prot · G709129 · 1983-12-31 00:00:00 — Antingen föreläggs vi ettförslag om ett antal konkreta områden, som är lätta att ta ställning till redannu och som är okontroversiella, eller också tillsätter man en parlamentariskutredning som gör denna översyn. FruAhrland sade att detta kan ta väldigt . Om hon och jag skulle sittatills vi blir , vilket inte förefaller särskilt troligt för någon av oss,har åtminstone jag på mig för att göra denna översyn. Det torde även medbyråkrafiska mått mätt vara tillräcklig tid för att uppnå eventuellt önskatresultat. 115BERTIL FISKESJÖ (c); påstod att han inte hade sagtatt förslaget innebar att besvärsrätten skulle avskaffas. Men om jag antecknaderätt, sade han i sitt inledningsanförande att det innebar att en månghundraårigtradition går i graven. Det bör väl vara ungefär synonyma ting, kan jag tänkamig. Jag förstår inte riktigt heta engagemangför reservationen, för såvitt jag kan se är vi överens här. villju att en översyn skall göras, och det tycker vi också. menar attriksdagen skall få ta ställning till på vilka områden besvärsrätten bör varakvar eller eventuellt förändras. Det säger vi också. Här kommer sakområde eftersakområde tillbaka till . har möjligen inte uppmärksammat attutskottsskrivningen inte är densamma som propositionsförslaget. Medutgångspunkt i utskottets skrivning ställer jag mig väldigt frågande inför denreservation som har avgivit tillsammans med sina moderatakolleger och som han med sådant patos har försvarat. Patos kan nog varabehövligt ibland, men man bör kanske spara det till frågor där det är mer somstår på spel än i det här fallet. Regeringens befattning med besvärsärenden 116OLLE (): Jag är glad över att harmildrat sina omdömen om det beslut vi nu skall fatta; han sade från början atthan trodde att vi skulle komma att behöva ångra oss osv. Jag vill peka på två saker som vi har sagt i betänkandet.Den ena är att utskottet anser att det är "viktigt att regeringen kvarstår som besvärsinstans när det behövs en polifisk styrning av praxis. I begreppet polifisk styrning lägger utskottet inte bara en regerings rätt att låta sin politiska inriktning påverka praxis i vissa grupper av förvaltningsärenden utan också den vikt från allmänna demokratiska utgångspunkter och för rättssäkerheten som kan tillmätas regeringens befattning med sådana ärenden. Till ärendegrupper där regeringens medverkan i angivnabemärkelser framstår som särskilt betydelsefull torde enligt utskottets meninghöra bl. a. invandrarärenden samt plan- och byggnadsärenden." Den andra är att vi dessutom säger: "Utskottet villmot bakgrund av det anförda tillägga att det inte kan uteslutas att översynenkan leda till att besvärsprövning i ytterligare ärenden tillförs regeringen." Apropå diskussionen om den pariamentariska förankringensäger departementschefen på s. 11 i propositionen: "Med tanke på den betydelse som reformen kan få förarbetet i regeringen och är det önskvärt att den kangenomföras i så stor parlamentarisk enighet som möjligt. Jag har därför underberedningen av ärendet haft överiäggningar med företrädare för de övrigariksdagsparfierna. Även när det gäller uppföljningen av reformen anser jag attdet är värdefullt med en så bred politisk uppslutning som möjligt." Efter dessa uttalanden av utskottet och avdepartementschefen är man alldeles för mycket av olycksprofet, då man varnarkammaren för att fatta ett Regeringens befattning med besvärsärenden beslut enligt det här betänkandet, som alltså grundar sigbåde på motioner och på propositionen. 117 (): Jag tycker också att det är bra att detverkar som om tar litet grand intryck av argument under debatten.Nu medger han att han inte har föreslagit att man skall vänta , ochdet går också bra att inte ha alltihop i en enda stor parlamentarisk utredning,utan man kan ta ställning fill ett eller ett antal förslag i taget. Det ärprecis det som det här betänkandet går ut på. För att riktigt förtydliga den del i folkpartimotionen somutskottet faktiskt mer eller mindre har tillstyrkt vill jag påpeka, att vi därbegär redovisning av ändringar i besvärsordningen om de inte i sig kräverriksdagens medverkan. Det har vi gjort för säkerhets skull; Men, herr talman,jag har faktiskt försökt att hitta besvärsregler i författningar som icke ärstiftade av . Jag har inte kunnat hitta dem, för i alla huvudfall stårbesvärsreglerna i lag som är stiftad av riksdag, och sådan lag kaningen regering ändra på utan att vända sig till . 118 (): Från min sida fyra avslutande synpunkter. För det första: Jag sade redan i mitt anförande, och detframgår av mitt manuskript och kommer att framgå av kammarens protokoll, att viinte ansåg att man behövde gå fram med en enda stor proposition iframtiden. Jag sade uttryckligen att det finns två vägar att gå fram på:antingen att komma undan för undan med ärenden i de konkreta sakfrågor som vifår ta ställning till, eller, herr talman, att göra en samlad parlamentariskberedning av ärenden och sedan lägga fram en proposition. För det andra vill jag understryka att jag icke påstod attden medelfida rätten att gå till kungs kommer att gå till graven. Enligt mittmanuskript sade jag att den kommer att bli begränsad.. Detta kommer också attframgå av kammarens protokoll. För det tredje tycker jag att det är viktigt att i ensådan här debatt få använda sig av litet patos. Jag tror att det inte när detgäller rättssäkerhetsfrågor skadar att ha patos i den här kammaren. Får jag slutligen, för det fjärde,vad gäller den parlamentariska beredningen och förankringen beträffande dettaärende understryka att när den här frågan var uppe vid parfiledaröverläggningarså sent som sade ordförande då att vi från sida icke skulle komma att accepteraproposifionen. Det har alltså varit klara besked från sida redanpå ett mycket fidigt stadium. Detta har även i brev delgetts de övrigaborgerliga parfiledarna. 119BERTIL FISKESJÖ (c): Med anledning av detta vill jag understrykaatt inte något parti har bundit sig för denna proposition i förväg. Ett uttryckför detta är att det harväckts mofioner från samtliga partiers sida. Det som är av särskilt intresse idetta sammanhang är ju, som utskottets ordförande framhöll, att motionerna i såhög grad har tillgodosetts vid utskottsbehandlingen. Det har varitförutsättningen för att vi har kunnat få en så stor enighet kring utskottetsbetänkande. Jag måste säga att det ur saklig synpunkt inte hade funnits någrahinder för och hans kolleger att tillhöra denna mera allmännagemenskap i utskottet. Det måste alltså ha varit andra skäl som föranlettreservationen. 120 (): Jag vill bara säga att det är litet underligtatt och jag personligen hade hört exakt samma inledning omavskaffandet av den urgamla rätten. Men det är mycket bra, , omdet inte var meningen att skulle säga det. Då noterar vi på engång att inte tror att det är detta som är avsikten med det hela.Jag hoppas att vi slipper att få höra något sådant i någon valrörelse. Litet underligt är också att en partiledare, innan enproposition över huvud taget är skriven utan bara diskuteras, kan så bestämtsäga ifrån att det här ställer vi inte upp för. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. I (riktlinjer för översyn av regeringens befattningmed besvärsärenden) Utskottets hemställan bifölls med 235 röster mot 75 förreservation 1 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 2 (talerätt till domstol rörande rättsfrågor iförvaltningsbeslut) Utskottets hemställan bifölls med 288 röster mot 18 förreservation 2 av . 3 ledamöter avstod från att rösta. Föredrogs skatteutskottetsbetänkande /84:37 om bensinskatt (prop. 1983/84:163). Utskottets hemställan om att betänkandet skulle avgörasefter endast en bordläggning bifölls av kammaren. 121STIG JOSEFSON (c): I skatteutskottets betänkande nr 37 behandlasfrågan om höjning av skatten på bensin med per liter. Detta förslaggrundas på en överenskommelse mellan socialdemokraterna, centerpartisterna,folkpartisterna och . Avsikten med höjningen är att den skall bidratill att finansiera anslaget till försvaret. I samband med höjningen avbensinskatten Nr 129 har också föreslagits en höjning avskatten på motoralkohol med per Enligt centerpartietsuppfattning bör skatten slopas på motoralkoholer 25 aoril1984 som är tillverkade av inhemskaråvaror. Genom att stimulera produktion av etanol skulle vi kunna undvika en del av de hälsovådliga blyemissionerna. Bensinskatt som vi skulle kunnautnyttja det spannmålsöverskott som finns och dessutomfå fram en mycket värdefull biprodukt, nämligen ett proteinrikt foder. Utskottet anför som motiv för sitt avstyrkande att detskulle finnas prakfiska svårigheter förknippade med att anknyta en eventuellskattefrihet till huruvida de råvaror som produkten baseras på härrör frånSverige eller från utlandet. Utan tvivel har skattemyndigheterna mångasvårare problem att ta ställning till. Med en starkt koncentrerad tillverkningav etanol, vilket vi sannolikt skulle få, skulle kontrollen inte vara någotstörre problem. Utskottetär dock inte helt avvisande, och jag hoppas verkligen att skall insevärdet av en inhemsk tillverkning av motoralkoholer. Medhänvisning till vad jag har anfört ber jag att få yrka bifall till reservationen. Under detta anförande övertogtalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 122 (): I den proposition, nr 163, som utskottet harhaft att ta ställning till, föreslås en mindre skattehöjning på bensin,motoralkohol och gasol. Bensinskatten föreslås höjas med per liter fr. o.m. , skatten på motoralkohol med per liter och skatten påmotorgas med per liter. Dessa höjningar beräknas inbringa 300 milj. kr. för helår,och inkomstförstärkningen skall bidra till finansieringen av anslagen till detmilitära försvaret för de återstående tre åren av innevarandeförsvarsbeslutsperiod. De föreslagna höjningarna bygger på en överenskommelseom försvaret som har träffats mellan regeringen och de borgeriiga partierna. Utskottet har tillstyrkt propositionen i denna del, men isamband med propositionen har det väckts två motioner. I vpk-motion 2798 yrkasavslag på propositionen med hänvisning fill att vpk inte har deltagit iförsvarsuppgörelsen. I den andra motionen, som kommer från ,yrkas att motoralkoholer producerade på inhemsk råvara skall vara skattefria.Man begär ett sådant förslag från regeringen. Det sistnämnda yrkandet harföljts upp i en reservation. har haft att behandla denna fråga vidupprepade tillfällen, och den återkommer även i skatteutskottets betänkande 33, som skall behandlas något senare på föredragningslistan. Jag kan därför inskränka mig till att framhålla vad utskottet anför på s. 3 i det nu föreliggandebetänkandet. Där hänvisas till de praktiska svårigheterna och uttalas att frågan om 142 skatteredukfion bör prövas isamband med en större introduktion av Jag yrkar därför bifall till utskottetshemställan och avslag på reservationen liksom på vpk-motionen. 123 (vpk): Frågan om höjningen av bensinskatten har medförsvarsöverenskommelsen att göra. kommunisterna har intedeltagit i överläggningarna om ytterligare anslag till militären, än mindremedverkat till en överenskommelse om en höjning av försvarsanslaget. Vi anser,till skillnad från de övriga partierna, att det i stället är rimligt medminskade försvarsutgifter. Vår ståndpunkt i denna fråga är att den militära sektornsroll inom totalförsvaret bör tonas ner och övriga sektorer ges en merframskjuten plats. Detta har vi utvecklat i ett flertal motioner till det,härriksmötet. Vi har i motionerna också påvisat att försvarsanslagen i stället föratt ökas kan sänkas, första året med . Av denna anledning finner vi, herr talman, inga skäl attgodkänna den föreslagna höjningen av bensinskatten och yrkar därför avslag påpropositionen. Jag yrkarhärmed bifall till vpk-motionen. Anslagen till och dess verk m.m. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (skattehöjningen på bensin m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 17 förmotion 2798 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 2 (vissa motoralkoholer) Utskottets hemställan bifölls med 255 röster mot 51 förreservationen av och . 1983/84:32 Reglering av priserna på jordbruksprodukter (prop. 1983/ 84:182) Utskottets hemställan bifölls. 17 § Anslagen till och dess verk m. m. Föredrogs betänkande 1983/84:27 omanslag till och dess verk m.m. (prop. 1983/84:100 delvis och förs.1983/ 84:11). I fråga om detta betänkande hålls gemensam överläggningför samtliga punkter. Nr 129 Anf. 125 (): Onsdaeenden " talman! Det är tredje gångendet här ärendet finns på föredragnings- 75 anril1984 listan, och det kommer upp tillbehandling . Det står i betänkandet om vår motion 1398 att den gäller en opartisk Anslaeen till utredning "om sprickbildning i riksbyggnaderna".Det betyder att motionen riksdagenoch dess orden i betänkande 27 är ensidigt och verkm m missvisande refererad. Det står enhel del mer i motionen, och jag skall Jag kan bara nämna att vi redan i början pekar på kostnaderna.Ingen kan ännu helt överblicka dem. riksdagennu har flyttat in i en anläggning som inte motsvarar vad man har beställt i fråga om samordning, säkerhet och teknisk kvalitet. - Det är det I KU:s betänkande talas om förvaltningskostnader underpunkt A 6. Vi har ett färdigt hus, men vi får veta att ombyggnad pågår i dengamla första kammaren. Siffran 3 milj. kr. har nämnts, men jag har hörtuppgifter om att det hela kommer att kosta 6,5 milj. kr. - då det var meningen attdet här ärendet skulle behandlas i kammaren - fanns en annons om mestberömda ombyggnad. Man kan jämföra den med en understreckare av professor i samma tidning under rubriken kring strömmen.Där är berömmet betydligt mindre. Jag måste kort säga, att de här husen ärkolosser på lerfötter. Sedan 1973 beslutat att bevara påHelgeandsholmen och efter riksdagshusutredningen togs i maj 1975principbeslut om återflyttning och ombyggnad. Jag har här med mig några böcker, och de som inte harvarit så länge i borde egentligen offra tid på dem. Det är t. ex. enredovisning av byggnadskommitténs förslag, 1977/78:5, där förslag framförs attriksdagen skall godkänna att genomföra ombyggnaden inom en kostnadsram av 260milj. och inredning och utrustning fill ett pris av 52 milj. kr., iprisläge . När vi nu1983/84 nästan har facit rör sig kostnaderna om ca 700 milj. kr. -en summa somväxer och som man inte kan överblicka. Den är också missvisande, därför attingen hänsyn har tagits till värdet av de byggnader som övertagits på andrasidan Stallkanalen - de kunde ha använts till annat. Enligt beräkningar kostari dag varje kvadratmeter i vår anläggning ca . Man kan fåtopputrustade lokaler av finaste slag för , vilket anses vara dyrt -jämför då med . per kvadratmeter, trots att inget nytt hus haruppförts, ingen tomt har betalats eller förvärvats. Det är den berömdaombyggnaden. skrev en artikel i som hugade riksdagsmän kan titta på och där det bl. a. stod: Kalkylen höll inte - årskostnaden fördubblas. Huvudrubriken löd: Så dyrt blev . visar att mot den kostnad som uppgavs 1978 på . per kvadratmeter för att vara här, står de . som vi nu snart är uppe i. 144 Beräkningarna har alltså slagitmycket fel. Motionen tar upp samordning, säkerhet och tekniskkvalitet. redovisade byggnadskommittén sin uppfattningatt "lokalerna är närbelägna och väl samlade" och att "dettekniska program som utarbetats anger en god standard som i tillämpliga delarmotsvarar den som finns på ". Jag måste nu fråga mina kolleger i : Hur uppleverni närbelägenheten? har blivit en samling vandrare, eller löpare.Rörelse är givetvis hälsosam, men vilken tid tar det? Har vi råd med det? Ochhur skall det bli ? I KU:s betänkande 1977/78:23 talas om för de längstbort befintliga att förflytta sig - dvs. en minut mer än dettog vid . Jag är mycket tvivlande inför denna uppgift. På S.47 skrev utskottet den gången: "mening bör en sådan utformning av förslaget kunna godtas." De som läste betänkandena 1975:13 och 1977/78:23 anadeinte verkligheten, och de flesta hade inte tid att grundligt läsa och begrundasanningarna -vi måste ju lita på experter! är det kanske bara hälften avde dåvarande ledamöterna som upplever standarden - de tekniska lösningarna medtrappor, gångar och hissar. Det talades också om rullbanor, men de har dessbättre inte kommit till utförande. Vad säger mina vänner bland vandrarna, i en värld som ärså full av teknisk fulländning: Skall det fortsätta så här? Vad säger denpersonal som har ett ansvarsfyllt och krävande arbete här? I avutvecklad teknologi och teknik förefaller läget på något sätt otroligt. Så till frågan om säkerheten: Man skrev i betänkande1977/78:23 på s. 48 att det inte minst på grund av den internationellaterrorismens utveckling osv. var viktigt med säkerheten. är stora entrénmot Riksplan en bakport. Många dörrar mot yttervärlden är alltid stängda -trots vad som sagts i en rad KU-betänkanden om tillgänglighet och kontakt. Ändåmåste nog vår misstanke vara att kostnaderna för säkerhet och bevakning ärstora. Den stora spridningen av lokaler ökar ju riskerna. De ytor som skallvårdas är också omfattande och arbetet därför betungande. Därtill kommer frågan: Vari består ombyggnaden av detegentliga , dvs. det som från början kallades riksdagshus? Vad harman åstadkommit med denna oerhörda volym av ineffektiva lokaler, gångar,hallar, trappor, fönsterlösa rum och rum med underligt läge, t. ex. i källaren?Man har gjort målning och vissa förändringar, och vi har fått väldiga kostnaderför lokaler som i och för sig fungerar, men som har gett oerhört litet. Och ställer man sig på backen vid och sermot över , måste man fråga sig: Vad är det som har landat påden gamla stenbyggnadens tak? Och hur ser det ut med arkitekturen, om manbetraktar husen från t. ex. Tegelbacken? Det har blivit en oerhörd påbyggnad,med tusentals ton på en lerkörtelgrund. I remissomgången ställde sig bl. a. ,riksmarskalksämbetet och ståthållarämbetet negativa till påbyggnaden ochförordade en plenisal i huvudbyggnad. Kl protokoll1983/84:128-129 Anslagen till och dess verkm. Anslagen till och dess verkm. Sedan vill jag komma fill frågan om sprickbildningarna,som utskottet har tagit upp som huvudrubrik på vår motion. I KU:sbetänkande 1975:13 står det följande om grundförhållandena: "Sedan gammalt har det varit känt att grunden ochgrundläggningsförhållandena under inte varit de bästa. Detta harobserverats tidigt och mätningar av sprickvidder och sättningar har pågått mereller mindre kontinuerligt i stort sett sedan husets färdigställande." Jag skall inte redogöra för hela den beskrivning somutskottet gjorde, men utskottet pekade på en del märkliga förhållanden, men manmenade att det i det rådande läget inte var aktuellt att ändra på dessaförhållanden. Det man pekade på var bl. Den befintliga grundvattenytan sjunker snabbare än vadsom beräk nats med stöd av tidigare erfarenhet. Rustbädden och pålarna av trä kommer då att friläggas och förstöras. B. Bakterieangreppen på trämaterialet är allvarligare änvad som framkommit och trämaterialet bryts ned. Den eventuella ombyggnaden av ochriksbanken medför väsentliga ändringar eller ökning av lasten på grunden. D. Grundläggningsarbeteti byggnadens närhet stör grundförhållandena. Trots detta kommer man senare fram till att det nog inte är någon fara. KU:sbetänkande 1977/78:23 skriver man: "De utredningar som företagits harklarlagt att ytterligare grundförstärkningar inte nu erfordras." I förslaget 1977/78:5 sägs: "Endast stabilisering avvissa lågt liggande murpartier erfordras." Debatten har varit livlig. har hävdatatt grunden måste förstärkas - det var det första beskedet. Under husen ligger lager på lager av äldre kulturer. Ochunder dem ligger vad fackmännen kallar "en lerkörtel". Strömmarna vräker sig förbi mot . Man vet inte riktigt hurpålningen blev utförd. Underligt nog har kartorna på något sätt försvunnit -ingen vet huru. Man måste fråga sig: Har verkligen fast grundunder sig? Hur blev det med garaget och med museet? Det sägs att det är enganska besvärande fukt där nere. håller jag i min hand en skakande läsning: KU:sbetänkande nr 27. Där talar man om sprickbildning i riksbyggnaderna. Får jag dåett lugnande besked? Vad säger utskottet? Betänkandet är ytterst anmärkningsvärt och bör studeras avbyggforskningen, av alla byggsakkunniga, av revisorer och av osssom nu vandrar eller sitter i byggnaderna. arbete av olika slag, efter en kostnad på700 milj. kr. per kvadratmeter - efter presentafionen av denpraktfulla , får vi veta att rörelserna i byggnaderna ärobetydliga. Det är fråga om gigantiska massor. Rörelser i dessa massiva, tunga,dyra byggnader. Var finns den byggherre som är nöjd med att ta emot ett hus somär i rörelse och där man kontinuerligt måste utföra mätningar? Jag såg att man nu har slagit in vissa stålpluggar istenen. Ni kan se det själva utifrån . Mitt hus, ditt hus, stadens hus i rörelse - menobetydligt. Skulle vi vara nöjda? Det finns två expertuppfattningar, sägs det.Vem hade sanningen? Frågan om grundvattenförändringar är föremål förkontinuerlig uppmärksamhet, läser jag vidare. Man vill på "sikt säkra entillfredsställande nivå". Jag harlagt märke fill att det kontinuerligt finns reparatörer i huset. Vad skedde när man för ett par tog losströsklarna på vissa ställen? Det finns byggsakkunniga som är mycketintresserade av det. Detta skulle alltså vara lugnande, men jag är mycketoroad. Vad har vi använt skattebetalarnas pengar till? Vidare står det att detföre måste ske en grundförstärkning. Hur skall den ske, och vad kostardet? Det sägs att man skall flytta en tröskel där ute i Strömmen. Jag tyckeratt det är oerhört att vi måste resonera om det. Om måsteutrymma lokalerna för att grunden skall kunna ombyggas, vad kostar det? Tilldetta kommer säkerhet, trivsel, service, arbetsmöjligheter. Visst måste det skeen förbättring. lade jag märke till ett arbete som jag intehade läst förut, nämligen den grå, mindre påkostade broschyren hus -informa-fion från . Jag upplever denna skrift som oerhört skild ochdivergerande från andra handlingar som jag har, och jag har varit med om dettaarbete som motionär . Visst är det som står här riktigt, men det ärnågonfing som inte är med, och jag tycker att det är någonting som är färgat,det kanske är någonting som är utelämnat. Jag skulle därför vilja överlämna en angelägen uppgifttill forskare, samhällsvetare och ekonomer, nämligen att jämföra den härskriften med vad som går att läsa i handlingar och protokoll. Det ärganska märkligt att pressen inte har varit intresserad av det här. Slutligen: Vad kunde vi ha fått i stället? Någrariksdagsmän före mig började motionera om ett förslag som heter Samspel. Jagoch några till har fortsatt att arbeta med detta, men vi har talat för dövaöron. beslutade att flytta till . Jag är med på det.Men den hamnade i . ville ha de två riksbyggnaderna. Denfick det, men de var inte funktionella. fanns del ett förslag i den arkitekttävling somföregick beslutet om bygge och flyttning - ett som hade löst problemen och somerbjöd på . Detta står inte omtalat här. Jag ärsäker på att hälften av riksdagsmännen inte vet att vi hade kunnat få ettfungerande riksdagshus på , innanför vattnen och för en mycketlägre kostnad. Men dä hade man varit tvungen att riva innandömet i gamlariksdagshuset. Men vad skall vi ha alla dessa lokaler fill? På detta ställehade man kunnat lägga en skrapa på nio våningar sedan man stärkt grunden,vilket hade kostat ett minimum i det läget. Då hade vi funnits samlade här.Detta var förslaget Samspel. Detta förslag skulle ha inneburit att det fannstillräckliga utrymmen med närhet och teknisk standard, och det skulle ha gjortarbetet till något annat än vad det har blivit. Jag har som sagt tillsammansmed en rad andra framfört detta som det Anslagen till och dess verkm. Anslagen till och dess verkm. bästaalternativet, och jag får finna mig i att vi inte fick gehör. Man har sagt attförslaget inte var utvecklingsbart. Ja, det var det man sade. Den arkitekt somhade ritat förslaget hade fått uppgiften av en man som skött huset ochsom visste allting om teknik och material.