prot · G7096 · 1983-12-31 00:00:00 — Min utgångspunkt är naturligtvis att monopol är någontingsom är ineffektivt och kostsamt för konsumenterna medan konkurrens befrämjarkostnadsmedvetande och effektivitet och är till nytta för konsumenterna ochsamhället. Jag tror att detta gäller också på område. monopolställning har ju varit föremål förstor uppmärksamhet, och det är i det sammanhanget ett par punkter jag skullevilja påminna om. har inte monopol på alltelekommunikationsmateriel, men man har i de flesta fall ett myndighetsansvarnär det gäller utprövning och godkännande av sådan materiel. Detta kanutnyttjas till att gynna de produkter som verket självt tillhandahåller. Jag tror därför att det vore angeläget att man, för attundvika varje misstanke på detta område, delade på ansvar när detgäller t. ex. provning av ny materiel och rent kommersiellaverksamhet med att tillhandahålla teletjänster. Jag tycker inte att kommunikationsministerns svar ärsärskilt tillfredsställande på denna punkt, och jag skulle därför vilja ställafrågan: Kan kommunikationsministern tänka sig att man skiljer televerketsmyndighetsutövning från dess rent kommersiella verksamhet? Det är klart att det av rent fysiska skäl i vissa fall ärnödvändigt med ett monopol, t. ex. när det gäller telenätet. Det är det somkommunikationsministern anspelar på när han talar om att man av sociala ochregionalpolitiska skäl måste ha en enda myndighet, ett enda verk. Detta gälleremellertid inte för en mängd andra telekommunikationstjänster och inte hellerbeträffande ett antal utrustningsdetaljer, som ju inte behöver haensamrätt på. Speciellt när det gäller modern datakommunikation skulleteleverket, enligt min mening, med fördel kunna få verka i enkonkurrenssituation. har ju släppt monopolet på de s. k.låghastighetsmodemen, men man har inte gjort det när det gällerhöghastighetsmodemen, som kommer att ha en utomordentlig stor betydelse för allframtida informationsöverföring. Jag skulle vilja fråga om kommunikationsministern ärberedd att medverka till att monopol när det gällerhöghastighetsmodem upphävs. Ett specialexempel i sammanhanget har utgjorts avbiltelefonerna och biltelefonväxlarna. På det området fick företaget in, men några mindre biltelefonföretag i och hindrades irealiteten av från att få fortsätta sin verksamhet på kommersiellavillkor. Jag är intresserad av att få höra omkommunikationsministern är beredd att medverka till en ökad konkurrens på dettaområde. 38Kommunikationsminister : Herr talman! Det beslut som riksdagenfattade beträffande framtida verksamhet är ju tämligen färskt.Beslutet fattades 1980, och även om den tekniska utvecklingen går snabbt menarjag att man med detta beslut lade fastde grundläggande riktlinjerna för på ett sådant sätt att det f. n.inte finns skäl att göra någon omprövning. följer givetvis, i enlighet med riksdagensuttalande, den tekniska utvecklingen. Verket har också i den treårsplan somlämnats till regeringen anmält att man , när utvecklingen såmotiverar, kommer att pröva ytterligare inskränkningar i monopolavgränsningen. När det gäller höghastighetsmodemen är det, såvitt jag kanförstå, tekniska skäl som gör att man inte släpper monopolet. Monopol medför höga kostnader, säger . Jag villgärna erinra om att vi i har de lägsta kostnaderna ivärlden när det gäller telekommunikationerna. När det gäller provningsverksamheten är det väl självklartatt skall skilja mellan sin myndighetsroll och sin affärsverksroll.Riksdagen fattade ett beslut om att det skulle finnas ett särskilt kontorinom för sådana frågor. Dessutom skulle man kunna överklagaprovningsbeslut i en särskild nämnd, teleanslutningsnämnden. Nämnden har ännuinte haft något ärende att ta ställning till. Det förefaller mig därför som omproblemen inte är speciellt stora, men det är självklart att vi inom regeringenföljer utvecklingen med stort intresse. 39BJÖRN (): Den tekniska utvecklingen på detta område gårju mycket snabbt, och jag gör inte anspråk på att vara expert på den tekniskautvecklingen när det gäller . Det är inte så lätt, och jag vet inteom kommunikationsministern heller är någon expert. Beslutet innebar skulle luckra upp monopol i takt med att den tekniskautvecklingen gjorde detta möjligt. Jag tror att vi kommer att varai den situafionen att det anses tekniskt möjligt att avstå från monopol när detgäller höghasfighetsmodem. Såväl från principiell synpunkt, alltså relationen mellanmonopol och konkurrens, som från yttrandefrihetssynpunkt är det viktigt attteleverkets monopol hävs, eftersom det här är fråga om utrustning som har storbetydelse när det gäller möjligheten att använda data- och informationsöverföring. Kommunikationsministern sade vidare att vi har låga priserpå teletjänster. Ja, det har vi i allmänhet. fick vi dock ett tråkigtexempel på motsatsen, när tre- eller fyrdubblade priserna på ettantal utrustningsdetaljer- ringklockor, samtalsmätare och allt vad det var.Detta är utrustningsdetaljer som hör till telefoneringsområdet, där televerketinte har monopol men i praktiken, bl. a. till följd av installations- ochprovningsmonopolen, har blivit den enda som tillhandahåller sådan utrustning.Det har följaktligen lett till ganska rejäla prishöjningar. Man måste ha en myndighet som är ansvarig förtelekommunikationerna och som har provningsansvar osv., men det viktiga är attdra en skiljelinje mellan myndighetsutövande verksamhet och denrent kommersiella verksamheten. Det är av detta skäl jag tror att man haranledning att se över organisation och ställning. Jag tycker inteatt det är tillfredsställandeatt höra att man inte nu vill ändra på ställning och ansvar. Det ärjust det man skall göra. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på frågorna 1983/84:17 och 28 omregistreringsskyltarna för motorfordon har under hänvisning till attregistreringsskyltarna för fordon från skall tillverkas iplast och enligt uppgift blir biUigare än de nuvarande aluminiumskyltarnafrågat mig om bytet av material i registreringsskyltarna kommer att innebäraprisreducering för fordonsägarna. har mot bakgrund av uppgift i massmedia omatt övergången till plastskyltar "skulle drabba allabilägare " hävdat att det borde vara tillräckligt atttillhandahålla de nya skyltarna när det gäller nya bilar som levereras samttill bilägare som begär nya skyltar och frågat om regeringen tagit ställningtill denna fråga och i så fall på vilket sätt. Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. Vad först gäller fråga är det riktigt attplastskyltarna blir billigare än de nuvarande skyltarna. Trafiksäkerhetsverketkommer snart att till regeringen ge in förslag om ändrad förrättningstaxa. Enanpassning av skyltpriserna till det nya kostnadsläget kommer enligt vad jaginhämtat därvid att ske. Vad sedan gäller kan jag nämna att övergången till plastskyltar inte innebär någon somhelst ändring av nuvarande ordning för tillhandahållande och utbyte av skyltar.Någon allmän skyldighet för fordonsägarna att bytaregistreringsskyltar föreligger därför inte. 41OLLE (): Jag ber att få tacka kommunikationsministernför svaret på min fråga. Efter vad som framkommit om justitiekanslerns granskningav upphandlingen av registreringsskyltarna är det naturiigtvis frestande attkommentera den sidan av ärendet. Det skall jag dock försöka undvika, eftersomjag i min fråga endast berört priset på skyltarna för fordonsägarna. Måhändafinns det anledning att återkomma till upphandlingsförfarandet vid ett senaretillfälle. Först vill jag gärna deklarera att min tveksamhet ommaterialet i de nya skyltarna kvarstår. Enligt olika uppgifter om upphandlingenhar trafiksäkerhetsverket upphandlat de nya fordonsskyltarna till ett pris somunderstiger tidigare pris med . Eftersom trafiksäkerhetsverketnaturligtvis inte skall bedriva denna verksamhet i förtjänstsyfte, tycker jagatt det är angelägetatt fordonsägarna får besked om huruvida de nya inköpspriserna kommer att slåigenom i priset till konsumenterna. Givetvis skall fordonsägarna betala denverkliga kostnaden. Om det skulle visa sig att jag har rätt i min uppfattning- som jag delar med många - att de nya plastskyltarna inte har samma tålighetsom aluminiumskyltarna, kommer regeringen då att ta hänsyn till detta, så attfordonsägarna inte drabbas av ständigt återkommande skyltbytesutgifter? Kommerexempelvis norrlänningarna, med hänsyn till de stora temperaturskillnadernaoch de spröda skyltarna, att få betala ett lägre pris än fordonsägarna i södraSverige? Skulle det bli som jag befarar - att plastskyltarna kommeratt vara mindre hållbara- kommer tyvärr fordonsägarna, som jag framhöll i vårförra debatt i denna fråga, att drabbas av en kostnadsfördyring som sammantagetblir ganska stor. 42 (): Jag ber att få uttala mitt oförbehållsammatack till kommunikationsministern för det positiva svaret. Det är uppenbart att vissa tidningar missuppfattat sakenoch fått det intrycket att det skulle röra sig om ett obligatoriskt utbyte avalla registreringsskyltar på en gång. Av svaret framgår att så inte är fallet.Jag är glad att min fråga lett till att denna missuppfattning nu rättas tillgenom kommunikationsministerns svar. Det har dykt upp en hel del andra frågeställningar i dethär sammanhanget, men eftersom jag inte har aktualiserat dem i min fråga anserjag det inte vara rätt att jag går in på dem. Jag vill än en gång uttala mitttack för svaret, som vittnar om att trafiksäkerhetsverket i detta ärende - ivart fall när det gäller utbytessidan -agerat med iakttagande av vanligt suntbondförnuft. Till kan jag när det gäller prisetsäga att vi från trafiksäkerhetsverket har fått ett meddelande om att de nyaskyltarna skall åsättas ett pris av . TSV föreslog en höjning avpriset på aluminiumskyltarna till . Det är detta pris som vi skall jämföramed. Det innebär således att priset för plastskyltarna är . När det gäller hållbarheten vill jag säga atttrafiksäkerhetsverkets generaldirektör lämnade enomfattande redogörelse för skyltarna, tillverkningen av dem och naturligtvisockså deras hållbarhet. Det finns faktiskt ett intyg från professor högskolan här i som talar för att en sådan här plastskyltskulle stoppa lika som ett fordons praktiska livslängd, dvs. 15 år.Det är det vi har att rätta oss efter, och jag är övertygad om att man hargjort de hållbarhetsprov som är nödvändiga för att kunna göra denna bedömning.Jag utgår ifrån att man från trafiksäkerhetsverkets sida vet attnorrlänningarna också tillhör och därför även har provat hållbarhetennär det gäller kyla. Om vissa problem med "heta linjen" 44OLLE (): Jag ber att få tacka kommunikationsministernför denna komplettering. har vi också fått ett besked om attregistreringsavgiften på detta sätt skulle sänkas några kronor. Jag äröverraskad av uppgiften att avgiften skulle ha behövt höjas om aluminiumskyltenvarit kvar. Det framgår ju av utredningarna att det funnits offerter påaluminiumskyltar som blivit billigare i inköp också för kommande period. Dethade kanske t. o. m. funnits anledning att sänka priset även om man hadebehållit aluminiumskylten. Jag beratt få tacka för kompletteringen. Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på fråga 1983/84:29 om vissa problem med"heta linjen" har frågat mig om regeringen haruppmärksammat vissa problem med den s.k. "heta linjen" och vilkaåtgärder som i så fall övervägs. "Heta linjen" är en ny telefontjänst somteleverket har infört. Den innebär att man kan ringa ett visst telefonnummeroch komma i kontakt med flera personer på en gång. Eller som det registreradevarumärket lyder: "Helauto-mafiska gruppsamtal mellan icke på förhandbestämda deltagare." Enligt infördes tjänsten för att i merordnade former tillgodose ett stort kundintresse för den här typen av samtal.Tidigare hade man ringt gratis i stor omfattning på s. k. vakanta nummer,vilket ibland ledde till allvarliga störningar för den vanliga teletrafiken. beslöt därför i i samrådmed bl. a. kommunala myndigheter att införa en "het linje" på prov. "Heta linjer" har därefter inrättats på ett tjugotal platser ilandet, och intresset för att ringa till "heta linjen" är enligtteleverket mycket stort. har påpekat att en delabonnenter har fått höga teleräkningar till följd av den nya tjänsten.Räkningen blir naturligtvis extra hög när man ringer rikssamtal för att nå en"het linje" i en annan del av landet än där man bor. Genom attteleverket nu har spritt tjänsten till många orter i landet blir det billigare,eftersom man i högre grad kan ringa lokalsamtal till den lokala "hetalinjen". Enligt vad jag har hört har tagit upp den härfrågan med . Därvid har man bl. a. diskuterat att eventuellt införanågon form av fidsbegränsning för samtalen. Ytterst måste det givetvis vila påden enskilde att avgöra hur man använder sin telefon. Anf.46 (): Jag vill tacka kommunikationsministern för svaret, somvittnar om att han har en viss förståelse för de problem som jag har velatpåvisa genom min fråga. "Heta linjen" har blivit en överraskande godinkomstkälla för . Den tycks främst användas av sysslolösa ungdomar,som finner ett nöje i att via "heta linjen" försöka få kontakt medokända kamrater på andra håll i landet. Men enligt pressuppgifter och vid dekontakter som tagits med mig personligen har det visat sig att "hetalinjen" försatt många abonnenter i en besvärlig ekonomisk situation. Manhar trott att "heta linjen"-samtal skulle vara billiga lokalsamtal,men så synes inte vara fallet. Det finns exempel på att familjer, därtonåringar flitigt utnyttjat "heta linjen", fått kvartalsräkningaröverstigande . Även personer med alkoholproblem o. d. har genom attutnyttja "heta linjen" för kontakter fått abnorma telefonräkningarsom de nu inte har någon möjlighet att klara. Det har alltså i ganska mångafall uppkommit besvärliga ekonomiska problem när vederbörande - eller någon somhaft möjlighet att använda dennes telefon - flitigt utnyttjat möjligheten attringa till "heta linjen". För egen del tycker jag nog att denna service är ganskaumbärlig. De tankar som utväxlas vid samtalen får väl sägas vara mer ellermindre - dess värre oftast mindre - förnuftiga. Jag delar kommunikationsministerns uppfattning, att det iförsta hand måste vila på teleabonnenten själv att få kontroll över hur hanstelefon utnyttjas, men många saknar dess värre de förnuftiga"bromsar" som gör att man håller sig inom de ekonomiska ramar somstår en till buds. Jag hoppas nu att den av aktualiseradeundersökningen och samrådet med kan leda till att man relativt snartinför en tidsbegränsning för den här typen av samtal. Det är kanske det bästasättet att undvika ekonomisk misär för vissa drabbade familjer. Om vissa problem med "heta linjen" känner måhända inte behov av attutnyttja "heta linjen", men för att påvisa att det finns ett ganskastort intresse för den kan jag berätta att det var ca 5,5 miljoner besvaradeanrop till "heta linjen" . Man skulle enligt ha trott att det i det härfallet tillämpades en lägre taxa. Det är en teknisk omöjlighet, eftersom dessasamtal bygger på samma telekommunikationsmöjlighet som vanliga telefonsamtal. Slutligen vill jag bara konstatera att även om man skullebestämma sig för att införa någon form av tidsbegränsning, så finns ju ändåmöjligheten att ringa upp på nytt. Det är alltså inte särskilt lätt att kommatill rätta med de avarter när det gäller utnyttjandet av dessa samtal sommåhända finns. 48 (): Jag är medveten om att frekvensen har varit hög i fråga omde här samtalen. Jag har själv aldrig ringt upp "heta linjen", menjag har blivit informerad av andra, som har gjort det, att kvaliteten påsamtalen ligger på en ganska låg nivå. Linjen tycks i stor omfattning utnyttjasför utbyte av mer eller mindre vettiga sexuella uppfattningar och åsikter. Om åtgärder mot ungdomsarbetslösheten kommunikationsministernom att det kanske inte är så lätt att komma åt detta. Anledningen till att en del människor bibringatsuppfattningen att dessa samtal skulle vara billiga har väl varit tanken att manvid ett samtal mellan tre fyra personer skulle betala för ett lokalsamtal, mengivetvis debiteras alla abonnenter som ringer upp "heta linjen" ochdeltar i samtalet. Jag hoppas ändå att det, som antyds i svaret, skall varamöjligt att sätta en tidsspärr för dessa samtal, så att åtminstone kostnadernaför varje enskilt samtal hålls nere. Naturligtvis kan man inte hindravederbörande att ringa upp på nytt och därmed åsamka sig ytterligarekostnader. Jag delar dock kommunikationsministerns uppfattning, att man intekan gå längre än att eventuellt införa en tidsspärr. Överläggningen var härmed avslutad. 18§ Svar på fråga 1983/84:24 om åtgärder mot ungdomsarbetslösheten har frågat mig vilka åtgärderregeringen avser att vidta för att häva den akuta arbetslöshetskrisen blandungdomar. Som säger i sin fråga så ärungdomsarbetslösheten ett stort problem. Regeringen har ända sedan tillträdetförra hösten intensivt arbetat med att bekämpa ungdomsarbetslösheten. Dettafick till följd att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna utnyttjades maximaltunder våren. var t. ex. 49 000 ungdomar i beredskapsarbete, och ca15 000 ungdomar skaffade sig en utbildning inom arbetsmarknadsutbildningensram. Trots detta fortsatte ungdomsarbetslösheten att ligga kvarpå en hög nivå. har vi därför inom aktivtarbetat med åtgärder för bl. a. ungdomarna. Resultatet av detta arbetepresenterade regeringen . Bland alla de förslag som regeringen då presenterade finnsett som går ut på att kommunerna skall vara skyldiga att erbjuda alla ungdomari åldern , som inte kan få ett arbete eller placeras i någon annanarbetsmark-nadspolitisk åtgärd, sysselsättning i s. k. ungdomslag. Dettainnebär att ingen 18- eller 19-åring skall gå sysslolös. Ett annat förslag i regeringens proposition som i hög gradär inriktat på ungdomarna är det s. k. rekryteringsstödet. Detta innebär attföretag som anställer arbetslösa ungdomar eller långtidsarbetslösa skall få ettbidrag motsvarande av lönekostnaden . Utöver detta finns i propositionen förslag omtidigareläggning av statliga byggen, mer resurser tillarbetsmarknadsutbildningen, en ny möjlighet att varva beredskapsarbete ochutbildning och ytterligare medel till AMS för att behålla personal som tidigareanställts tillfälligt. nu ensatsning på arbetslösheten med . Detta beräknas ge Nr 6 55 000personer arbete eller utbildning . En stor Torsdaeen den del av dessa är ungdomar. Anf.50 (): Jag får tacka arbetsmarknadsministern försvaret på min fråga. Antalet arbetslösa ungdomar har ökat kraffigt, och ungdomsarbetslösheten är ett stortproblem i samhället. Den undermedicin för att lösa problemen på arbetsmarknadenför ungdomen som socialdemokraterna påstod sig inneha i oppositionsställninghar ännu inte givit något påtagligt resultat. Detta bekräftas av attarbetslösheten bland ungdom ligger på ungefär samma nivå som förra året.Verkligheten är att det inte finns någon sådan undermedicin, eftersom ungdomeninte har någon egen arbetsmarknad utan är beroende av den totala tillgången pålediga platser. De förslag till åtgärder som arbetsmarknadsministern nuredovisat innehåller en del positiva inslag, men frågan är om de ärtillräckliga. Den nuvarande regeringen har som bekant avvecklatyrkesintroduktionen och ungdomsslussarna och inte fått till stånd någotungdomsavtal. Detta har varit negativt för ungdomen. aktualiserade i en motion kravet på attalla ungdomar upp till skulle erbjudas arbete eller utbildning i ställetför arbetslöshetsersättning eller annat stöd från det allmänna. Regeringen harnu tagit ett steg på vägen, och det är bra. Mittenregeringen presenterade ettförslag om ungdomsslussar som har likheter med det förslag om ungdomslag somarbetsmarknadsministern nu presenterat. Jag är emellertid tveksam till att deungdomar som uppbär KAS bara skall behöva arbeta . På det sättet fårde ingen verklig arbetslivserfarenhet. Därför skulle jag vilja frågaarbetsmarknadsministern om det inte vore positivt för ungdomen att omprövadetta ställningstagande och förlänga arbetsfiden per arbetsdagför ungdomar som erhåller KAS. Om åtgärder mot ungdomsarbetslösheten Socialdemokraterna sade nog aldrig ioppositionsställning att det fanns några undermediciner mot arbetslöshet.Tvärtom upprepade vi mycket ofta, att om vi skall klara arbetslösheten, behövsen stor mängd olika insatser: Det behövs åtgärder från regering och riksdag,det behövs aktiviteter ute i samhället, från fackliga organisationer, frånarbetsgivare, från kommuner och från ungdomarna själva. Det är en alldelesriktig bedömning som gör att undermediciner inte finns. Vi haraldrig haft någon annan mening på den punkten. Vad vi nu har gjort är att vi när det gäller ungdomar i18-19-årsåldern har gått längre än vad vi själva eller någon annan regering hargjort förut. Det beror på att vi har uppfattat att problemen för dessa ungdomarär alldeles speciellt stora. Ingen annan åldersgrupp har så hög arbetslöshetsom Om åtgärder mot ungdomsarbetslösheten Jag tror att det är en gemensaminställning från alla i samhället att det är negativt om ungdomar tvingas mötavuxenvärlden med kontant ersättning men inte med möjlighet att få utföra ettarbete. När det sedan gäller tidsrymden tror jag att vi kan nå desyften som vi vill . Vi skall komma ihåg att det finns väldigtmånga deltidsarbetande på den svenska arbetsmarknaden. Hälften av kvinnorna somarbetar jobbar på deltid, och jag tror nog att man måste säga att de har enmycket god erfarenhet av arbetslivet. Sedan är ju inte vår avsikt attungdomarna för gott skall placeras i ungdomslag. de finns där skalldet röra sig om en aktivitet som skall leda till en placering i ettlångsikfigt, stadigvarande arbete. Jag hoppas och jag tror att vi gemensamt,socialdemokraterna och de andra partierna i utskottet, skall finna vägar attkomma fram till att detta förslag är någonting som är värt att satsa på, ochatt man ute i kommunerna tillsammans skall se till att arbetsuppgifterna blirmeningsfulla. 52 (): Ett erbjudande till 18-19-åringarna att fådeltidsarbete i stället för att låta dem gå arbetslösa är en form avarbetsdelning. Det är synnerligen angeläget att även i ungdomslagen i ökadutsträckning bereda 18-19-åringar en längre arbetstid än de här föreslagna fyratimmarna. Jag tror nämligen att det vid inträdet på arbetsmarknaden för dessa grupperi samhället är viktigt att få en uppläggning som arbetsmarknaden i övrigt har. Att det finns många deltidsarbetande människor i vårt landsom väl har anpassat sig till detta vet vi. Men dessa grupper är i en någotannorlunda situation, eftersom de har arbetslivserfarenhet i förhållande tilldessa ungdomar. Arbetsmarknadsministern har ocksåbegränsat denna möjlighet till ungdomslag till att bara vara verksamma inomstat, landsting och kommuner. För egen del förordar jag att denna möjlighetockså skulle ha funnits inom den privata sektorn. Jag tror att erfarenheterfrån den sektorn skulle ha varit värdefulla. Det hade varit värdefullt omarbetsmarknadsministern varit beredd att rucka på sitt tidigareställningstagande. Jag tycker precis som att detför ungdomar är mycket viktigt med erfarenheter från den privataarbetsmarknaden. Vi föreslår också en arbetsmarknadspolitisk åtgärd som skallgöra det lättare för ungdomar att komma in på olika typer av företag ute i denenskilda sektorn. Förslaget om ungdomslag är inte det enda som regeringenlagt fram. Det finns förslag om rekryteringsstöd som just skall rikta sig tillungdomar och gälla den enskilda sektorn. Det ger möjlighet till anställning påheltid, eller tills vidare. Ungdomar skall vara bland de högstprioriterade i fråga om detta rekryteringsstöd. Vi räknar med att rekryteringsstödet totalt ,inkl. de gamla enskilda beredskapsarbetena, skall omfatta inte mindre än 40 000männi- Dåvill det naturligtvis till att man ställer upp från det privata näringslivetssida och nyanställer i stället för att utnyttja övertid. 54 (): Jag är fullt medveten om att det finnsytterligare inslag i regeringens förslag. Ett av dessa är rekryteringsstödet.Då är det bara att hoppas att det ger ett önskat resultat och att det blirtidigareläggning av anställningar ute i företagen.