prot · G70994 · 1983-12-31 00:00:00 — Det sistnämnda tror jag kulturministern kan vara överens med mig om,men det föranleder tydligen inte någon åtgärd från regeringens sida. Enligt 8§ i avtalet med staten skallRiksradion i programverksamheten så allsidigt som möjligt tillvarata detprogramstoff och de möjligheter i övrigt som erbjuds i landets olika delar.Detta är en huvuduppgift som kan lösas av distriktskontoren. De kan presenteravad vi får ut av de satsningar som görs av ledamöter i det här huset, t. ex. påIngesunds musikhögskola i , olika musikgymnasier, Geijerskolor osv. Vi kommer ingen vart i kampen mot skräpkulturen genom ennedläggning av distriktskontoren - snarare blir det tvärtom. Låt mig först konstatera att vi självfalletär överens om att det är värdefullt att vi har radioproduktion från alla delarav vårt land. intressantasteär naturligtvis att vi har program från olika delar av landet. Jag hoppas att vikan vara överens också om den saken. Jag har inte svårt att hänga med när talarom hur bra det är att man har en nära förankring och att det är viktigt att manlåter småländska kulturarbetare framträda i radio. Det tycker jag också är viktigt.Men när beskriver miljön som om miljön på distriktskontoret iVäxjö skulle vara speciellt småländsk till skillnad från miljön pådistriktskontoret i , då tror jag att det är att göra för mycket av detsom handlar om administration. Låt mig så påminna om vad jag faktiskt har erinrat om imitt svar. Detta är en fråga som har aktualiserats på grundval av en utredningsom Riksradions ledning har beställt. Det är en utredning som skall syfta tillatt förstärka Riksradioredaktionerna. Det är en utredning som till sin karaktärär helt av den arten att det är som själv skall taställning till den. Något beslut har ännu inte fattats. Att då förutsätta attriksdagen eller regeringen skall göra ingripanden tycker jag är att gå vidsidan av de regler som bör gälla. Det är naturligtvis först omorganisationsförändringar äventyrar programpolitiken som det kan finnasanledning att ta upp en diskussion, och då får man göra det. Då skall man ocksåkomma ihåg att det är radionämnden som har att tolka om avtalet uppfylls. När det sedan gäller diskussionen om procentsatser i frågaom produktionen av program vill jag bara påpeka att jag fått såvälinterpellation som fråga i det ämnet och kommer att ta upp det vid dettillfälle då interpellationen besvaras. Om den planerade indragningen av Riksradionsdistriktskontor på vissa orter 49PER (vpk): Jag återkommer till det som jag sade förut,nämligen att effektiviteten är störst vid de mindre enheterna. Då förefallerdet inte klokt att lägga ned det som är effektivast, de små enheterna, för attspara pengar. Jag finner övervägande skäl tala för att de distriktskontor somär ifrågasatta för nedläggning bör vara kvar. Dessutom tycker jag attargumenten ibland är väl enkla. I t. ex. är ett av argumenten rentlokalmässigt. Man säger att Riksradions lokaler, som ligger i eget hus, behövsför regional-TV, som skall börja sin verksamhet. Det finns ju tre områdeni som ännu inte har någon regional-TV men skall få sådan. Manvill alltså ha lokalerna för den verksamheten, och då är det enkelt att lägganed Riksradions distriktskontor. Jag tror att det är för lättvindigt. Jag troratt det går att ordna lokaler för Riksradion på annat sätt, om TV måste haradions nuvarande lokaler. Skall man rationalisera, skall man göra det för att höjaeffektiviteten - då blir det en besparing. Lägger man ned det som visat sig haden bästa effektiviteten, går man kräftgång i stället för att röra sig mot enverksamhet som kan bedrivas till lägsta möjliga kostnader och ge bästa möjligaresultat. Om den planerade indragningen av Riksradionsdistriktskontor på vissa orter 50BJÖRN (vpk): Ja visst, det viktigaste är naturligtvis attvi verkligen får radioprogram. Jag tror emellertid, herr kulturminister, attprogramproduktionen blir billigast vid distriktskontoren. Dessutom blirkvaliteten på programmen den bästa där. Kulturministern kan själv förvissa sigom den saken genom att titta på distriktskontorens programutbud. Studera detrika programutbudet av musik t. ex. som Karlstadredaktionen tillhandahållervästra . Beträffande frågan om huruvida man skall hålla fast vid enproduktion om 30 eller säger kulturministern att han skall geett svar vid annat tillfälle. Men jag trodde att vi här skulle kunna diskuteraalla aspekter. Vi behöver väl inte inskränka oss till att diskutera enbart enteknikalitet. Det gäller ju ändå en nedläggning av ett distriktskontor och eneventuell utflyttning. 51 (vpk); Vilket distriktskontor som gör programmen ärnaturligtvis inte huvudfrågan. Men vi kan väl vara överens om att en vissskillnad föreligger. På ett distriktskontor i , i densmåländska miljön, har man självfallet större möjligheter att åka ut i regionenoch nå människorna. Hur man än anstränger sig - även om distriktskontoret iMalmö utökas med fyra personer - blir möjligheterna ändå inte desamma. För demänniskor som arbetar med kultur är miljön och omgivningen betydelsefullafaktorer när det gäller att få en bra kvalitet på programmen. Det är väl heltklart. Så till huvudfrågan. När man äntligen fått till stånd endecentralisering och när det har börjat gå bra, då skall man helt plötsligtgöra inskränkningar. Man skall spara. Vi är inte motståndare till att ävenSveriges Radio sparar. Men om man skall spara, får man inte göra det på dennivå där produktionen är bilhgast. Det har upprepats . Det skall istället göras på en annan nivå, i toppen. Inte heller är vi emot ett utvidgat samarbete mellan deolika radioformerna i syfte att göra besparingar. Jag tror faktiskt att man kangöra sådana. Vidare tror jag att man kan föra en diskussion om ettenda radiobolag, just för att administrativt göra besparingar. Men det ärnågonting helt annat än att bara börja plocka bland de verkligakvalitetsbitarna inom Riksradion. Det reagerar vi emot. Jag förstår inte varförkulturministern inte kan diskutera de i enlighet med 1978års beslut. Varför springa undan? Den frågan hör i högsta grad ihop med den härdiskussionen. 52JOHN (vpk): Ja visst är vi överens, statsrådet ,om att vi skall ha värdefulla program från alla delar av landet. Det är ju avdet skälet som de fem frågor som behandlas har framställts. Vi tror nämligenatt det föreligger en uppenbar risk att de värdefulla program spolieras som producerasi de aktuella distrikten. I exempelvis produceras en mängd program.Om distriktsradion i läggs ned, tror jag att det blir svårt förstatsrådet att garantera att programmen får produceras i framtiden.Det gäller flera program, t. ex.: Häri norr. La Bohémefrån ,Sommarmorgon, Lyhört, Damernas, Jazz i , , Radio ,radions enda kvinnoprogram. Härs och tvärs, Barntillåtet, , ettforskningsprogram. Moment 84, På resa med , Gråt inte - forska, ettprogram om kvinnoforskning och Jazz på scharinska. Det föreligger alltså en risk för att dessa program intefår existera i fortsättningen. Om det nu skall sparas pengar, måste man väl se på möjligheternatill ett samarbete exempelvis mellan Riksradion och Lokalradion - inte så attLokalradion blir någon sorts agentur för Riksradion utan att vissa andraresurser kan samordnas. Vad man nu med fog kan befara är att dessa viktigaprogrampolitiska mål kan komma till korta i en alltför snabbt genomförd och påekonomiska överväganden grundad förändring av antalet distrikt. Det är ju dettasom det handlar om. Och därför behövs det rådrum. säger att det bara handlar om enutredning. Men tänk om utredningen fullföljs till beslut - då är skadan redanskedd. Om den planerade indragningen av Riksradionsdistriktskontor på vissa orter Låt mig börja med att vända mig till BertilMåbrink och redovisa bakgrunden till att jag här avvisar diskussionen omprogramproduktionens omfattning. Jag gör det därför att den fråga som BertilMåbrink och övriga har ställt är: Vilka åtgärder kommer regeringen att vidtaför att förhindra den planerade indragningen av Riksradions distriktskontor iVäxjö, osv.? Den andra frågan har inte ställts av ,, Per , eller . Den hardäremot ställts avTore och i form av en interpellation riktats till migav . Och jag tycker att respekten mot dem-som är lika stor som denrespekt jag känner för er - kräver att jag väntar till , då jagskall ta upp den frågan. Eftersom det blir en interpellationsdebatt är ninaturligtvis välkomna att delta också i den. Jag tycker faktiskt att det är enfördel att hantera den frågan på det sättet. Beträffande den argumentering somförts fram om värdet av de små distrikten vill jag säga att jag delaruppfattningen att det är viktigt att ha en decentraliserad produktion; jag förmin del skulle kunna tänka mig 24 distrikt. 54PER (vpk): Det är ett utmärkt konstaterande somkulturministern gör när han säger att han delar vår uppfattning att det är bramed en decentraliserad produktion. Det leder till slutsatsen att det också ärbra om de nuvarande distrikten får vara kvar. 12 protokoll 1983/84:92-94 Om den planerade indragningen av Riksradionsdistriktskontor på vissa orter Jag vill sedan-på den korta tid som jag har-säga attLokalradion inte kan ersätta Riksradion, för de sysslar med två helt olikasaker. Lokalradion skall ge dagsaktuella nyheter och spegla vad som sker inärmiljön, och Riksradion skall ge en fördjupning och en bättre förståelse avvad som händer i en litet vidare krets men ha anknytning till kultur,utveckling och kulturpersoner inom den egna regionen. Detta är primärt. Om vi slår sönder den distriktsorganisation som vi har riskerar vi att dessa värdefulla kontakter - som exempelvis i vår regionhar fungerat - bryts sönder, vilket är till skada förriksradioverksamheten. 55 (vpk): Det är bra att kulturministernär så generösatt han uttalar sig för att vi skall ha 24 distriktskontor. Men handlar detom 5, och då är vi alltså överens om att de kommer att få vara kvar - visträcker oss nämligen inte längre än till dessa 5. Beträffande de skall jag inte tjata mer - jagkan respektera kulturministerns argument på den punkten. Men jag måsteifrågasätta hur det kan vara möjligt att organisera sä att det blir tvådebatter om ungefär samma frågor. Det är väl ändå att slösa både med ministernstid och med tid, och vad jag förstår har direktiven om att det skallvara denna uppdelning kommit från departementet. Jag tycker att sådant skall undvikas i fortsättningen. Vihade mycket väl kunnat diskutera detta i en gemensam debatt - det vore att vararationell. 56 (vpk): Eftersom repliktiden är så knapp, skall jaguppehålla mig bara vid en enda fråga. Statsrådet säger att det här trots allt bara ärfråga om en utredning och att man, om det visar sig att Riksradion inte följerintentionerna från riksdagsbesluten, i det läget får vidta åtgärder. Men ärdet då inte bättre att göra en noggrannare utredning, för att se var maneventuellt skulle kunna spara in de pengar det gäller utan att göra sådanaallvarliga ingrepp i distriktsindelningen som det enligt den gjorda utredningennu faktiskt är fråga om? Jag tror att det skulle vara en mycket bättre utväg.Man skulle då också vinna stor respekt, framför allt hos alla de människor somarbetar på de distrikt som hotas av nedläggning. 57BJÖRN (vpk): Jag tackar ja till inbjudan tillinterpellationsdebatten och lämnar därmed diskussionen om producent- ochproduktionstimmar. Jag skall alltså återkomma, dock under förutsättning atttiden kommer att passa mig i egenskap av småbarnsförälder. Låt mig i stället återgå till den frågeställning som vidiskuterade i början av debatten. Anser kulturministern att en nedläggning avde aktuella distriktskontoren är ett sätt att möta den anstormning som vi märker på det massmediala området? Först beträffande procedurfrågan: Denuppdelning i fråge-och interpellationsdebatt som har skett har inte berott påönskemål från min sida, eftersom jag kommer att vara här vid båda tillfällena.Däremot är det naturligtvis en. fördel om de som ställer frågor resp.interpellationer har en chans att vara med när dessa besvaras. Jag sade att jag tycker att det är bra att man har endecentraliserad radioproduktion. Jag tycker alltså att det är bra att man harproduktion på många ställen. Jag sade att jag kan tänka mig 24 distriktskontor,och det har vi också på sätt och vis, nämligen genom att vi har lokalradiostationer.Det var med en viss besvikelse jag noterade att Per menar attLokalradion duger till att producera nyhetsprogram men tydligen inte klarar attgöra andra program. Om den planerade indragningen av Riksradionsdistriktskontor på vissa orter 59 PER (vpk): Låt mig slutligen återigen påpeka attLokalradion och Riksradion inte har samma uppgifter. Jag kan för min del tänkamig, som man också gör i utredningen, ett samarbete mellan dessa tvä former avradioverksamhet. Det kan bedrivas på den administrativa sidan, på den tekniskasidan osv. Däremot är det svårt att i programarbetet få kvalificeradejournalister som kan ägna sig åt två olika typer av verksamhet som väsentligenskiljer sig från varandra. Jag kan därför infe se Lokalradion som en lokal variant avRiksradion. Jag tycker att det är ett oriktigt synsätt. Även om vi skall ha densamordning och det samarbete som går att åstadkomma på området, måste vi ocksåha en decentraliserad riksradio. 60 (vpk): Jag konstaterar att kulturministern tråkigtnog inte vill svara på den här frågan eller ens kommentera vad han själv itexten i årets budgetproposition tar upp som en viktig aspekt påradio-TV-området. Han vill inte kommentera distriktens betydelse i förhållandetill de problem som han där beskriver. -Då får väl jag tolkningsföreträde idenna fråga. 61 (vpk): Det är ointressant omdet är kulturministern eller tjänstemännen på departementet som har föreslagitden här uppdelningen. Faktum kvarstår: Det är slöseri med tid och krafter attgöra på def här sättet. Def passar sig kanske infe atf ställa frågorfillbaka, men jag vill ändå fråga : Är det av vikt om den somställt interpellationer och frågor i det andra ämnet har tillfälle att varamed när jag svarar? När det gäller fråga vill jag påpeka attjag faktiskt redan i budgetpropositionen har sagt att jag tycker att det ärviktigt att man gör radioprogram. Om den framtida organisationen av B 63 (vpk); Det är självfallet viktigt, och det har jagockså sagt, men jag har talat om att vi står inför det faktum att debatten bliruppdelad och att det är en felaktig handläggning när departementet delar uppden på detta sätt. Det hade varit värdefullt att föra hela debatten , mendet kan självfallet inte ske när inte interpellanten är här, därför attdepartementet har delat upp det hela på det här sättet. 64 (vpk): Jag skall inte etikettera kulturministernssenaste replik till mig. Jag vill inte göra det här i kammaren. Men det är intebara fråga om att göra radioprogram - utan att göra radioprogram med en visskvalitet, statsrådet. Det var i det sammanhanget jag tog upp diskussionen ominte distrikten har en viktig uppgift att fylla när det gäller att spridakunskap om den befintliga nationella kulturen från distrikten och ut över helalandet. Det är klart att jag som värmlänning är särskilt intresserad av attbehålla distriktskontoret i , eftersom vi har ett speciellt fintkulturarv i . Jag ser mig nödsakad att ta uppprocedurfrågan. Tidpunkten för besvarande av frågor och interpellationer görsupp i samråd mellan dem som ställer frågorna och statsrådet som skall svara. Viförsöker alltid hitta tider när båda kan vara här. Detta är motivet till ibland får dela upp debatterna i olika avsnitt och jag får komma hit påflera frågestunder med i stort sett samma frågor. Det är ganska naturligt. Manskall och bör göra på det sättet. Jag hade naturligtvis kunnat erbjuda er att skjuta påbesvarandet av dessa frågor utöver vad riksdagsordningen egentligen säger. Mendå hade svaret kommit efter det att har haft möjlighet attdiskutera frågan vidare - och jag är inte säker på att det var det nieftersträvade. Överläggningen var härmed avslutad. 12§ Svar på fråga 1983/84:361 om den framtida organisationen av har frågat mig om jag avseratt ge massmediekommittén (U 1982:07) tilläggsdirektiv i syfte att utredaSveriges framtida organisation eller om jag på annat sättavser utreda frågan. uppdrag är koncentrerat till frågorrörande satellitmottagning och kabeldistribution. I tilläggsdirektiven fillkommittén (Dir. 1983:19) sägs bl. a. att kommitténs uppgift bör vara atf liiggafram förslag fill beslut omprinciper för utbyggnad och utnyttjande av ny teknik för massmedieändamål.Kommittén skall belysa hur användningen av ny teknik påverkar radio- ochTV-verksamhet av nuvarande slag. kommer att presentera sinaförslag . I tilläggsdirektiven till massmediekommittén anfördechefen för att bör vara oförhindratatt aktualisera och genomföra organisatoriska förändringar inom koncernen ochatt hon i den mån förändringarna är av en sådan art att de kräver avtalsförändringarräknade med att företaget kommer in till regeringen med förslag till sådana.Sveriges Radio utreder nu med stöd av denna initiativrätt en rad frågor som rörkoncernens organisation, regionalisering, betal-TV m.m. I samband med åretsanslagsframställning kommer att redovisa förslag idessa frågor. Förberedelserna för ett nytt avtal sker enligt min meningbäst i form av en parlamentarisk beredning. När massmediekommittén och lagt fram sina förslag kommer vi att ha ett bra underlag förutformningen av direktiv till en sådan beredning. Om den framtida organisationen av 67RUNE (): Jag tackar statsrådet för svaret, som var ettklart besked på min fråga. Jag ställde frågan därför att jag är övertygad om attSveriges står inför organisatoriska förändringar. Och om det skallgöras förändringar av den nuvarande organisationen bör det enligt min meningske när nytt avtal skall ingås. Det torde inte vara någon överdrift att säga att dentekniska utvecklingen kommer att medföra betydande förändringar påetermediaområdet . Man kan naturligtvis beklaga attmassmediekommittén i sina direktiv inte fick uppdraget att utreda eventuellaorganisatoriska förändringar och förbereda ett nytt avtal när det nuvarandeutgår. Men det svar jag har fått är helt tillfredsställande, och jag tackar fördet. Jag vill emellertid poängtera vikten av detparlamentariska inflytandet i det arbete som skall ske inför den nya avtalsperioden.Det vore också bra om vi kunde få en bred politisk uppslutning kring hurverksamheten inom skall bedrivas. Därför är detsjälvklart att partierna är med i förberedelsearbetet såväl beträffandeorganisations- och rationaliseringsfrågorna som beträffandemålsättningsfrågorna. skall detta förberedelsearbete varafärdigt och ett nytt avtal vara i hamn. Då skall vi ha klarhet i bl. a. såviktiga frågor som vilken organisation vi skall ha, hur ekonomin skall klarasoch vilken målsättningen för programutbudet skall vara. Jag hoppas därför attden parlamentariska beredning som statsrådet har utlovat så snart som möjligtblir tillsatt och att den får god tid på sig att arbeta. Överläggningen var härmed avslutad. Om åtgärder för att lösa kulturtid- skrifternas problem 13 §Svar på fråga 1983/84:366 om åtgärder för att lösa kulturtidskrifternasproblem har frågat mig vilka åtgärderregeringen avser att vidta för att lösa kulturtidskrifternas problem när detgäller distribution och ekonomi. Statligt stöd till kulturtidskrifter har i nuvarande formutgått , innevarande budgetår med ett belopp av 9,6 milj. kr.Stödet har skapat förutsättningar för många tidskrifter att komma uf. a. därigenom fått en rik flora av kulturtidskrifter av hög kvalitet. Trots ett omfattande ideellt arbete och trots def statligastödet brottas många kulturtidskrifter med ekonomiska problem. Svårigheterna äronekligen störst på distribufionssidan. har under ett antal årverksamt förbättrat tidskrifternas marknadsföring: En katalog över kulturtidskrifterhar kommit ut för fjärde året, kulturfidskriftsfestivaler har arrangeratsi , och . Rådet har i sin senaste anslagsframställningaviserat att erfarenheterna skall sammanställas och läggas till grund förpreciserade förslag. Med hänsyn till detta samt bokutrednings ochfolkbiblioteksutredningens snart avslutade arbete är jag f. n. inte beredd attföreslå förändringar av de statliga insatserna för kulturtidskrifter. 69EVA (vpk): Jag tackar för svaret på min fråga. Det är ett obestridligt faktum - det erkännerkulturministern också - att intresset förde svenska kulturtidskrifterna stadigtökar. Men med tillgängligheten är det inte särskilt väl beställt. Kulturministern hänvisar i sitt svar till bokufredningenoch folkbiblioteksutredningen. Det är ju ett faktum att biblioteken justskulle kunna utgöra en naturlig distributionskanal. Men de får minskadeanslag. Detta innebär att de inte har möjlighet och inte har rådatt köpa in kulturtidskrifterna i den omfattning som de skulle önska. Såsomexempel kan nämnas att av de kulturtidskrifter som får statligt stöd - i ochför sig otillräckligt - i genomsnitt bara en femtedel återfinns på biblioteken.Ingen kommun och inget länsbibliotek har samtliga tidskrifter, infe ens i ettenda exemplar. Dessutom finns de i regel inte till låns på samma sätt somböcker. Vi återkommer till frågan om bibliofekspengarna. Jagtycker atf def är en skandal atf socialdemokraterna här har svikit tidigareutfästelser om ytterligare pengar i avvaktan just på dessa utredningar. Hur ser det ut utanför biblioteken? Ja, fa Pressbyråneller Presam. Vi har från vpk fidigare krävt atf Presam skall församhälleligas,därför att det är en viktig distributionskanal. Vad hittar man? Ja, inte hittarman kulturtidskrifterna. I regel hittar man porr samt och liknande,infe de kvalitativt högtstående tidskrifter som erhåller statligt stöd och somhandlar om allt från litteratur, konst, teater, musik och film tillinternationella frågor. Även bokhandeln har svårigheter. Jag har själv gjort enliten undersökning. Det visade sig snabbt att det är näst intill omöjligt attfå tag på en hel del av dessa kulturtidskrifter. Vi vet som sagt att det finns ett intresse för dessatidskrifter. De försök som har gjorts ute i landet, t. ex. i , visaratt intresset är stort. I har man gjort en särskild undersökning, ochfrån 900 fill klart över 4 000 exemplar av kulturtidskrifterna utlånades såsnart de började behandlas såsom böcker. Flera försök behövs. Jag tycker infe atf kulturministernssvar är tillfredsställande. Det krävs snabba åtgärder på detta område: Om åtgärder för att lösa kulturtidskrifternas problem Jag håller med om att enverksamhet, där biblioteken engagerar sig för ett bekantgörande avkulturtidskrifterna, är viktig. Jag hoppas att vi mot bakgrunden av deresonemang som kommer att föras om folkbiblioteksutredningens betänkande skallkunna fa ställning till vad vi på den punkten kan göra. Däremot är jag inte övertygad om att Pressbyrån,tobakshandlare och varuhus är de rätta kanalerna för emellanåt ganskakvalificerade och särpräglade kulturtidskrifter. Utöver bidaget fillproduktionen som har ökat från 2,5 fill 9,6 milj. kr.vore det kanske inte det allra bästa sättet atf också ha ett tryckbidrag, somgjorde att man tryckte ett stort antal tidskrifter, vilka hamnade på felställen, där de inte hade förutsättningar atf nå sin publik. Man måste ha dengrundläggande insikten. Man kan också fråga om det alltidär tidningarna med de största upplagorna som har det allra starkastegenomslaget. Där ligger faktiskt, , något av ett kommersielltbetraktelsesätt, atf bara den tidning spelar roll som har en mycket storupplaga. Jag vet många författare, som har spelat en oerhört stor roll försvenskt kulturliv och svenskt litterärt liv, trots att deras upplagor inte hartillhört de mest lästa och älskade. 71EVA (vpk): Beträffande det sista måste kulturministernha missförstått mig. Jag har inte sagt att den tidning som spelar enkommersiell roll skulle vara den mest betydelsefulla. Vad jag försökte förafram var just att vi ger ett statligt stöd till bra kulturtidskrifter, även omde inte har en särskilt stor upplaga, men att vi också måste se till att de kannå uf. Det gör de inte .