prot · G709138 · 1983-12-31 00:00:00 — Det gör att det blir möjligt att inomrelafivt och på ett ekonomiskt rikfigt sätt byta ut utrustningen. Manlåser sig alltså inte för framtiden. Däremot väljer man en metod för att snabbtåstadkomma hushållning i den aktueUa fastigheten, något som av många bedöms sombra. Andra föredrar en annan metod där man använder sig av lägre temperatur iframledningssystemet. Vilken metod som i dagens situation är bäst, däromtvistar om inte de lärde så åtminstone de i verksamheten dagUgen sysselsatta. 69PÄR (): Enigheten om att vi bör satsa pålågtemperatursystem glädjer mig naturligtvis. Jag har inte i princip ifrågasattdetta. Däremot kan det uppstå frågor när det gäller tillämpningen i praktiken. Man kan kanske av statsrådet inlägg få ett intryckav att det här är fråga om en tämligen normal serviceåtgärd. Riktigt så enkeltär det inte. Det är inte någonting som man gör litet nu och då. Det är enganska omfattande insats. Det är också därför som det utgår statligt stöd. Omdet här vore en Omåtgärder mot högtemperatursystem för bostadsuppvärmning normal, regelbundetåterkommande översyn, skulle staten naturligtvis inte gå in med energisparstöd.Så har emellertid skett. Det illustrerar det faktum att detta betraktas som ettrelativt stort och betydelsefullt ingrepp. Det innebär också att man, när mannu går igenom denna stora mängd lägenheter och gör de här injusteringarna,också har skapat vissa bindningar för framtiden. De är naturligtvis inteoåterkalleUga - det håller jag med statsrådet om. Det innebär emellertidett steg i fel riktning. Det är också det som expertis på området har reageratmot - inte bara när det gäller effektivitetsfrågorna, där det i och för sigfinns delade meningar. Det gäller också att detta har vissa långsiktigakonsekvenser. Så här säger civilingenjör på statens planverk, somär en av regeringens ansvariga experter på området: "Med tanke på denalltmer omfattande satsningen på lågtemperaturvärme är det en lämpligförberedelse att projektera för lågtemperatursystem och attvid injusteringsarbeten i befintliga anläggningar anpassa systemen förlågtemperaturtekniken." Vadsom nu sker är att man med hjälp av statliga pengar går den precis motsattavägen och binder sig vid en högtemperaturteknik - åtminstone för ett bra tagframöver. I det statliga energihushållningsprogrammet bmkar man skilja på tresteg, varav det första och det andra steget är sådana relativt enkla ochbilliga åtgärder som snabbt leder till mycket goda resultat. Det tredje stegetinnebär mer omfattande och dyrbara åtgärder. Detär självklart att det första och andra steget egentUgen hör till det som skullekunna genomföras utan att man vidtar särskilda åtgärder, men vad vi har kunnatkonstatera är att så inte kan bli fallet. Av det skälet prioriterar vi åtgärderenligt det första och andra steget för att snabbt nå stora resultat ihushållningsprogrammet till låga kostnader. Det är skälet till att vi ger stödtill sådan här verksamhet, som är mycket viktig. Det skäl som många anför för att välja deninjustering som nu är kritisk mot, men som ingalunda är den enda,är att det är den typ av åtgärd som är relativt lätt att genomföra av den som ivanliga fall sköter fastigheten. Andra åtgärder kräver mycket mera omfattandeförberedelser och kan normalt inte genomföras av fastighetsskötaren. 71 (); Jag är helt på det klara med att det här är en begränsad åtgärd jämförtmed t. ex. en fasadisolering, byte av uppvärmningssystem eller något liknande.Det är emellertid inte, vilket man kunde få intrycket av i inlägg, någonting som är ganska normalt och regelbundetåterkommande. Det gäller en förhållandevis omfattande åtgärd, som man alltsåinte kunde räkna med att fastighetsägarna själva skulle vidta i någon störreutsträckning. Man har från statsmakternas sida ansett det nödvändigt att sättain särskilda stödåtgärder för att få den till stånd. Vi kan nu konstatera attstaten stöder åtgärder som går precis stick i stäv mot den avregering och riksdag långsiktigt fastlagda målsättningen, nämligen satsning pålågtemperatursystem. Det går visserligen säkerligen snabbt, bra och enkelt attvidta den här åtgärden, men att gå in med statligt stöd som går stick i stävmot långsiktiga statliga målsättningar kan inte vara vettigt. Just av det skälet gör vi det inte heller! Det här gäller åtgärder som betalar sig på ett till två åroch som behöver vidtas med regelbundet återkommande intervaller, men som intebinder systemet vid högtemperatur för framtiden. Det är alltså ett utmärkt sättatt snabbt effektivisera energihushållningen utan att för den skull försvåraden långsiktiga politiken. Det genomförs också helt i överensstämmelse med debeslut som har fattat. Om åtgärder mot högtemperatursystem för bostadsuppvärmning 73PÄR (); har tagit ställning för en satsningpå lågtemperatursystem. Vore det här enda sättet att göra injusteringar på,skulle jag möjligen förstå att staten gav sitt stöd. Men vi har ju redankonstaterat att det finns folk som anser att det inte ens är det effektivastesättet. Det finns alltså alternativa möjligheter. Att då gå in med statligastödåtgärder för justeringar, trots att vi vet, att skall måluppfyllas, måste vi räkna med en ny omgång statliga stödåtgärder för attomintetgöra de här injusteringarna och sedan få injusteringar till andratemperaturlägen. Detta kan inte ens vara en vettig hushåUning med resurserna,bortsett från att vi tvingas till en ny omgång, som kräver ytterligare åtgärderför att lågtemperatursystem skall kunna användas. Det skulle inte heller rörasig om ytterligare åtgärder på endast några få ställen, utan det skulle gällahundratusentals lägenheter runt om i landet. Det är klart att detta bUr enbromsande faktor när man vill införa lågtemperatursystem, även omlågtemperatursystem inte i och för sig omöjliggörs, vilket jag heller aldrigpåstått. Jag lägger med förvåning märke till denstalinistiska inställning som demonstrerar. Eftersom det här rörsig om en åtgärd som behöver vidtas med regelbundet återkommande intervall,tycker jag att vi i det här skedet, när vi är rätt osäkra beträffande tekniken,kan kosta på oss att låta olika tekniker tävla med varandra, särskilt eftersomvi under alla förhållanden måste göra om det hela. Då kan vi välja den tekniksom passar bäst och som också kan anslutas till lågtemperatursystemet. Jag haringen ambition att med stalinistiska metoder peka ut den ena eller den andratekniken, så länge jag vet att vi bevarar handlingsfriheten för framtiden ochfår snabba hushållningsresultat. Omåtgärder mot högtemperatursystem för bostadsuppvärmning 75 (): Om jag nu är stalinistisk har jag förmodligen gott sällskap. Det stårfaktiskt i den proposition som godkände, att när man vidtar åtgärderav betydelse för uppvärmningssystem i befintlig bebyggelse, skall man se tillatt det görs på ett sätt som tillåter lågtemperatursystem. Det här anser jagvara ett sådant fall. Det strider alltså mot vad som stod i en proposition frånmittenregeringen, som då förmodligen måste anses vara stalinistisk. På den härpunkten antogs propositionen, såvitt jag vet, av en enhälUg riksdag, som alltsåäven den är stalinistisk - om man får tro . Överläggningen var härmedavslutad. 15 § Föredrogs men bordlades åter betänkande 1983/84:42Socialutskottets betänkanden /84:21 och 25-27 betänkande1983/84:19 betänkande 1983/84:26 Trafikutskottetsbetänkande /84:20 16 § Anmäldes och bordlades Proposition 1983/84:187Utredning av brott av barn 17 §Anmäldes och bordlades betänkande 1983/84:31 Vissa anslag på tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för /84 till och dess verk (förs.1983/84:22) 1983/84:13 Utländskaförvärv av fast egendom 1983/84:29Aktiebolagsrättsliga frågor 1983/84:32 Ändring iräntelagen (prop. 1983/84:138) 1983/84:27 Mottagandet av flyktingar ochasylsökande m.m. (prop. 1983/ 84:124 delvis) samt anslag till Invandring m. m.(prop. 1983/84:100 delvis) 1983/84:28 Ersättningar till kommunerna för hjälptill utländska medborgare, flyktingar m.m. (prop. 1983/84:100 delvis och prop.1983/84:124 delvis) 18 § Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1983/84:545av (c) till statsrådet om för tidigt födda barnsrätt till liv: Ett socialdemokratiskt landstingsråd har fört framtanken på att sätta tids-och viktgräns för att för tidigt födda barn skall fåmedicinsk vård. Är statsrådet beredd attta avstånd från detta cyniska uttalande? Vilkaåtgärder är statsrådet beredd att vidta för att skydda för tidigt födda barnsrätt till liv? beredd att öka möjligheterna till forskning och vård för att gedessa barn bästa möjligheter till hälsa? 1983/84:546av () till utrikesministern om de politiska förhållandena iAfghanistan; bedriver en omfattandekrigsoperation i i uppenbart syfte att fördriva gerillan frånPanjshirdalen. Detär angeläget att oberoende stater som markerar sin avsky förkrigshandlingar av det slag nu utför i . Jag vill därförfråga utrikesministern: Påvilket sätt har den nu reagerat på uppgifterna om Sovjetsövergrepp mot civilbefolkningen i ? 1983/84:547av () till statsrådet om sillexporten tiU EG: träder silltullama i kraft från EG:ssida. Förhandlingar skulle ha ägt mm men inställdes. Betyder det attregeringen inte anser det lönt att förhandla? Om så är fallet, vad avsernu regeringen att göra? 1983/84:548av i (m) till civilministem om möjlighet att överklagabeslut av kommunala bolag, m. m.: Enligt kommunallagen får kommun i princip intesubventionera enskilt företag, särskilt inte i de fall det finns i kommunenverksamma företag inom branschen. IMalmö har ett av kommunen helägt bolag. Frihamnsbolaget, redan gått in somdelägare i ett nybildat rederi, trots att det finns verksamma rederier på denaktuella hnjen i staden. Fömtom mycket generösa lån från det kommunala bolagetssida till det nybildade rederiet, lämnas dessutom en garantiatt eventuella förluster skall bäras av det kommunalabolaget. Dåovannämnda beslut inte är taget i kommunfullmäktige eller annat komrnunaltorgan, går det enligt korhmunallagen inte att överklaga. Enligtden s.k. kommunalföretagskommittén bör även beslut i kommunala bolag kunnaöverklagas. Medanledning av det anförda vill jag ställa följande frågor till civilministem: Avsercivilministern vidta förändringar i lagstiftningen i den riktningkommunalföretagskommittén avser? Avsercivilministern vidta åtgärder, så att kommun inte skall kunna subventioneraenskilda företag i de fall det redan finns inom branschen verksamma företag ikommunen? 1983/84:549 av RuneGustavsson (c) till justitieministern om nedläggningen av den danska polisensnarkotikarotel i : Alarmerande uppgifter i svensk dagspress tyder påatt narkotikaroteln hos HelsingörpoUsen läggs ned. Eftersom en ansenlig del avnarkotikainförseln till sker via , är dennarotelnedläggning inte att betrakta som en isolerad dansk angelägenhet. Hur depolisiära resurserna i vårt södra grannland disponeras är inte utan betydelseför svenskt vidkommande. Mycket talar för att en stor del av Helsingborgsgatulangning i själva verket försiggår på. andra sidan Sundet, dvs. Minskar poUsövervakningen och narkotikaspaningen där kannarkotikalangarna härja mer fritt och lättare sprida sitt farliga gift ocksåtill . Polisen i har i skilda sammanhang betonat den nyttaden haft från narkotikabekämpningssynpunkt av direktkontakten mednarkotikaroteln i . Dedanska polismyndigheterna motiverar nedläggningen av narkotikaroteln iHelsingör med att den ökade kriminaliteten på andra områden nödvändiggjort enomdisponering av polisresurserna. Tulleni anses svara för hälften av alla narkotikabeslag i . Därmedintar en nyckelposition inom nordisk narkotikabekämpning. Mot dennabakgmnd vill jag ställa följande frågor till justitieministern; Står nedläggningen av den danska polisensnarkotikarotel i i överensstämmelse med anda och bokstäver i beslut och rekommendationer pånarkotikabekämpningens område? Vilka åtgärder avser den attvidta i syfte att förhindra att narkotikainförseln via Helsingör-Helsingborgökar till följd av denna nedläggning? 1983/84:550 av MargitGennser (m) till kommunikationsministern om färje-och tågfärjetrafiken överÖresund; DSB:s rederichef avslöjade enligt tidningsuppgifterDSB:s framtidsplaner för Öresundstrafiken. Trafikplaneringen sker på grundvalav det avtal som träffats mellan västtyska , DSB och SJ. Alltågtrafik skall efter befordras via . Ledigkapacitet mellan och skall enligt planerna användas förbefordran av personbilar, långtradare och bussar. Trafiken på beräknas därför minska, sannolikt med en försämrad turtäthet somföljd. Dennya trafikplaneringen kommer att skapa regionala problem, när sundstrafikennästan helt koncentreras till norra . Näringslivet i och södraSkåne drabbas. Till detta kommer att tågfärjeförbindelser-na mellan ochKöpenhamn läggs ned. Avbräcket bUr stort för alla företag som bl. a. sysslarmed färskvamdistribution i . Fastaförbindelser över beräknas bli en realitet under 1990-talet.Investeringskostnaderna för omstmktureringen av färjetrafiken bör därför ommöjUgt begränsas. Avser kommunikationsministern att vidta åtgärder,så att färje- och tågfärjetrafiken över södra kan upprätthållas påsamma nivå som ? Avser kommunikationsministern vidta åtgärder iavvaktan på beslut om järnvägstunnel så att satsningarna på färjeförbindelsemaöver inriktas på småskaliga lösningar med begränsadeinvesteringskostnader? 19 § Kammaren åtskildeskl.