prot · G709142 · 1983-12-31 00:00:00 — I lagrådsremissen om statlig fastighetsskatt berörsinte effekterna av den planerade skatten för och andra kyrkligasamfund, , ideella föreningar med huvudsakligt ändamål attfrämja vård och uppfostran, bedriva hjälpverksamhet eller att främjavetenskaplig forskning m.fl. Med hänsyn till sin allmännytta är de enligt 53och 54 §§ kommunalskattelagen helt befriade från skatt till staten för allainkomster eller för alla inkomster utom sådan inkomst av rörelse som inte harnaturlig anknytning till verksamheten. En fastighetsskatt på skulleväsentligt försämra deras ekonomi i den mån de har sina tillgångar placerade ifastigheter, vilket i sin tur skulle få allvarliga följder för deras möjUghetatt bedriva sin allmännyttiga verksamhet. Ärfinansministern medveten om effekterna för kyrkorna och de ovannämndaorganisationerna och stiftelserna om den planerade fastighetsskatten införs? Harregeringen i så fall för avsikt att på annat sätt kompensera dem förfastighetsskatten? 1983/84:574 av förste vicetalman () till bostadsminis-tem om vinstdelningsskattensbetydelse för bostadspoUtiken: Vinstdelningsskatten som skall bidra tilllöntagarfondemas finansiering drabbar fastighetsförvaltande bolag men inteallmännytfiga bostadsfastigheter. På gmnd av den reala vinstberäkningenbetraktas inflationsurholkningen av ett lån som en intäkt som ligger till grundför vinstdelningsskatten. Omett fastighetsförvaltande bolag skuUe ha ett lån på 10 milj. kr. ochinflationen blir kommer av 10 miljoner eller . att tas uppsom intäkt vid beräkningen av vinstdelningsskatten. Vinstdelningsskatt kommersåledes att t. o. m. kunna tas ut om bolaget visar nollresultat eller går medförlust. Deallmännyttiga bostadsföretagen går däremot helt fria, vilket även medför attbmksvärdeshyran inte kommer att höjas till följd av vinstdelningsskattensinförande. Dettastrider givetvis mot neutralitetsprincipen. Finansministern skrev också ilöntagarfondspropositionen (1983/84:50) att vad gäller bostadsföretagen fårundantagande från vinstdelningsskatt vägas in vid bostadspoUtiska bedömningar. Påvilket sätt avser bostadsministern att väga in undantagandet frånvinstdelningsskatt för de allmännyttiga bostadsfastigheterna vid de bostadspolitiskabedömningarna? 1983/84:575av () till jordbmksministem om livsmedelsproduktionen: En intensiv diskussion pågår i samhället om våralivsmedel. Allt fler forskare konstaterar att födan har stör inverkan påcancerns utveckling. I takt med jordbmkets och livsmedelsindustrinsrationalisering har producerandet av vår föda ändrat karaktär. Många kor gårinte längre ute på bete. Grisar och kycklingar uppföds rationellt i fabriker itrånga utrymmen. Infektioner och stress är någonting vanligt. Vetets kvalitethar sjunkit . Olika former av bekämpningsmedel ochkonstgödsel används. Livsmedelsindustrin är starkt koncentrerad. Ur regional-och konsumentpolitisk synpunkt torde det vara en stor nackdel. Bakat brödtransporteras från södra till norra . Brödet är knappastfärskt när det når butikerna. Omvi skall kunna äta kött som inte producerats av stressade och sjuka djur, om viskall kunna dricka mjölk som producerats av välmående kor, om vi skall kunnaäta bröd som är bakat av inhemskt vete och god kvalitet och utan tillsatser, omvi skall kunna äta grönsaker och fmkt utan rädsla för att gifter skalltillföras vår kropp - då krävs en delvis annan jordbmkspolitik än den vi har . Giftfri odling, traditionell uppfödning av grisar och kycklingar måstestimuleras. Skatter, avgifter, prisöverenskommelser och olika former av stödmåste förändras. Med hänvisning tillovanstående vill jag fråga jordbmksministem; Liggerdet i den nu arbetande livsmedelspolitiska kommitténs uppgifter att se över defrågor som berörts ovan? 12 § Kammaren åtskildeskl.