prot · G709159 · 1983-12-31 00:00:00 — Elev på grundskolenivå kan gå i en fristående skola somgodkänts för sitt ändamål enligt skollagen. Rätt till statsbidrag för sådanskola beslutas i särskild ordning. En gymnasieelev är elev efter eget val. Rättenatt driva och utnyttja fristående skola medför ingen automatisk rätt till stödfrån det allmänna. majoritet stöder förslagen iproposition 118 beträffande de grundläggande villkoren för statsbidrag tillfristående skolor på gymnasial nivå. Dessa villkor är: 1. att skolansutbildning helt eller i något väsentligt avseende skiljer sig frånutbildningarna inom gymnasieskolan eller komvux, 2. att skola somger utbildning är kombinerad med internat, 3. att skolan harsärskild pedagogisk uppläggning och 4. att skolan äranpassad till elever med annan studiebakgrund och erfarenhet än den somgymnasieskolans elever normalt har. En fristående skola kan tillämpa flexibla former förorganisation och arbete men skall, som villkoren markerade, ge en sådanutbildning som i någpn fprm utgör ett komplement till utbildningen inom detallmänna skolväsendet, om den vill påräkna statligt stöd. Den kommunala gymnasieskolan kan tillgodose de aUra flestaönskemål om utbildningar, vare sig det gäller utbildning för visst yrke eUerför fortsatta högre studier. Dimensioneringen av gymnasieskolansgrundskoleanslutna studievägar överstiger av antalet 16-åringar. I mångakommuner finns dessutom en väl utbyggd vuxenutbildning. Också högrespecialkurser inom gymnasieskolan ger ett stort antal utbildningar. Detallmänna skolväsendet kan, enligt utskottets majoritet, i princip tillgodosesåväl den enskildes som samhällets behov. Mot de redovisade villkoren för fristående skola harutskottets moderater och folkpartist reserverat sig. De önskar i ena faUet ingainskränkningar utöver vissa krav på stabilitet och i det andra fallet engenerösare bedömning. Vi anser att samhället har ett primärt ansvar för atterbjuda alla ungdomar en både teoretiskt inriktad och direkt yrkesförberedandeutbildning på gymnasial nivå och uppfyller detta väl inom ramen för denbefintliga gymnasieskolan. Den komplettering som behövs ryms väl inom devillkorade grunder som jag angivit. En viktig skiljelinje går här mellanoss som anser att fristående skolor är att betrakta som komplement till detallmänna skolväsendet och dem som vill ha ett alternativt skolsystem. Vi anserinte att det finns skälatt stimulera en framväxt av ett alternativt skolsystem. Exemplen från andraländer är inte uppmuntrande. Jag yrkar avslag pä reservation 1 och 2. frågade om det var fel att ungamänniskor valde en fristående skola. Vem har påstått att det skulle betraktassåsom felaktigt? Vi socialdemokrater menar däremot att det är mest angelägetatt samhället fördelar sina resurser så att alla får en bra skola att gå i. Attgöra något annat vore politiskt fel. Vi har redan ett stort antal fristående gymnasieskolor somnu är statsunderstödda. Lundsbergs skola iStorfors, Franska skolan i , IB-utbildningen i ,Apelryds-skolan i och Vackstanässkolan i är utskottet överensom att bidrag skall utgå även i fortsättningen. och gymnasium iGöteborg är två små gymnasieenheter, som varit fristående skolor . Derasutbud av linjer är mycket smalt. Här finns 4 resp. 3 möjliga linjer av 26linjer på en gymnasieskola, och motsvarande utbildningslinjer finns vid andragymnasier. Utskottets majoritet menar att det inte finns ett samhällsintresse,som motiverar att statsbidraget till dessa skolor bibehålles. Om kommunen ansersig ha ett behov av just de studievägar som finns vid de nämndagymnasieskolorna, bör detta aktualiseras vid överläggningar som kan komma tillstånd mellan skolorna, kommunen och berörda statliga myndigheter. För attdessa överläggningar skall kunna ske utan tidspress föreslår utskottetsmajoritet att fortsatt statsbidrag i nuvarande omfattning skall utgå t. o. /88. Mot detta utskottets förslag har, c och fp gjortreservationerna 3- och 4. Man hävdar att vertikaliteten vid GHS är unik, attpedagogiken är särskilt avpassad för dess elevers behov. har haft statligt stöd länge och poängteras vara en väl fungerandeskolenhet. Sammantaget anser utskottets majoritet att dessa förhållandeninte är tillräckliga för att bifalla de motioner som väckts med anledning avförslaget i propositionen. Vertikaliteten vid kan ju som bäst tillkomma detlilla antal av 40 elever som förskolan tar in. Vi har många skolor med elever iskilda åldrar, t. ex. en grundskola med alla skolstadier. Den särskildapedagogiken, som reservanterna nämner om i förbigående, är ju dokumenteradbeträffande , det må erkännas, men mycket diffust beskriven vadgäller gymnasienivån. sade att vårt förslag till beslut vilar päorättvis grund. Det är baserat på de grundläggande villkoren för rätt tillstatsbidrag för en fristående skola på gymnasial nivå. Att det är en litenskolenhet med få valmöjligheter kan väl inte vara utslagsgivande. Jag yrkaravslag på reservationerna 3 och 4. Vid den ingående behandlingen av frågan omBalettakademien har vi i utskottet kommit fram till att den skolans utbildninghar en särskild prägel. Utskpttets förslag avviker där från prpppsitionen. Fristående skolor på gymnasial nivå Fristående skolor på gymnasial nivå en fördel, , att utskotten bearbetarregeringens förslag- att bereda förslagen i en proposition behöver väl intealltid innebära att man godtar allt? I så fall vore utskotten överflödiga. Utskottet är helt enigt om att utbildningen vidBalettakademien är ett värdefullt komplement till det allmänna skolväsendet ochdärför bör uppbära statligt bidrag även i fortsättningen. har treårig utbildning som ärnärmast jämförbar med gymnasieskolansfyraåriga tekniska linje, T-linjen. av eleverna kommer frånStockholms kommun eller län. STI kan därför med fog anses som en kommunalangelägenhet. Det finns goda erfarenheter från bl. a. angåendeändrat huvudmannaskap för en teknisk skola. Utskottsmajoriteten anser att denfortsatta verksamheten bör bli föremål för överläggningar mellan berörda parteri syfte att föra över verksamheten till . Vid en kommunalisering bör man så långt möjligt skapaförutsättningar för att de nuvarande yttre formerna för verksamheten i huvudsakkan bibehållas. Och det bör beaktas vid en beräkning av ett framtida statligtstöd till . Våra två riksinternatskolor, ochGränna, har sammantaget väl 600 elever. Här finns också en viss inte utnyttjadkapacitet i fråga om elevplatser. Beträffande Lundsbergs internatskola har enmotion väckts, om att ändra den till riksinternatskola. av eleverna sägsvara barn till UD-personal. Utskottet anser att riksbehovet är täckt. I samma motion föreslås att indragningen av medel tillelevhemsföreståndare vid inte skall vidtas. Utskottet avstyrkermotionen, eftersom detta också är en nödvändig besparing. Utskottet anser att de villkorade regler för att erhållastatsbidrag som vi stöder också skall gälla i fråga om nya skolor. Det kankomma till nya skolor på gymnasial nivå, som tillgodoser ett visst behov.Regeringen har då att avgöra om den nytillkommande fristående skolan pågymnasial nivå är berättigad till statsbidrag. I fråga pm tillkpmmändeinternatskpla beslutar . Med anledning av proposition 1983/84:118 har väckts 22motioner, som inalles omfattar 32 yrkanden. Ett av dessa är frågan om stöd tillytterligare klasser i , årskurs 10-12. Utskottets majoritet anseratt dessa inte kan inta någon särställning. Det är inte heller befogat mednågot särskilt uttalande av , mot bakgrund av att det är regeringensom beslutar i frågan. De statsunderstödda fristående skolorna kan delas in i tvåhuvudgrupper, dels de som har statligt reglerade tjänster, dels de som saknarsådana tjänster. Statsbidraget utgår enligt skiftande gmnder och belastar ettantal skilda anslag i statsbudgeten. Utskottet biträder uppfattningen attsystemet för bidrag till skolor med statligt reglerade tjänster i huvudsak börknyta an till det som gäller för den allmänna gymnasieskolan. Här pågår f. n.ett beredningsarbete som avser ett ändrat system för statsbidraget. Därför börnu inte heller någon ändring vidtas beträffande bidragen till de fristående skolor som har statligt reglerade tjänster. Däremot är det en angelägen uppgift att förbättra ochförenkla vad gäller bidragsbeloppen för skolor utan statligt regleradetjänster. De bör relateras till löneutvecklingen och kunna beräknas i förväg.För varje skola bör ett grundbelopp, en omräkningsfaktör och antaletianspråktagna elevplatser ge ett sammanlagt statsbidrag som i huvudsakmotsvarar kostnaden för nu utgående statsbidrag till skolan. Bidraget per elevbör i princip vara lika stort för likartade utbildningar. Det bör dessutom somgrundskolebidraget ha karaktären av allmänt driftsbidrag. Remissinstanser somyttrat sig om nämnda förslag har nästan genomgående tillstyrkt. Den moderata reservationen 9 förordar ett mera generelltsystem och lika stort bidrag som det som utgår till den allmänna skolan. Attmoderaterna vill visa så stPr bidragsvilja mpt ett parallellt skplsystem måsteförvåna. Det strider ju definitivt mot vad först en borgerlig skolminister ochsedan en andra sade i sina kommittédirektiv angående framväxten avstatsunderstödda fristående skolor. Vi socialdemokrater anser att samhället iförsta hand skall fördela sina resurser så, att alla får en bra skola att gå i.Det vore en stor framgång för vår svenska skolungdom om var överensmed oss om det. Jag yrkarbifall till moment 11 i hemställan och avslag på reservation 9. Ramarna för gymnasieskolan behandlades här i kammaren förnågra veckor sedan. I fristående skolor beräknas /85 finnas 4 500årselev-platser, varav 900 på de båda riksinternatskolorna. iFilipstad, Vackstanässkolan och Apelrydsskolan. 1985/86 skall dettotala antalet årselevplatser på våra fristående skolor föras till en särskildram. Utskottet biträder detta förslag. Jag yrkar avslag på reservation 10, som menar att allaplatser skall vara inom riksramen för hela gymnasieskolan. Med anledning av propositionen om "Fristående skolorpå gymnasial nivå" har också några ytterligare moderata motioner väckts.Här ställs krav att skall ålägga kommunerna att bidra till defristående skolorna. Liknande motionsförslag fanns också när "Friståendeskolor för skolpliktiga elever" behandlades. Utskottet avvisar dessaförslag. Vi anser inte att regering och riksdag skall utfärdadekret till kommunerna i dessa sammanhang. Det måste få vara kommunernas egensak att avgöra. Jag yrkar avslag på reservation 11. SlutUgen vill jag yrka bifall till samtliga depunkter i utbildningsutskottets hemställan i betänkande 1983/84:27 vilka jaginte redan tidigare tillstyrkt. Fristående skolor på gymnasial nivå, 83GUNNAR () replik: Eftersom den här debatten avbröts när vi hadearbetsplenum förra gången, finns det anledning att återknyta till vad den rörsig om. Det handlar om möjligheten för lärare och andra intresserade atterbjuda nya utbildningsvägar, anpassade till vad ny kunskap kan ge och krävaoch tillrättalagda för den mängd nya krav på morgondagens arbeten som Fristående skolor på gymnasial nivå människor runt om i vårt land ser och möter genom egnaupplevelser. De frågor som det här handlar om gäller utrymmet för nytänkande,konkurrens och dynamik inom pedagogikens och skolväsendets område. Därförtycker jag att det var beklagligt att i inte villevisa hur socialdemokratin och regeringen kan tillmötesgå dessa krav. Iargumentationen om de enskilda skolorna kom nämligen inte fram så mycket nytt. högre samskola bedriver Montessoriundervisningäven pä gymnasial nivå. Motsatsen kan läsas i utskottets betänkande. Mot denbakgrunden frågade jag förra gången saken diskuterades om det faktum attutskpttets påstående är felaktigt föranleder några ändringar i regeringens pchutskpttsmajoritetens hållning. Jag skulle vilja upprepa frågan: Är ni bereddaatt ändra er, om det nu är så, att det kan dokumenteras att man på gymnasienivåbedriver en annan pedagogisk undervisning på ? Även beträffande framhöllBarbro att det är viktigt att verksamheten kan bevaras i de nuvarandeformerna. Men, , varför då inte behålla verksamheten på det allrabästa sättet, nämligen genom att även i fortsättningen ge statsbidrag tillStockholms ? Det är den bästa garanten för att eleverna ochlärarna skall kunna verka i den miljö som ger skolan en egen identitet. Samma sak när det gäller gymnasium.Barbro framhöll att det rör sig om en väl fungerande skola. Varför dålägga ned den? Svaren på dessa frågor bör ges inte bara till oss i utan också till de elever och föräldrar som är engagerade i skolorna ifråga. När det gäller bidragsviljan kontrabesparingar, som talade om, förhåller det sig så, att vi fårstörre resurser till en bra och bättre skola, om alternativa skolformertillåts. Det ges då möjlighet att spara på annat, och ungdomarna kan väljamellan många olika typer av utbildningar. Varför, , vill niförvägra unga människor att välja mellan olika skplformer? Varför är det baraden regerande majoriteten som skall bestämma vilka skolor unga människor skallfå gä i? Varför inte låta unga människor få större inflytande genom att man gerett likvärdigt stöd till olika typer av skolor? 84KERSTIN () replik: Apropå det fortsatta bidragsstödet tillBalettakademien sade i , att när utskottet i sittarbete bedömde propositionerna, gjordes detta pä en saklig grund. Detskaffades, heter det, ytterligare underlag för bedömningen. Jag delaruppfattningen att arbetet bör bedrivas på detta sätt. Men förstår jag ännumindre Ipgiken i resonemanget. Det har alltså fastställts villkor förstatsbidragsgivning, och de fyra aktuella skolorna fyller på ett eller annatsätt de fastställda kraven. Hur kan man då säga, på basis av ett något krystatunderlag, att Balettakademien är den skola av de fyra skolorna som egentligenfaller under de här villkoren? I likhet med skulle jag viljafråga: Vad är det som gör att de andra skolorna, som helt klart uppfyllervillkoren, inte kan få vara delaktiga av statsbidraget? Dessa skolor är ihtealls något slags dagsländor, som iÖrnsköldsvik var så rädd skulle dyka upp och begära statsbidrag. De är välfungerande och väl organiserade och haren mycket lång erfarenhet med en mycketfin och väl utvecklad pedagogik, som har kommit väldigt många elever till del.Inte minst kamrater i.partiet har motionsvägen visat att de,liksom vi reservanter, inte riktigt förstår varför inte t. ex. skolorna iGöteborg och kan få del av statsbidraget. Jag skulle bara vilja vetavarför man har den inställningen. Jag tycker den är mycket ologisk, jämfört medståndpunkten beträffande Balettakademien. Fristående skolor på gymnasial nivå 85LINNEA HÖRLÉN (fp) replik: Jag vill deklarera att vi från folkpartietssida anser att det bör visas en mera generös hållning vid bedömningen avvillkoren för statsbidrag till fristående skolor på gymnasial nivå. Det handlarju om en utbildningsform som vänder sig till icke skolpliktiga elever. Därförtycker vi att det är riktigt att vara mera generös. Dessutom vill jag, liksomtidigare reservanter som uttalat sig, peka på att de båda skolorna i Göteborgoch alla tre har en speciell utformning, som göratt de mycket väl faller under villkoren för statsbidrag. När det gäller högre samskola har det talats omMontessoripe-dagogiken. Jag skall inte ta tiden i anspråk för att ytterligarelägga ut texten om den, men jag anser att denna pedagogik är tillräckligtstarkt företrädddär för att motivera fortsatt statsbidrag. När det gäller gymnasium vill jagframhålla att man där har ägnat sig åt åtskillig försöksverksamhet som liggerganska väl i linje med den försöksverksamhet som planeras för den kommandegymnasieskolan. Jag kan som exempel peka på att man har haft ämnesövergripandeprojektarbeten, som har berört så pass många ämnen som historia, samhällskunskap,socialkunskap, svenska, filosofi, religion och bild i ett studieprojekt somgällde . Ett annat ämnesövergripande projektarbete isamhällskunskap, historia och svenska har gällt internationell politik ochnutidshistoria. Man har haft årskursövergripande studier och koncentrationsläsning,också som projektarbete. Man har haft en sådan studieatmosfär att N-linjen harkunnat ha två paralleller - och de har varit fyllda, vilket inte alls är falleti många andra skolor i vårt land. Här finns alltså ett fungerande lärarlag och en positivatmosfär för försöksarbete - tillgångar som det sannerligen inte är lätt attskaka fram på beställning. Varför vill utskottsmajoriteten rasera strukturen påen skola som så väl skulle behövas under den kommande försöksverksamheten medgymnasieskola i utveckling? I princip samma resonemang kan anföras när det gällerStockholms , där man ju utbildar arbetskraft som är specielltlämpad för att tillgodose arbetsmarknadens behov. Ungdomar som haryrkeslivserfarenhet förut och som får den tekniska utbildningen pä skolan blirju särskilt lämpade som arbetsledare i fortsättningen. Jag vill bara, för säkerhets skull, yrka bifalltill reservationerna 2, 3, 4, 5 och 8. 5 protokoll 1983/84:159-160 Friståendeskolor på gymnasial nivå 86 i (s) replik: Låt mig börja med det sista som . Det markeras i den folkpartistiska reservationen att vi borde ha visatstörre generositet i bedömningen av vilka fristående skolor som skall fåstatsbidrag. Man kan komma ett gott stycke med generositet, men i detta fallhar vi också haft att ta hänsyn till vilka utgångspunkter som det statsråd hadesom gav en utredning i uppdrag att se över systemet med statsbidrag tillfristående skolor. Jag undrar vad den folkpartistiska skolministern skulle hasagt om dagens folkpartireservation, där uttalar sig om mergenerositet. Det är tvärtemot vad som anförs i kommittédirektiven, där manutgår från att det måste till en begränsning av antalet fristående skolor. Deskulle bara ses som ett komplement som tillgodoser behov som annars inte hadeblivit uppfyllda. Det var kanske synd att vi blev avbrutna i pnsdags, närföreträdarna för de tre partier spm har reserverat sig talade, även pm de i daghar upprepat en del av vad de då sade. Jag vill för framhålla att vi har ett välutbyggt skolväsende i och en helt fantastisk gymnasieskola i mer änhälften av landets kommuner. Vad här faktiskt strävar, efter är ettparallellt skolsystem. Det måste vara meningen, när de uttrycker sig i sådanaordalag som att de fristående skolorna skulle vara oumbärliga. Den allmännagymnasieskolan med tillträde för alla elever är oumbärlig. Däremot är det inteoumbärligt med alltför små enheter som har ett mycket smalare utbud och färreerbjudanden än den allmänna gymnasieskolan. Alla som har den minsta kännedom om det svenskaskolväsendet vet att det befinner sig i en ständig förnyelse. Den samverkanmellan olika ämnen och block som ville peka på finns jämt i vårsvenska skola. Vi har ett utvecklingsarbete som vi med rätta kan vara stoltaöver.. Det är inte bara i en fristående skola som det är enfördel med stabilitet inom personalen och bra lokaler. Det gäller även våraövriga skolor. 87GUNNAR () replik: - Jag tror att i Örnsköldsviklitet grand har missuppfattat reservanternas utgångspunkter. Frågan gäller inteom vi skall ha en bra skola eller inte. Det är klart att vi skall ha en bragymnasieskola. Frågan är bara om vi skall ge elever och föräldrar en störremöjlighet att välja vad de uppfattar som en bra gymnasial utbildning. Nisocialdemokrater har den klara och bestämda uppfattningen att det är detoffentliga som skall avgöra vad det skall finnas att välja mellan. Vi däremotvill decentralisera och mer överlåta åt de enskilda människorna att självafundera över och sedan välja vilken skola de vill gå i. I argumentationen framställs det hela som om det i fullt tillräckligt med alternativ att välja mellan inom den offentligaskolan. Då vill jag än en gång fråga : Hur kan nisocialdemokrater bättre än de elever och föräldrar som vill väljanågonting annat, därför att de anser att den önskade utbildningen inte finnsinom den offentliga skolan. bedöma attvalfriheten är tillräcklig? Det är till de människorna som ni bör ge ett svar. Jag ställde tidigare frågan vad det är för fel i attmänniskor kan få välja mellan olika typer av skolor. sadealldeles att det i sig inte är något fel. Det är bra. Men då borde ni gåtillbaka och ge människorna en sådan valmöjlighet, i stället för att låtafristående skolor fungera som ett fåtalets privilegium, dvs. vara förbehållnaen mycket begränsad skara. När det sedan gäller de skolor somsocialdemokraterna vill lägga ned, framgår det varje gång talaratt det är väl fungerande skolor. Då är den grundläggande frågan: Varför läggerman ned dessa skolor? Varför låter man inte dessa skolor, som ni själva prisari betänkandet och i era anföranden, leva vidare? Om det går att dokumentera att bedriverMontessoriundervisning på gymnasial nivå och därmed är ett intressantkomplement även enligt socialdemokratiska kriterier, är ni då beredda att ändraer inställning att statsbidraget till skall dras in? När det gäller fick vi aldrigsvär på frågan: Vad är det för mening att dra in statsbidraget till , för att därefter göra motsvarande insatser för Stockholmskommun, som i sin tur skall behålla skolan i den form och med den verksamhetsom den har ? Om ingenting egentligen skall förändras, varför då förändra?Om socialdemokraterna själva anser att skolan utgör ett värdefullt komplementoch om den fungerar bra, varför inte låta den leva kvar med det statsbidrag somfaktiskt är en garanti för att skolan skall kunna behålla sin egen identitet? Ni socialdempkrater skall ha klart för er att nimptarbetar en mångfald, spm skulle kunna ge unga människor en större chans attfinna sin skola, sin skolform och sin utbildning. Det är inte bara givet attsvaret på frågan varför ni gör detta skall ges i riksdag, utan detskall också ges till de unga människor som demonstrerar och jobbar för att fågå kvar i sina skolor. Fristående skolor på gymnasial nivå 88KERSTIN () replik: Det är bara att konstatera att jag och fleramed mig inte har fått något svar på de frågor vi ställde i förra omgången, mendet kanske inte heller var att vänta. Jag förstår att det inte är så lätt attförsvara en sådan här sak - som ju är nästan omöjlig att försvara. i sade i sitt huvudanförandeatt alla bör få gå i en bra skola, och det tycker jag också. Om man iutskottsbetänkandet läser majoritetens beskrivning av de skolor som berövasstatsbidrag finner man att det i princip slås fast att dessa skolor uppfyllerde villkor som är uppsatta. Men sedan gör utskottsmajoriteten en märkligkullerbytta. När konstaterandet har gjorts att skolorna fungerar väl och attalla olika kriterier kan appliceras på dem sägs det att statsbidraget trotsdetta skall dras in. Jag skulle vilja fråga : Vem vinner på attdessa skolor berövas statsbidraget? Det är inte eleverna, inte lärarna och intede föräldrar som har valt denna skolform för sina barn. Fristående skolor på gymnasial nivå vill jag ta uppytterligare en fråga. När talade om vertikaliteten i Göteborgshögre samskpla sade hon att det är en så liten skpla att vertikaliteten intehar någpn som helst betydelse. När vi hade debatten om sades detatt det finns en skola i med en vertikal organisatipn. Vi ville ha enskpla med vertikal prganisatipn kvar för att kunna vinna erfarenheter avundervisningen i en sådan skplform. Det kan inte vara någPt motiv att säga attdenna skola är så liten att man inte har någon glädje av vertikaliteten där. 89 () replik: Jo, i , jag tyckeratt vårt ställningstagande i fråga om fristående skolor mycket väl går ihop medde kommittédirektiv som har getts. Det pågår försöksverksamhet på annat håll -det är jag medveten om - men det hindrar inte att jag anser att dessa skolor,både de i och , är av sådan karaktär attdet är angeläget att de får vara kvar i fortsättningen. Det är inte lätt attbygga upp ett så positivt klimat för försöksverksamhet som det som råder iGöteborgsskolorna eller med den alternativa struktur som finns i synnerhet påStockholms . Svårigheten att bygga upp ett positivt klimat fördenna försöksverksamhet hänger naturligtvis samman med att för dem som jobbar ien skola är det ansträngande att ta itu med ny verksamhet.