prot · G70936 · 1983-12-31 00:00:00 — Huruvida inlägg skall tolkas så, attutskottet väntar sig att regeringen skall göra en förnyad bedömning av vilkaorter som är lämpliga i del här sammanhanget, har jag inte riktigt klart förmig. Det vore naturligtvis myckel angenämt om så vore fallet. 63 () replik: kan vara övertygad om all jagsom gammal skaraborgsbo inte anser alt synpunkter från äroväsentliga. Men jag menade att trots allt är en detalj i mönstret.Vi har sett frågan ur en mer övergripande synvinkel. Till : När utskottet här accepteratpropositionens förslag har vi också efter prövning accepterat alt del blirKalmar och inte . Tredje vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt tillytterligare replik. 64INGVAR i Benglsfors (c): Med tillfredsställelse kan vi motionärerbakom motion 2388, som berör , konstatera att utskottet gått emotregeringens ursprungliga förslag. Vi yrkade avslag på propositionen, medmotiveringen all den föreslagna storregionen skulle bli alltför omfattande bådebefolkningsmässigt och till ytan. Utskottet konstaterade samma sak. sade tidigare här alt man inom länsdelen ärganska överens om vår motion. Del är tillfredsställande att man ibland kan fåigenom en motion. Vi ansåg del i alla fall helt onödigt all skapa en sådan region, som dessutom skulle bidra till en minskning aveffektiviteten. Jag tror all samtliga motionärer pekade på delta medeffektiviteten. Genom den här storregionen skulle kontakterna mellanlänsåklagaren och myndigheterna i länet försvåras. Förslaget om länkanske var litet extremt, därför alt det skulle ha blivit allra störst somregion. Förmodligen tyckte utskotlsmajoritelen också så, även om man nu intevill erkänna del. Lyckligtvis genomförs inte del ursprungliga förslaget,utan utskottet bar annan syn än vad regeringen har. Jag lackar utskottet för detta initiativ. A klagarväsendets regionala organisation 65RUNE () replik: Jag hoppas för i Bengtsforsegen del alt reservation 2 inte vinner kammarens bifall, för där yrkas avslag påden motion som står bakom. 66 i Benglsfors (c) replik: Herrtalman! Om reservation 2 skulle vinna, skulle del inte innebära någonförändring. Så det bar ingen betydelse, . 67 () replik: Om reservation har någon betydelse eller ejfår väl reservanterna avgöra. Låt mig bara citera de tre sista raderna ireservation 1: "Utskottets ställningslagande innebär all någotsärskilt uttalande inte påkallas med anledning av de motionsyrkanden som går utpå andra regionindelningar eller andra kansliorter än vad regeringenföreslagit." 68 (): Jag vill börja med all instämma i vad GunillaAndré sade, nämligen att nu sveper en cenlraliseringsvåg över landet. Den frågasom vi nu diskuterar är en av de många som kommer in i bilden i det avseendet. Jag vill erinra om alt när utredningen ladefram sitt förslag om en förändrad åklagarorganisation, bildades enligtförslaget en region av och i . Ipropositionen föreslås en annan indelning, som i en senare bedömning tydligenansetts innebära en bättre planering. Del är ju ändå så, alt till dengeografiska strukturen har varit - och konimer att förbli - de stora avståndenslän. Det finns nu två länsåklagare och fem lokala myndigheter med 15 åklagare.Det råder inget tvivel om att det förslag som föreligger innebär enbetydligt försämrad service- och kontaklorganisation. Därutöver vill jagframhålla att det första förslaget rönte stort motstånd från länets samtligamyndigheter med i spetsen. Likadant har del blivit med de senareförslagen. Det betyder all den här reformen genomförs mot en opinion iKopparbergs län som är mycket starkt kritisk till den förändring som nuföreslås. Vi menarall också i fortsättningen borde vara en region - och det är det som föreslås i den motion som vi har väcktfrån centerhåll i detta ärende. När det nu föreslås en region med som huvudort, såmedför del självfallet ytterligare en förändring av den bild som jag härtidigare har försökt redovisa. När mina länskolleger här pläderar för som huvudort, så har de ju redan därmed låtittåget gå ifrån sig - i och med att de går med på att det skall bli enstorregion. var för sin del kritisk, men han ställde ändå inte någotyrkande. Det anförande som hölls här innebär, , ett självklartbiträdande av reservation nr 1. Det kan annars bli så, att även i den härfrågan går tåget ifrån . Det har det bokstavligen gjort i en annanfråga som hade direkt med tåg att göra - på Västerdalsbanan. Det går inte, , att här i gå med påen centralisering och sedan åka hem till länet och säga alt man är emot encentralisering. Del håller inte. Jag-vill gärna, herr talman,- säga all det är viktigt altvi har klart för oss vilka beslut som i princip fattas här och hur de kommeralt tillämpas och utfalla i den praktiska verklighet som de ändå skall fungerai. Med dettaber jag, herr talman, att få yrka bifall till reservation 1. 69OVE (): Jag vill bara kort säga till , attjag förordar som kansliort för den nya organisationen. Med detta har jaginte tänkt ta upp någon lagdebatt i den här frågan. 70 (): Jag ville bara erinra om att delinte går att tala med två tungor - en i och en hemma i länet. Del härblir i så fall den andra frågan på myckel där sådant förekommer. Detvar alltså del, herr talman, som jag ville klarlägga här i kammaren, så alt vikan ha en ren debatt tills vi kommer hem i länet. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (riktlinjer för åklagarväsendets regionalaorganisation) Utskottets hemställan bifölls med 251 röster mot 52 förreservation 1 av och . 6 ledamöter avstod frånatt rösta. Mom. 4 (kansliort i ) 'Utskottets hemställan - som ställdes mot motion 1982/83:2394 av m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 5() Utskottets hemställan - som ställdes mot motionerna1982/83:2365 av m. fl., 1982/83:2390 av m. fl. samt1982/83:2393 av och - bifölls med acklamation. Utskottets hemställan bifölls. 8 § Föredrogs . 1983/84:5Ändrade regler för god mans förvaltning av fast egendom . Begreppet lagligen undertecknad originalhandling idatasammanhang 9 §Begreppet lagligen undertecknad originalhandling manhang Föredrogs lagutskottets belänkande 1983/84:6 om vissaavtalsrättsliga frågor. 71KERSTIN (): Detta är ett begravningslal, så ingen behöver höra på! är inte representerat i lagutskottet, och jagvill därför ta till orda bara för all kommentera behandlingen av vår partimolion om data, nr 513. Den handlar i den punkt som här är i fråga om hur svårt det är alt i elektronisk penningöverföring veta om en handling som motsvarar en check, växel eller annat värdepapper verkligen är signerad av den som har rätt att signera handlingen. Vi motionärer har krävt en utredning om detta. Utskottetavstyrker inte precis hundraprocentigt motionen men anser att den inte kräver någon åtgärd, därför all vissa praktiska problem som ligger nära det som behandlas i motionen håller på att utredas på internationell nivå. Jag vill till detta bara säga att jag inte tror att delärade lagutskottet riktigt har förstått hela problemet. Om jag undertecknar encheck med min namnteckning, så är den värd summan som står påchecken-förulsattall jag har summan på mitt konto. Om jag i stället tar fram enstämpel med min namnteckning eller ritar en krumelur vilken som helst påchecken, så är den inget värd alls. På samma sätt är del naturligtvis om någonannan undertecknar checken. Skillnaden är lätt all se. Men del är myckel svårtatt upptäcka och kontrollera detta, om summan i stället överförs elektroniskt. Därför är det ingalunda särskilt svårt för endalaoperalör, som inte ens behöver vara särskilt avancerad i sin teknik, altbryta sig in på en datalinje till en bank och förvirra dess elektroniskaulbetalningssyslem, så att pengarna kommer in på hans eget konto. var deten okänd person som lyckades lura i attacceptera ett falskt telex sombeordrade banken att skicka till en annan bank. Boven i delhär dramat lyckades aldrig få ut pengarna, därför att han skickade dem frånbank till bank ett slag, ocb till slut var det någon som anade oråd. Men delfinns andra som har varit duktigare. Mörkertalet närdet gäller databrott ansessom bekant vara uppåt , så de flesta av dessa brott får vi aldrig höratalas om. En säker teknik för alt identifiera utställaren av envärdehandling via datanät finns ännu inte, men arbete är på gång, och en vackerdag kanske det lyckas. Jag anser fortfarande alt de i som ägnar sig åtfrågan om vår ekonomiska brottslighet och vår sårbarhet borde se närmare pådetta. Jag accepterar ulskollels skrivning för , ävenom den utredning om mångfaldigade checkar som omnämns i betänkandet egentligeninte kommer till pudelns kärna. Men jag lovar, herr talman, att återkomma.Dalabovarna återkommer också. Del kan vi alla lita på. 72 (): Eftersom inte ställde någotyrkande vill jag bara säga att det var en intressant motion och att det varintressant att få deri vidareutvecklad här i kammaren; allt det som sades härframgår icke av motionen. Jag är glad över att ändå är nöjd medutskottets hemställan, och jag yrkar bifall till den. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. betänkande 1983/84:7 om sjunktimmer. 73JOHN (vpk): Jag har inget yrkande när del gäller dettabetänkande utan vill bara göra några kommentarer. Vi har från vårt parti tagit upp frågan omsjunkvirkei i landets vattendrag. Del handlar om många miljoner stockar somfinns på ål v-och sjöbottnar och som kunde tas till vara. Om så skedde skulledet betyda en hel del arbetstillfällen, råvarutillskott till industrin och enbättre vattenmiljö. Det finns alltså, enligt vad vi kan se, bara fördelar attvinna på att något händer på detta område. Del här motionskravet har beretts i två utskott, eftersomdet enligt vår mening behövs både en lagreglering och en organiserad verksamhetför bärgning av delta virke. Det senare får jag anledning att återkomma tillnär betänkandet från jordbruksutskottet skall behandlas. Vi har ivår motion föreslagit en lagregel som skulle innebära att detta virke skulleanses ha övergått i statlig ägo. har fyndlagsliflningsutredningen föreslagit en ändring i lagen om allmän floltled så att det skulle stå var ochen fritt alt ta upp sådant virke. Del betyder all vårt molionskrav inte till hartillmötesgåtts, men att en rättslig reglering nu kan ske, och det är vi myckettillfredsställda med. Vi har som vi motionerat i frågan ansettdet mycket angeläget att något händer på detta område, och det framgår avbelänkandet att även utskottet barden uppfattningen. Man kan väl undra varfördet skulle behöva la så lång lid att få den här frågan löst och om inte dettaskulle ha kunnat ske snabbare, men vi får väl stödja oss på det gamlaordspråket "bättre sent än aldrig". Trafiksäkerhet och trafikföreskrifter m. m. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottels hemställan bifölls. .,--.. 1983/84:1om trafiksäkerhet och trafikföreskrifter m. m., 1983/84:4 om godkännande avöverenskommelse mellan staten och (prop. 1983/84:15) samt 1983/84:5 om godkännande av vissadelar av ett avtal mellan staten och Rederiaktiebolaget m. m. (prop.1983/84:14). 74 TREDJE VICE TALMANNEN: betänkanden 1, 4 och 5 kommer allbehandlas i lur och ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang. Först upptas trafikutskottets belänkande 1 omtrafiksäkerhet och trafikföreskrifter m. m. Trafiksäkerhetoch trafikföreskrifter m. m. 75CLAES ELMSTEDT (c): När hade att behandla entrafiksäkerhetspoli-tisk proposition som mittenregeringen hade framlagtuttalade bl. a. att målsättningen för det framlidatrafiksäkerhetsarbetet skall vara alt få ned antalet dödade och skadade itrafiken. Det är en stor uppgift, mycket stor. Alla känner till de tragediersom följer i spåren av trafikolyckorna, vilka dess värre har ökat i antal undersenare lid. Det är naturligtvis flera komponenter som samverkar närdet gäller att få till stånd en ökad trafiksäkerhet - vägarna och derasbeskaffenhet, fordonens beskaffenhet ocb sist men inte minst föraren och dennesansvar samt skicklighet. Man talar ofta om utbildning ocb information, och del ärnaturligtvis vikliga delar i detta sammanhang. Vi har också som en följd avpropositionen Trafiksäkerhet och trafikföreskrifter m. m. lagt över en hel del av informationsverksamheten itrafiksäkerhetsfrågor på NTF, en i Folkrörelsesverige väl förankradorganisation. Antalet offer i motorcykelolyckor har ökat dramatisktunder senare tid. har 70 motorcyklister omkommit, vilket nästanär en fördubbling jämfört med . Av dessa 70 var nästan samtligaförare av tunga motorcyklar. För att motverka en utveckling i denna ödesdigra riktning- och den utvecklingen har varit påtaglig inte bara utan under de senasteåren -föreslog millenregeringen att innehavare av körkort för lättmotorcykel skulle genomgå praktisk vidareutbildning som avslutades med särskiltförarprov för att de skulle få köra med tung motorcykel. Som de flesta kännertill efter den debatt som förevarit får den som klarat körkort för lättmotorcykel automatiskt flytta över till en hur tung motorcykelsom helst . Vederbörande behöver inte på minsta sätt redovisaom han eller hon är i stånd att föra en så tung och stor maskin. Vårt förslag avslogs emellertid av enriksdagsmajoritet bestående av moderater och socialdemokrater. Jag hade ettintryck av att man var medveten om utvecklingen men att man ändå ville fällaförslaget i propositionen på den punkten. I debatten sades det t. o: m. attregeringen i propositionen hade lagt fram förslag om körkort och annat krångel.Jag har faktiskt litet svårt att förstå det resonemanget. I vår trafikpolitiska motion upprepade vivårt krav. Jag hade förhoppningar om, med hänsyn till den utveckling som harvarit, att en riksdagsmajoritet ville ta tag i dessa för trafiksäkerheten såviktiga frågor. Men även avvisar samma riksdagsmajoritet förslaget ivår motion. Det är således identiskt med förslaget i propositionen ,nämligen att den som fyllt skall genomgå ett förarprov för att kunna gåöver från lätt till tung motorcykel. Utskottsmajoriteten talar fortfarande om att del behövsinformation .och utbildning, och det är bra. Ingen motsäger det. Men det gällerju att nå alla motorcykelförare, och tydligen når man inte alla tillräckligtkraftfullt med enbart information och utbildning. Det måste till något slag avavslutning på detta i form av körkortsprov eller förarbevis. Det handlar juinte enbart om motorcyklisterna själva utan i stor utsträckning också om alla medtrafikanterpå vägarna. De har också rätt att känna största möjliga säkerhet. Och vi haringet bättre instrument att öka säkerheten än utbildning. Men det vore som sagtönskvärt att den avslutades med ett körkortsprov som ett bevis påkörskicklighel. Med hänsyn till de rapporter som har kommit underdesenasle dagarna har för avsikt att samla olikaberörda intressenter. Så har också skett. Det är naturligtvis ett steg i rättriktning. Jag hoppas att det ger ett ordentligt resultat. Del är bra att nu är berettatt ta tag i detta ärende igen. Snabbast skulle man nå resultat, om enmajoritet här i stödde den reservation som vi har fogat tilldetta betänkande. Vi föreslår att man redan nu skall ta det steg som mansäkerligen kommer att få Jag förstår inte den tvekan som majoriteten här visar.Vad väntar man ytterligare på, innan man vill fatta beslut om införande avkörkort för tung motorcykel. Del gäller ju att rädda människoliv. Med tanke påolycksfallsstatistikens utveckling och de senastemånaderna förstår jag inte vad som måste till ytterligare för att man skallvidta de åtgärder som jag anser vara helt nödvändiga. Jag hoppas innerligt attdet inte är fråga om några prestigehänsyn med tanke på alt denna fråga harventilerats tidigare. Jag yrkar bifall till den reservation som vi har fogattill detta betänkande. Trafiksäkerhet och trafikföreskrifter m. m. 76OLLE (): Av de 23 punkter som nu har att taställning till i sainband med behandlingen av trafikutskottets betänkande nr 1är det bara en enda som har blivit föremål för omröstning i utskottet. För densom hastigt tar del av utskottsbetänkandet kan del synas som om utskottet harägnat sig åt s. k. motionsslakt. Men jag vill gärna framhålla att alla demotioner och förslag som har behandlats i detta trafiksäkerhetsbetänkande harblivit föremål för mycket noggrann behandling i utskottet. I 14 punkter harvisserligen förslagen blivit avstyrkta utan reservationer och i 7 punkter harde lämnats utan åtgärd. Bara en enda punkt har lett till tillkännagivande. Trafiksäkerhetsarbetet är mycket uppmärksammat ayriksdagens ledamöter och har också blivit föremål för ett stort antalmotioner, som berör det mesta från gångtrafikanler till bussar och frånreflexer till väggupp. I motion nr 1942 har jag föreslagit att en obligatoriskmopedförarutbildning skall införas. Den enda formella bestämmelse som finnsför att man skall fä framföra moped är alt föraren har fyllt . Fleraorganisationer har påtalat att delta är en brist, och denna utbildning ärnaturligtvis fortfarande lika angelägen. Utskottet konstaterar emellertid att regeringen haruppdragit åt trafiksäkerhetsverket att i samverkan med skolöverstyrelsen.Svenska kommunförbundet, trafikskolornas organisationer och berördafrivilligorganisationer klarlägga lämpliga former for mopedförarutbildning.Sedan man har inhämtat denna uppgift skriver utskottet att man f. n. inte kanförorda någon obligatorisk utbildning för mopedförare. Jag har i utskottet nöjtmig med denna skrivning men vill gärna här i kammaren understryka vikten av attarbetet för en mopedförarutbildning inte får avstanna. Det ankommer påtrafiksäkerhetsverket att fullgöra sitt uppdrag. I en annan motion, nr 1943, har jag tillsammans med HugoBergdahl tagit upp frågan om mopedskyltar. beslöt , påförslag av mittenregeringen, att en allmän mopedregistrering skulle ske. Vi hari motionen särskilt betonat vikten av alt undvika byråkrati och stora extrakostnader i samband med denna registrering, vilket också förutsattes ibeslutet. Regeringen uppdrog åt trafiksäkerhetsverketatt överväga vad som erfordras för att genomföra det nämnda riksdagsbeslutet. Iuppdraget ingick att utreda bl. a. registreringsskyltarnas utformning samtkostnader och finansiering för genomförandet. Enkla lösningar skulleeftersträvas. Trafiksäkerhet och trafikföreskrifter m. m. Efter vad utskottet erfarit harverket numera redovisat sitt uppdrag. Verkets förslag, som f. n. prövas inomregeringskansliet, innebär bl. a. ätten avgift på . skall las ut förregistreringsskyltarna och att en årlig registerhållningsavgift skall utgå med40 kr. Utskotlet finner del naturligt alt kostnaderna förregistrering av mopeder betalas av mopedägarna. Jag har heller inte funnitanledning att motsätta mig en sådan princip, om jag än i någon mån tvivlar påatt verket löst uppdraget på del för mopedägarna billigaste sättet, Utskottet har emellertid förutsatt att regeringen sertill, att dess intentioner i fråga om enkla lösningar blir tillgodosedda. Detär min förhoppning att regeringen, om det är möjligt, vidtar de förenklingarsom är nödvändiga för all frågan skall få en sådan lösning, attförutsättningarna i fråga om enkelhet och den för mopedägarna billigastelösningen förverkligas. Det skulle naturligtvis finnas anledning attbetona andra för trafiksäkerheten viktiga frågor i denna debatt, men jag skallmed tanke på kammarens arbetssituation avstå från detta och nöjer mig med att,utan att särskilt kommentera frågan, yrka bifall till den reservation som ärfogad till utskottets betänkande. 77STEN-OVE (): . Trafiksäkerheten angår oss alla. I vårt landskadas närmare 20 000 människor i trafiken , och ca 700 personeromkommer i trafikolyckor. Förutom att alla trafikolyckor innebär tragedier för dedrabbade och deras anhöriga, kostar de samhället stora summor - enligten uppgift, hämtad ur , ca 5 miljarder . Idessa sparsamhetens fider är det ytterligare ett skäl att ägna stort utrymme åttrafiksäkerhetsfrågornas samhällsekonomiska betydelse. Inom ramen för det nordiska trafiksäkerhetsåret och deaktiviteter som ägt rum över hela landet har också allt fler människorbörjat intressera sig för frågor som berör trafiksäkerheten. Ett exempel pådetta är de aktiviteter som anordnas i folkparkerna på omkring 25 orter. DessaIrafikdagar lockade ca 100 000 besökande. Inom folkparkerna diskuteras nu enuppföljning av årets Irafiksäkerhelsdagar, och del är min förhoppning att denskall bli av. Visserligen är 100 000 besökande en stor siffra, men med tanke påden ökning av antalet trafikolyckor som skett är det angeläget attalla krafter hjälps åt att informera om riskerna i trafiken och om hur man kanundvika olyckor. Till de mest positiva erfarenheterna avtrafiksäkerhetsåret hör att myndigheter och organisationer som deltagit i deolika aktiviteterna nu har lärt sig att samarbeta på ett betydligt bättre sättän tidigare, såväl lokalt som regionall. Del är en erfarenhet som är viktig attbygga vidare på. Till del negativa hör naturligtvis att vi, sedan vi iriksdagen senast debatterade trafiksäkerhelsfrågorna, har kunnat notera enökning av antalet olyckor, främst bland cyklister och motorcyklister. Under deförsta nio månaderna har antalet dödade i trafiken ökat med 28 personerjämfört Dock har antalet motorcykelåkande och cyklister ökat i antalunder senare år, och detta kan ge utslag i olycksstatistiken. Men självfalletfår detta faktum inte bli något argument för att statsmakterna bara skallavvakta utvecklingens gång i förhoppningen att den f. n. negativa trendenautomatiskt skall vändas till del bättre. Vi har ju här i slagit fastatt antalet dödade och skadade i trafiken fortlöpande skall minska. Mot bakgrund av det ökade antalet olyckor blandmotorcyklisterna är det kanske förståeligt all ledamöter i den lagstiftandeförsamlingen vill gå snabbt fram med nya lagar och förordningar såsom nyakörkortsklasser för motorcykel, ändrade åldersgränser och andra restriktioner,för alt därigenom försöka pressa tillbaka den negativa olyckslrenden i dennatrafikantgrupp. Men del är inte alls säkert att så blir fallet. I ställetlöper man en stor risk att skapa en förbudsdjungel av regler och förordningarpå trafikområdet, som kommer att bli svåröverskådlig och bland människornaupplevas som krånglig och byråkratisk, utan all man därigenom uppnår den effektsom eftersträvas, dvs. en ökad trafiksäkerhet. Vi behöver helt enkelt ökade kunskaper för att med kraft kunnaangripa problemet med det ökade antalet motorcykelolyckor. Det är därföroerhört viktigt att noga diskutera igenom nya förslag till åtgärder med deorganisationer och myndigheter som verkar på trafiksäkerhetsområdet innan mantillgriper lagstiftning eller skapar nya regler, så att reglerna också får enverklig effekt i trafiksäkerhelsarbelel. En öppen dialog med t. ex. SMC och andramotorcykelorganisationer ger oss värdefulla synpunkter påtrafiksäkerhetsfrågorna. SMC har som sin främsta målsättning slagit fast alttrafiksäkerheten skall sättas främst i organisationens arbete. Och mot bakgrundav att den organisationen har ca 35 000 molorcyklister som medlemmar kan densäkerligen bidra med värdefulla erfarenheter om hur mc-olyckorna skall kunnabegränsas. Genom att molororganisationerna och myndigheternagemensamt får noggrant överväga förslag skapas en god grund till förbättringar,vilket i sin tur ger bättre effekt i form av en ökad trafiksäkerhet. har korrimunikationsdepartemenlet startat överläggningarmellan parterna kring frågor som berör förarutbildning, förarprov ochfortbildning av mc-förare, men även frågor om skyddsklädsel m. m. I detfortsatta arbetet, som sker i mindre arbetsgrupper, kommer bl. a.behörighetskraven att prövas öch riktlinjer att tas fram för hur fortbildningenskall organiseras och genomföras. Delta skall ske . För att snabbtfå i gång fortbildningen och extra informationsinsatser harkommunikationsministern lovat att ta upp frågan i den kommande budgetpropositionen. Det pågår alltså ett brett upplagt arbete för att minskaolyckorna bland de främst drabbade trafikantgrupperna. I det utskottsbetänkande vi nu behandlar har del rått storenighet vid motionsbehahdlingen.