prot · G709167 · 1983-12-31 00:00:00 — Mom.10 (ändrad benämning på humanistisk linje) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av -bifölls medacklamation. Mom.12 (grundkurser, tilläggskurser och temastudier) Utskottets hemställan, somställdes mot dels reservation.9 av PerUnckel m.fl., delsreservation 10 av , bifölls med acklamation. Mom.13 och 14 (betygssystem) Utskottets hemställan, somställdes mot dels reservation 11 av PerUnckel m. fl. i motsvarande del, delsreservation 12 av , bifölls med acklamation. Mom.14 (komplettering av betyg) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 11 av Per m. fl. i motsvarandedel - bifölls med acklamation. Mom.15 (specialämnen) Utskottets hemställan, somställdes mot dels reservation 13 av PerUnckel m.fl., delsreservation 14 av , bifölls med acklamation. Mom. 17 (individuellatimplanejämkningar m. Utskottets hemställan, somställdes mot dels hemställan ireservation 15 av Per m. fl. i motsvarande del. dels hemställan ireservation 16 ay , Nr 167 Utskottetsmotivering - som ställdes mot den i reservation 17 av i anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom.18 och 19 (föreningsmedverkan m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 15 av Per m. fl. i motsvarandedel - bifölls med acklamation. Mom.21 (påbyggnadsutbildning m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 18 av Per m.fl.- bifölls medacklamation. Mom.23 (klassföreståndarskap) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 19 av Per m: fl. - bifölls medacklamation. Mom.25 (elevinflytande och föräldramedverkan) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 20 av Per m. fl. - bifölls medacklamation. Mom.26 (försöksverksamhet med praktik) Utskottets hemställan, somställdes mot dels reservation 21 av PerUnckel m. dels reservation 22 avLinnea Hörlén, delsreservation 23 av , bifölls med acklamation. Mom.27 (uttalande om praktikperiodernas längd m.m.) Utskottetshemställan bifölls med 265 röster mot 43 för reservation 24 av . 4 ledamöter avstod från att rösta. Mom.29 (viss yrkesinriktad utbildning och verkstadsskola) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 25 av och - bifölls med acklamation. Mom.30 (lärlingsutbildning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 26 av Per m. fl. - bifölls medacklamation. A/ow.J5 (behörighetsregler för antagning till högskolan) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 27 av - bifölls medacklamation. Företagshypotek m. m. Mom. 36(direktintagning till högskolan) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 28 avPer m. fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 11 § Företagshypotek m. m. Föredrogs lagutskottets betänkande 1983/84:36 om förslagtill lag om företagshypotek m.m. (prop. 1983/84:128). 115NIC (): Jag är imponerad och tacksam över att få talainför denna stora och intresserade samling kammarledamöter. .Lagutskottets betänkande 36 innehåller förslag om ny lagom företagshy potek. Syftet med lagen är att tekniskt förbättra företagsinteckningarna och göra dem mera praktiskt användbara. Vidare innehåller betänkandet förslag om ny möjlighet för en fastighetsägare att avskilja en fastighetsindustritillbe hör från fastigheten. Betänkandet innehåller alltså nyheter, radikala nyheter. Iallt väsentligt har emellertid utskottet kunnat bli enigt. Jag skall därförblott kommentera den motion som moderata samlingspartiet väckte vid förrariksmötet och som föranlett reservation 2, som är fogad till betänkandet. infördes i en ny ordningför förmånsrätt mellan fordringsägare i händelse av konkurs - en ny lag somersatte handelsbalkens 17 kap., vilket hade sitt ursprung så långt tillbaka somi lag. Den nya prioritetsordningen inplacerade traditionelltlönefordringar i en hög förmånsrättsställning. Man kallar det allmänt förlöneprivilegiet. efter införandet av den nya förmånsordningen tillkomi också ett statligt skydd för lönefordringar - till en börjanbegränsat till tre basbelopp, och sedermera höjt till fem basbelopp. infördes i som alla veten ny arbetsrättslagstiftning, som bl. innebar att i lagen omanställningstrygghet arbetsgivarna ålades en längre uppsägningstid föranställda i.händelse av nedläggning av rörelsen. Det innebar att företagen ficken ganska betydande ökning av en latent löneskuld, och man började räkna medatt företagen sammantaget hade ända upp emot halva årslönesumman som latentlöneskuld; Detta innebar i sin tur att förétagsinteckningarna, som i lagenhade inplacerats efter lönefordringarna, fick en ur bankernas synpunkt sämreförmånsställning. Bankerna hemställde därför hos regeringen i mitten av1970-talet om en omreglering av den här frågan. Efter en överraskande kortberedning var också riksdag och regering beredda att omformulera sittståndpunktstagande. Det skedde bl. a. mot bakgrund av,att staten påtog sig enhögre grad av skydd för lönefordringarna. Lönefordringarna gavs alltså en statlig lönegaranti upptill tolv basbelopp. Det innebar att konkursförvaltare kunde bedriva rörelseunder efter konkursutbrottet. placeradesförétagsinteckningarna i en mycket framskjuten ställning. Den vidtagnaförändringen fick en mycket synlig effekt, nämligen den att den statligakostnaden för lönegarantin steg med multipeln 33. Det blevalltså 33 gånger dyrare för staten att fylla den statliga lönegarantin än dethade varit. Detta är ett av skälen till att vi moderater menar att det börföretas en översyn av förmånsordningen och inplaceringen avlöneprivilegiet. Enannan fråga som delvis har funnit sin lösning i ett rättsfall i högstadomstolen gällde det förhållandet att den produktion som förekom ikonkursbona, med hjälp av den statliga lönegarantin, ledde fill en värdeökning.Det gällde att bestämma vem denna skulle tillfalla -företagsin-teckningshavarna eller konkursmassan i stort. Dessabåda förhållanden tycker vi utgör en utomordentlig anledning till att nu företaen genomgripande översyn av dessa frågor. Därtill kommer att lagutskottet redantidigare av regeringen hade beställt en översyn av skatteprivilegietsinplacering i förmånsrättsordningen. Vi har i reservation 2 upprepat dessasynpunkter från den moderata partimotionen. Jag hemställer, herrtalman, om bifall till reservation 2. Underdetta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. 116 (): har fidigare år behandlat praktiskt taget endastlagstiftningsfrågor. har vårt utskott haft till uppgiftatt bereda frågan om lokalisering av en ny statlig myndighet. Det gäller denföreslagna centralmyndigheten för företagsinteckning, vilken regeringen ochlagutskottets majoritet vill förlägga till , medan arbetsmarknadsutskottetenhälligt uttalat sig för lokalisering fill skogslänen. Vi tre reservanter ilagutskottet vill med anledning av arbetsmarknadsutskottets bedömning ochväckta motioner lokalisera myndigheten till . Förslagetom en lag om företagshypotek innebär att företagsinteckningar blirrikstäckande, i stället för att som endast omfatta ett företagsverksamhet inom ett län. I och med detta är det motiverat med en centralinskrivningsmyndighet. Jag skall i mitt anförandeendast behandla lokaliseringsfrågan. Underutredningsarbetet förutsattes att den nya myndigheten skulle lokaliseras tillStockholmsområdet. Iregeringens lagrådsremiss, som beslöts , anförde dåvaVandejustitieministern angående lokaliseringen: "Enligtmin uppfattning talar både personalpohtiska och statsfinansiella synpunkter föratt den centrala inskrivningsmyndigheten anknyts till tingsrätt.Jag anser därför för egen del att en sådan lösning är den lämpligaste." Företagshypotek m. m. I årets budgetproposition kunde mandäremot finna följande uttalande av justitieministern: "Jag har i én lagrädsremiss föreslagit att enny lagstiftning om företagshypotek skall gälla fr. o. m. den 1 juli 1985.Lagstiftningen förutsätter att en central, ADB-stödd registermyndighetinrättas. Avsikten är att denna skall knytas till ." Regeringen hade alltså ändrat sig tilldecember . I och för sig var det glädjande att regeringen funnit detmöjligt och lämpligt att förlägga den nya myndigheten utanförStockholmsområdet. I motion 2193, som jag väckte , anknöt jag till detta och yrkade att den centralainskrivningsmyndigheten - främst av regionalpolitiska skäl - skullelokaliseras till . framlade regeringen sin proposition omföretagshypotek, och den lokalisering som anmälts i budgetpropositionenföreslogs i slutprotokollet, med följande synnerligen korta motivering på s.132 i propositionen: "I lagrådsremissen angavs att den centralainskrivningsmyndigheten borde förläggas till . Vid ensamlad bedömning, där de regionalpolitiska och sysselsättningsmässigaaspekterna har getts ökad tyngd, har emellertid övervägande skäl befunnits talaför en förläggning till ." Med anledning av propositionen väckte nu sexsocialdemokratiska ledamöter från en motion med krav pålokalisering till . Lagutskottetlät arbetsmarknadsutskottet yttra sig över lokaliseringen. fastslår i sitt yttrande attregionalpolitikens mål bl. a. är att skapa förutsättningar för en balanseradutveckling i olika delar av landet. Vad gäller lokalisering av statlig verksamhet påpekar arbetsmarknadsutskottetatt det i det regionalpolitiska beslutet fastställdes att man i förstahand skall försöka lokalisera till skogslänen och i andra hand till sydöstraSverige och . Denna prioritering fastslogs av senast iapril . Ett enigt arbetsmarknadsutskott kom till slutsatsen attlokaliseringen av den centrala inskrivningsmyndigheten bör ske i enlighet meddessa prioriteringar, alltså i första hand till skogslänen. måste ses som främsta organ i och bedömareav regionalpolitiska frågor, borde det efter detta utskotts eniga och klarauttalande ha varit lätt för lagutskottet att ta ställning för en lokalisering ienlighet med de gällande principerna. Det anmärkningsvärda är att utskottsmajoriteten i ställettillstyrker regeringens förslag om lokalisering fill , trots att det ipropositionen knappast finns någon egentlig motivering för förslaget.Regeringens uttalande i propositionen att den gjort en samlad bedömning, därde regionalpolitiska och sysselsättningsmässiga aspekterna getts ökad tyngd,borde ju främst tala för en lokalisering till skogslänen, liksomarbetsmarknadsutskottet förordat, och inte till . Vitre reservanter delar helt arbetsmarknadsutskottets bedömning avlokaliseringsfrågan, och vi har funnit starka skäl.för att förorda en lokaliseringtill som föreslagits i de båda nämnda motionerna. För talarregionalpolitiska skäl. Andra talare från kommer senare att taupp sysselsättningssituationen där. Förlokalisering till talar även de goda förutsättningarna för ettframtida samarbete mellan inskrivningsmyndigheten och patentverkets bolagsbyråi . För att bidra till en balanserad utveckling i vårt land måste vi slåvakt om regionalpolitiken och följa fastställda rikfiinjer som syftar till attstödja sysselsättningsmässigt svaga delar av vårt land. Regeringens ochlagutskottets majoritets förslag om lokalisering av den centrala inskrivningsmyndighetentill utan att några speciella skäl talar härför, är ett synnerligenanmärkningsvärt avsteg från. de fastställda riktlinjerna och strävandena. Riksdagenbör därför, enligt min uppfattning, lita på arbetsmarknadsutskottets bedömningav lokaliseringsfrågan och rösta för reservation 1 av , mig självoch . Därigenom följs av fastställda riktlinjer förlokalisering, och får ett synnerligen välkommet tillskottav sysselsättningstillfällen samfidigt som myndigheten förläggs till en ort,nämligen , där den får mycket goda förutsättningar att kunna fullgörasina uppgifter. Med det anförda ber jag att få yrka bifall till reservation 1 och iövrigt till utskottets hemställan. 117 STIGOLSSON (s): betänkande om företagshypotek som vi nu behandlar har jagtillsammans med och fogat en reservation när detgäller lokaliseringen av , den centrala inskrivningsmyndigheten.Reservationen grundar sig på tidigare beslut när det gällerregionalpolitik och nyetableringar, att skogslänen i första hand skall komma ifråga och därefter sydöstra och i tredje hand . Utskottsmajoritetenhar inte tagit hänsyn till dessa tidigare riksdagsbeslut. Vår reservationligger också i linje med arbetsmarknadsutskottets remissvar till lagutskottetsom finns som bilaga till detta betänkande. Ävenlänsstyrelsen i och patent- och registreringsverket harmed starka skäl förordat att inskrivningsmyndigheten förläggs till . Med hänvisning till tidigare beslut om principerna vidnyetableringar och det yttrande som finns i betänkandet yrkar jag bifall tillreservation 1, vilket innebär bifall till bl. a. den socialdemokratiskamotionen 2747. I övrigt yrkar jag bifall till utskottets hemställan. 11 protokoll 1983/84:166-167 Företagshypotek m. m. 118 (): Det mesta är nu sagt om bakgrunden tilllagutskottets betänkande 26. Jag kan därför inskränka mitt anförande till.några korta kommentarer. Jag vill instämma i bifallsyrkande tillreservation 2. I övrigt yrkar jag bifall till hemställan i utskottets betänkandeoch därmed avslag på reservation 1 om att den centrala inskrivningsmyndighetenskall lokaliseras till . Förvisso finns det skäl som talar för . Dembehöver inte jag utveckla. Det har herrarna redanskött om. Egentligen borde inte behöva ägna sig åtlokaliseringsfrågor av denna storleksordning. Ett tjugotal tjänster bör intebehöva bli en bricka i det regionalpolitiska spelet. Ursprungligen var tankenatt den centrala inskrivningsmyndigheten skulle förläggas till Stockholmsfingsrätt. En utredning visade att detta skulle bli det billigastealternativet. Regeringen har sedan med beaktande av statsfinansiella,personalmässiga, lokalmässiga, regionalpolitiska och sysselsättningspolitiskaaspekter förordat . Utskottsmajoriteten accepterar regeringens bedömning. Viförutsätter därvid att regeringen känner till regionalpolitiskabeslut. talade om den centralainskrivningsmyndighetens förutsättningar att sköta uppgiften i . Jagär alldeles övertygad om att detta var riktigt. Men jag är också övertygad omatt dessa förutsättningar finns även i . Det bakomliggande skälet till en centralinskrivningsmyndighet - förslaget om att man skall ha ett rikstäckande företagshypotek- godtas av ett enigt utskott. 119 () replik: Det är bara att konstatera att vi mångagånger har diskuterat frågan om lokalisering av statlig verksamhet. Principenär den som både och jag har angett, nämligen att man i första handskall försöka lokalisera till skogslänen. Det är en viktig princip, och vi fårinte göra sådana här avsteg från de regionalpolitiska målen, som harfastställt. Några speciella skäl talar inte förMalmö. Det är uppenbart att utskottsmajoriteten har fått bygga på en massautöver de mycket kortfattade motiv som anges i propositionen i det här fallet.I verkligheten finns det väl inga sakliga skäl för en lokalisering till Malmö.De sakliga skälen talar för att vi skall följa arbetsmarknadsutskottetspåpekande om av fastställda principer, dvs. i första hand enlokalisering till skogslänen. Jag är övertygad om att den här myndighetenskulle kunna fungera lika bra där som i . 120PER-OLOF () replik: Jag tror inte att vi skall gå in på en debattom de sakhga skälen. Det räcker med att hänvisa till att tyvärr ärsysselsättningsläget icke heller i det som man skulle önska att det hadevarit. 121MARTIN () replik: Jag vill bara påpeka attarbetsmarknadsutskottet, som noggrant har bedömt frågan, inte med ett ordnämner sysselsättningsläget i eller län.i sitt rätt noggrannayttrande, som jag ber att få hänvisa till.- 122 (): I en motion har vi socialdemokrater iVästernorrlands län föreslagit att den centrala inskrivningsmyndighet som skallinrättas skäll förläggas fill . Till de övriga skäl för detta som harredovisats här vill jag foga några regionalpolitiska synpunkter. Sundsvallsområdet präglas av en snabb förändring mot alltstörre svårigheter på arbetsmarknaden. har vi fått besked om atten . företagsnedläggning, som berör ett par hundra personer, kan komma attinträffa inom en mycket snar framtid. På dataområdet, ett arbetsmarknadsområdesom är väl företrätt i , ser vi nu en vikande tendens. Detta gäller såvälpå den privata sidan som inom den statliga dataverksamheten. Fyra statligaföretag-i - statens löhe- och pensionsverk, , lokalaskattemyndigheten och bolagsbyrån - är alla inne i omställningsskeden ochrationaliseringar, som kommer att medföra övertalighet av kontors-anställda. F.n. pågår ett projekt, datoriseringens inverkan på statlig arbetsmarknad, där deberörda myndigheterna försöker hitta utvägar för omplaceringar och nysysselsättning för dem som hotas av arbetslöshet. .Bolagsbyrån, som ärspeciellt intressant i detta sammanhang, eftersom dess verksamhet ligger näraden verksamhet som inskrivningsmyndigheten skall ha, har sedan nyåret tvingatsminska sin personalstyrka med 40 personer. Ett mått på svårigheterna påarbetsmarknaden i regionen är att endast två av dessa friställda har fått ettnytt stadigvarande arbete. Staten har ett speciellt ansvar för utvecklingen, då mångaav de arbeten som är bortrationaliserade eller befinner sig i riskzonen harfillkommit genom utlokaliseringen av statlig verksamhet . Vimotionärer anser därför att speciella insatser bör göras för att bibehålla destatliga företagens sysselsättningsnivå i . En god början skulle varaatt lokalisera den aktuella inskrivningsmyndigheten till . Jag yrkardärför bifall till reservation 1 i lagutskottets betänkande 36. Företagshypotek m. m. 123LENNART (): Jag vill med några ord kommenterareservationen nr 2. har med stor vältalighet försökt att försvarayrkandena i motion 1590. Trots den skicklighet som besitter är detinte möjligt för honom att föra fram den här motionen fill ett positivt beslut,vilket helt beror på motionens utformning och förslag. Motionen kan närmastkarakteriseras som fel motion . När det gäller den s. k. förmånsrättsordningen vid konkursvill jag peka på att beslöt att ge företagsinteckning enförmånligare prioritering än löneprivilegiet och skatteprivilegiet. Företagshypotek m. m. förslag var att ge de mindre och rnedelstora företagenbättre kreditmöjligheter. Bestämmelserna har haft stor betydelseoch fungerar tillfredsställande. föreslår moderata samlingsparfiet i sin motion enändrad förmånsrättsordning, vars konsekvens säkerligen blir att de mindre ochmedelstora företagen får försämrade kreditmöjligheter. Detta förslag kanrimligen inte gagna verksamheten och villkoren för de mindre och medelstoraföretagen. I dagens läge behöver vi i stället anstränga oss för att stimuleratill en utbyggnad av näringslivet, till ökad produktion och till fleraarbetstillfällen för människorna. Jag yrkar avslag på reservationen nr 2 ochbifall till utskottets hemställan. 124NIC () replik: Med en parafras på sättatt tala skulle jag vilja säga att hans inlägg var fel argument vid feltillfälle. Om en statlig kostnad stiger från 25 miljoner till 800 miljonerpå , finns det anledning att tänka efter vad som är fel. Omrekonstruktionsansträngningarna i drabbade företag regelmässigt görs eftersnarare än före konkursen, har man också anledning att tänka efter vad som ärfel. Det är fel, , att påstå att företagenskulle få sämre kreditmöjligheter. Det är däremot riktigt att påstå att statenmed den nuvarande ordningen subventionerarbankernas verksamhet. Sanningen, , är den att en bank lever påatt låna ut pengar till företag, och vad vi talar om är egentligen barasäkerheternas riskvärde. Skulle bankerna nödgas bära högre risk, skullekrediterna bli dyrare. Staten subventionenar bankverksamhet med 800miljoner. Jag anser att det är ett mycket gott skäl för att man skall göra enöversyn, och en sådan är allt vad vi begär. 125 () replik: Jag måste i denna replik konstatera att NicGrönvall och står helt isolerade bakom den uppfattning som de förfram i sin motion. a. avstyrker exempelvis helt dennamotion. Vid en sammankomst, som lagutskottet hade i med en radföreträdare för olika organisafioner, fanns det inte någon som försvarade denhär motionens innehåll, utan man fillstyrkte nuvarande ordning. Samtligabedömde att nu gällande ordning är bättre för de mindre och medelstoraföretagen. 126 () replik: Det är intressant att notera attsocialdemokratins företrädare så lätt "köper"bankernas argument. Det är självklart att i talar omvilka problem som skulle uppstå, om den gynnade ställning som de nu har intefinge vidmakthållas. skulle kunna se igenom de rätt ytligaargument som Nr 167 anförs ochkonstatera att bankerna talar i egen sak. 127 () replik: Jag vill på nytt framhålla att såvälföreträdare för kronofogdarna som för företagens olika organisafioneravstyrker den här mofionen. Från den socialdemokratiska gruppen i utskottet haryi sett till nuvarande situafion på arbetsmarknaden i stort, och vi vill intemedverka till att nu på något sätt försämra kreditmöjligheterna för mindre ochmedelstora företag. Företagshypotek m. m. 128 (): hade vi en lång debatt här ikammaren om regionalpolitiken. För min egen del redogjorde jag då för denbesvärliga arbetsmarknadssituation vi har i . Jag hänvisar fillprotokollet från den debatten. Det behövs - inte minst för kommuns del - kraftfullaåtgärder för att komma fill rätta med situationen. kommun har ca 7000 arbetslösa. När det gäller offentlig verksamhet inom administration ochforskning måste Malmös ställning stärkas. Detta gäller inte minst efterbeslutet om avveckling av . Det är mot denna.bakgrundoch med hänsyn fill lokalmässiga och administrativa förutsättningar som jag vidutskottsbehandlingen gett mitt stöd för lokalisering fill av denföreslagna centrala inskrivningsmyndigheten för företagsinteckningar. Jagyrkar därför bifall till utskottets hemställan. 129LARS-ERIK LÖVDEN (s): Jag har ingen motion att hänvisa till, menjag kommer från den kommun som i utskottsbetänkandet och i budgetpropositionenförordas som lokaliseringsort för den nya inskrivningsmyndigheten förföretagsinteckningar. Skälet för denna lokalisering anges också iutskottsbetänkandet. Det är en sammanvägning av personalpolitiska, ekonomiska,administrativa, lokalmässiga men också sysselsättningsmässiga och regionalaskäl som har varit avgörande för valet av lokaliseringsort. Efter inlägg vill jag bara för kammarensprotokoll ange tre siffror som belyser sysselsättningsläget på de olika ortersom har diskuterats för lokalisering. Enligt den sista räkningen för april månad avarbetslösheten fanns det i kommun 6 893 arbetslösa, en arbetslöshet somutgör . fanns det i 2 402 arbetslösa,eller arbetslöshet. I kommun fanns det 1 512arbetslösa, eller arbetslöshet. Om man, som gör, åberoparsysselsättningsmässiga skäl för en lokalisering till måste samma skälmed samma styrka kunna anges för lokalisering till av den nyainskrivningsmyndigheten för företagsinteckningar. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Företagshypotek m. m. 130 (): Jag skall inte tynga kammaren med siffror,men jag vill betona att arbetsmarknadsutskottet, som har bedömt denna fråga ochlämnat ett enhälligt yttrande, känner väl till sysselsättningsläget i de olikakommunerna. Jag skall inte gå närmare in på det, men jag kan berätta att denaktuella situationen i Sundsvallsområdet, till vilket 'kommun får räknas,är sådan att mån har stora problem. Det blir betydligt värre genom enindustrinedläggning som kanske drabbar 500 sysselsatta, och det är mycket. Jag vidhåller att de principer vi har förregionalpolitiken och för lokalisering av statlig verksamhet skall gälla idetta fall. Man skall alltså söka en lokaliseringsort inom skogslänen i förstahand, och när man finner en sådan ort som är lämplig skall man lokaliseraverksamheten dit. Några särskilda skäl för att myndigheten skulle fungerabättre i än på andra ställen har inte företetts. Därför, herr talman,vidhåller jag mitt yrkande om bifall till reservation nr 1 av m; fl. 131 (): Jag skall inte fortsätta denregionalpölitiska diskussionen så mycket längre, men jag skall för kammarenläsa ett citat från arbetsmarknadsutskottets betänkande som behandlades i denregionalpolitiska diskussionen . I detta betänkande skrevarbetsmarknadsutskottet följande om :