyndigheterna. Skulle det bli en kraftig minskning av antaletkronofogdedistrikt och en nedläggning av i första hand de mindrekronofogdedistrikten ske, då blev följden en mycket allvarlig försämring iservicen till allmänheten. Det har nämligen visat sig att de minsta ochmedelstora distrikten är de effektivaste. Där är person- och lokalkännedomenstörst, och där fungerar också servicen till allmänheten bäst. Om distrikten görs så stora som föreslår,får vi en utveckling där närhet, lokalkännedom och samarbete ersätts medcentralisering, datorisering och anonymitet - detta i en verksamhet därpersonlig kännedom och god kontakt är en förutsättning för ett positivtresultat. En reformering av systemet enligt riksskatteverketsförslag skulle vidare innebära följande: 1. Effektiviteten riskerar att blisämre ined stora myndigheter. Förändringarna strider mot deregionalpolitiska målsättningarna. Risken är påtaglig för att den regionalaobalansen förvärras. Det är bl. a. därför som vi i inte kan accepteraatt en översyn sker, där principen skall vara att kraftigt centraliseraverksamheten och reducera antalet kronofogdedistrikt. Vi motsätter oss inte atten översyn görs för att effektivisera verksamheten. Men vi anser att en sådanöversyn måste beakta de fördelar som en decentraliserad distriktsindelning haroch den effektivitet som finns i de små distrikten. Av det följer att antaletkronofogdedistrikt inte kan reduceras. Vi menar att det vore både möjligt och lämpligt att lösaproblemen i storstadsområdena genom att förstärka distriktsorganisationen där.Kronofogdemyndighetsorganisationen i övriga delar av landet behöver för denskull inte bU mindre effektiv. Även regionalpolitiska aspekter måste vägas invid en omorganisation. Dessa principer, efter vilka vi anser att en översyn skallske, bör ge regeringen till känna. Men detta vill inte utskottetssocialdemokrater och moderater vara med på. Det kan inte tolkas på annat sättän att man från socialdemokratiskt och moderat håll är beredd att släppa framriksskatteverkets förslag till för beslut, att man är beredd attlägga ner kronofogdedistrikt ute i landet, centralisera och därmed drastisktförsämra servicen för allmänheten. Jag ber att få yrka bifall till reservation 1vid bostadsutskottets betänkande 25. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 63KERSTIN (): Med anledning av proposition 1983/84:100 omanslag till lokala skattemyndigheterna och kronofogdemyndigheterna har fråganom omstrukturering av exekutionsväsendet blivit aktuell. Vi anser från att det är en god regel att inteta uppbyggnaden av någon organisation för gott utan att göra översyn ocheventuell förändring. Så har skett med kronofogdemyndigheten. Däremot anser viatt de principer om hur omorganisationen skall ske som kommit fram frånriksskatteverket är helt felaktiga. Den effektivitet och det goda resultat av indrivning demindre distrikten uppvisar är värd att notera. Detta bör ligga som grund närman förstärker distriktsorganisationerna i storstadsområdena. De minsta ochmedelstora distrikten är de mest effektiva. Vi anser därför att en eventuell förändringav distriktsorganisationen skall följa dessa principer. En organisation med stora distrikt ger bl. a. en minskad person- ochlokalkännedom tillsammans med sämre service till allmänheten. Jag yrkarbifall till reservation nr 1. Anslag till lokala skattemyndigheterna och kronofogdemyndigheterna 64TORE (vpk); Kronofogdemyndigheternas uppgift är sombekant bl. a. att indriva det allmännas fordringar. Indrivningsverksamheten fördet allmänna utgör huvudparten av kronofogdemyndigheternas verksamhet. Derestförda beloppens storlek och tendenser att fortsätta att öka visar attarbetet måste utvecklas. Verksamheten har effektiviserats på såsätt att de större målen, dvs. mål med stora gälder, har getts ökadeutrednings- och indrivningsresurser, och det är bra. Det är viktigt att justsådana fall ges speciell uppmärksamhet. Sådana mål utgör avgäldbeloppen men av indrivningsfallen. I ett stort antal motioner till har från olikapartier föreslagits att nuvarande distriktsindelning av kronofogdemyndigheternanu inte skall förändras. Sådana motionsyrkanden följs upp i reservation nr 1till det betänkande vi nu behandlar, och bakom reservationen står ,och vpk. Vi vill inte inskränka oss till att avvakta eventuellanya förslag utan vill att de principer som förordas i reservationen skall varavägledande. Vpk anser att kronofogdarna, för atteffektivt kunna sköta indrivningen, skall vara så decentraliserade som möjligtdå det gäller organisationen. Ökad effektivitet beträffande de"större" gäldenärerna måste underlättas genom ökade resurser förverksamheten. Vi menar att det knappast är möjligt att märkbart förbättrasituationen vad beträffar icke indrivna restförda med en i stort settoförändrad eller minskad resurs. Restförda skatter och avgifter som inte kunnat drivas inberäknas uppgå till . Andelen indrivet beloppi förhållande till belopp som bör indrivas tenderar att sjunka. Länsstyrelsernahar som en konsekvens av vad jag gett exempel på, vilket belyses även ipropositionen och utskottsbetänkandet, begärt ökade medel för att bl. Anslag till lokala skattemyndigheterna och kronofogdemyndigheterna En sådan anslagsökning skulle, som vpk framhållit, i höggrad bli självfinansierande. Varje tjänsteman inom exekutionsväsendet beräknasenligt gjorda undersökningar netto tillföra statskassan ca . Det ärdärför förvånande och beklagligt att utskottsmajoriteten inte velat biträdavpk-motion 2065 om anslag till kronofogdemyndigheterna med utgångspunkt ilänsstyrelsernas anslagsframställningar. Jag yrkar bifall till reservationerna vidbostadsutskottets betänkande nr 25. 65 (): Bakom reservationerna vid detta betänkandestår , och vpk. Den första av dem berör indelningen ikronofogdedistrikt. Eventuellt ändrad organisation av kronofogdedistrikten harvarit föremål för debatt . Frågan har stötts och blötts i mångainstanser . Inledningsvis kan jag instämma i vissa delar av denframförda kritiken. ursprungliga förslag var alltförlångtgående i sin nedbant-ning i förhållande till nuvarande organisation. Nämndaförslag innebar att antalet kronofogdedistrikt skulle minskas från nuvarande 81till 45 och att ett antal.lokalkontor skulle inrättas. Detta är i korthet RSV;sursprungliga förslag. Detta förslag har utsatts för stark kritik från en rad myndigheteroch instanser. Kritikerna har funnits både bland verkets egen personal ochbland övriga samhällsorgan och allmänheten. Förslaget har remissbehandlats.Remissomgången visar att RSV:s eget förslag var och är alltför långtgående.Tunga remissinstanser går emot förslaget. a. har Svenska kommunförbundetmed skärpa avvisat det. De flesta länsstyrelser har intagit en liknandeståndpunkt. Den kritik som framkommit har inte spåriöstgått förbi. Den socialdemokratiska riksdagsgruppen har ingående behandlat RSV:sursprungliga förslag, och det finns en bred majoritet inom den som inteoreserverat sväljer det. Den ansvarige departementschefen och hans närmastemedarbetare är väl medvetna om de stämningar som råder inom riksdagsgruppen. Från utskottsmajoritetens sida anser vi att ett eventuelltkommande förslag skall sammanfalla med den uppfattning som finns både ute ilandet och i denna kammare. Det kan också nämnas att aviserat förslag fillvårriksdagen som bekant ännu inte har lagts på bord. Jag har velat redovisa detta inför dagens riksdagsdebatt.Men - och det är ett viktigt men - vi kan inte ha en statiskorganisation, samma organisation som vi har haft . Riksdagenbör självfallet vara öppen för ändrade rutiner och i konsekvens därmed ocksåöppen för viss ändrad distriktsindelning. Någon form av modifieraddistriktsindelning torde vara sannolik. RSV kan inte stå utanföralla andra organisationers vardag och deras ändrade förhållanden på en radområden. Så till reservation 1. Frånutskottsmajoritetens sida anser vi att den andas alltför mycket avmisstänkliggörande. Det finns ju inget förslag på bord om ändraddistriktsindelning. Det är att se spöken på ljusa dagen. Vi kan inte taställning till ett förslag som inte nu ligger på kammarens bord. Frågan bereds f.n. i regeringskansliet.Riksdagen bör således inte nu göra något uttalande i någondera riktningen.Nuvarande organisation ligger fast t. v. Utöver detta bör också nämnas attriksdagsrevisorerna, på förslag av , aktualiserat och genomfört engranskning av hela exekutionsväsendet. Riksdagsrevisorernas förslag ligger nupå kammarens bord. Förslaget skall behandlas av höstriksdagen. Motionstidenutgår, om jag inte minns fel, i övermorgon, alltså . En sammanfattning av förslaget finns på s. 19. Revisorernaanser där att regeringen skyndsamt bör ta fram underlag för ett principbeslutom en ny organisation på alla nivåer för uttagande av skatter och avgifter ienlighet med de riktlinjer som revisorer har förordat. I punkt 2 -det är viktigt, herr talman - sägs att omorganisationen av kronofogdemyndighetenbör anstå i avvaktan på principbeslut enligt punkt 1. Det kan också nämnas atthär föreligger en reservation från . Reservanterna menar att man i princip intebör gå med på en enda förändring inom överskådlig framtid. Vi som företräderutskottsmajoriteten anser att reservanternas linje är alltför kompromisslös.Riksdagen kan inte uttala sig alltför kategoriskt att nuvarandeorganisation, med i princip oförändrat antal distrikt, inom överskådlig framtidskall förbli intakt. Vi måste självfallet ha viss förståelse för denomstrukturering som finansministern har aviserat. Kravet på effektivitetfinns. Då måste vi vara öppna för vissa förändringar i den nuvarandeorganisationen och därmed troligen en viss förändring och indelning avkronofogdedistrikten. I avvaktan på en ny organisation på allanivåer för uttag av skatter och avgifter förordar således revisorert. v. oförändrad organisation. Detta borde till stor del tillfredsställareservanterna. Jag vill också säga att utskottsmajoriteten självfalletförutsätter att regeringen i ett eventuellt kommande förslag noga beaktar deregional- och sysselsättningspolitiska aspekterna. Den omfattandecentralisering som RSV tidigare föreslagit är en principiellt dålig och alltförlångtgående lösning, som det inte finns majoritet för i riksdag. I sitt inlägg här yrade om centralisering ochdatorisering. Självfallet skall rättssystemet byggas ut. Det har vi varit heltöverens om. Det kommer att hjälpa kronofogdemyndigheterna i deras arbete medatt inkassera skatter och avgifter. Med dessa ord, herr talman, yrkar jag avslag påreservation loch bifall till utskottets hemställan. Reservation 2 av , vpk, behandlar anslaget tillkronofogdemyndigheterna. Man vill öka andelen indrivna belopp tillstatskassan. Man kan i korthet säga att vpk;s yrkande i stort följeranslagsäskandena från de olika länsstyrelserna ute i landet.Utskottsmajoriteten har för sin del följt Anslag till lokala skattemyndigheterna och kronofogdemyndigheterna Anslag till lokala skatternyndig-heterna och kronofogdemyndigheterna Vi menar att kronofogdemyndigheterna har fått det relativt hyggligtmed medel för att klara sina arbetsuppgifter. Man kan också nämna, och börnämna i den här debatten, att kronofogdemyndigheterna till stor del harundantagits från det allmänt rådande besparingskravet enligt regeringenshuvudförslag.