prot · G709126 · 1983-12-31 00:00:00 — Vaddet handlar om är väl ändå i första hand att man bör ha rösträtt i det land därman arbetar och bor och där man är beroende av lagar och andra bestämmelser. Deflesta beslut som vi träffar i denna kammare berör ju invandrarna i hög grad,och därför bör invandrarna också kunna påverka politiken genom att de fårrösträtt i riksdagsval. Låtmig så notera, herr talman, att bland de frågor som utredningen skall sysslamed återfinns en fråga som vpk länge drivit, nämligen kravet på slopande av4-procentsspärren vid val till . Det är naturligt att denna frågafinns med, när en rad författningsfrågor skall prövas. Utskottetsbetänkande är inte begränsat till frågor som skall bli föremål för utredning.Utskottet tar också ställning till vissa motioner, och jag vill beröra ett parav dessa. socialdemokratisk motion begärs lagändring för att förhindra att en personsom valts in för ett parti kan sitta kvar på sitt föratvarande partis mandatefter att ha bytt parti. Utskottet anför vissa skäl mot enlagändring. Dessa skäl får dock inte hindra fortsatta överväganden för attlösa problemet, påpekar vi i ett särskilt yttrande från vpk. Helt riktigtframhåller utskottet att det svenska valsystemet utmärks av att väljarna röstarpå parti snarare än på person. De förhållanden som motionärerna tar upp måsteanses strida mot detta utmärkande drag. Hur problemet skall lösas bör dock bliföremål för fortsatta överväganden. Utskottsbetänkandetberör också en stor författningsfråga, nämligen frågan om vårt statsskick.Skall vi behålla eller avskaffa den kvarleva från en Vbsafrågor på det författningspolitiska området 4Riksdagens protokoll 1983/84:126-127 Vissafrågor på det författningspolitiska området förgången tid som monarkinutgör? Detta måste vara en viktig fråga när författningen står under debatt. Detär ändå på det sättet, att så länge monarkin finns kvar kommer det att i vårtstatsskick finnas inslag av bördsrätt och andra företeelser som är oförenligamed demokratiska strävanden. Dennafråga har diskuterats vid åtskilliga tillfällen här i , men jag kaninte erinra mig att ha hört några godtagbara, rationella skäl för monarkinsbevarande. Däremot finns det många skäl för att avskaffa monarkin. Detborde kännas särskilt olustigt för socialdemokraterna att slå vakt om dennafeodala kvarleva och därigenom gå emot sitt eget partiprogram. Men också iandra partier där demokrati och jämlikhet är honnörsord borde det kännasbesvärande. Varje strävan till ökad demokrati och jämUkhet motverkas av att ettodemokratiskt system bevaras och t. o. m. skyddas i grundlag. Inteens de representativa uppgifter som åvilar kungen kan vara motiv för attbehålla monarkin. Vi menar att dessa uppgifter med fördel kan överföras tillriksdagens talman. Utövervpk-motionen om monarkins avskaffande har väckts ett par andra motioner somberör statschefens roll. Motion 1379 av Axel m. fl. (s), där detbegärs en utredning som syftar till en omprövning av statschefens roll ocharbetsuppgifter, bUr såvitt jag förstår bäst tillgodosedd genom bifall tiUvpk-yrkandet om monarkins avskaffande. Motion1388 av (m) - som denne själv har berört här i debatten - om attuttrycket "statschefen" i regeringsformen bör ersättas med"Konungen", samt att monarken skall utse regeringsbildare, hållatrontal vid öppnande, vara ordförande vid beslutskonseljer i viktigaärenden och formellt åter bli befälhavare över rikets försvarskrafter är etteko från en svunnen tid. Dessa idéer är så befängda att inte ens någon moderat iutskottet har ställt upp för dem. Vpk-reservationen ger i sammanfattning skälen för att monarkin böravskaffas. Reservationen innehåller också erforderliga lagförslag medinnebörden att successionsordningen skall utgå ur grundlagen och att riksdagenstalman är rikets statschef. Dettaskulle vara ett betydelsefullt steg för att främja demokrati och jämlikhet. Jagyrkar därför bifall till reservation nr 2. 54 () replik: ställde i sitt anförande följande provokatoris-ka frågatill mig: Vad har emot invandrare, eftersom han inte vill gedem rösträtt? Jagvill till att börja med säga att vi här egentligen inte diskuterar denproblematiken. Vad vi nu behandlar är utlandssvenskarnas rösträtt, vilket ärett helt annat spörsmål. Men jag svarar ändå gärna på fråga. Jagtycker visst att invandrare skall ha rösträtt. Vad det gäller är inte huruvidade skall få rösträtt utan hur detta mål skall uppnås. Jag anser att det bör ske genom attinvandrarna vinner svenskt medborgarskap. Det är den allra enklaste ochprincipieUt riktigaste vägen, och vad jag förvånar mig över är att NilsBerndtson och hans parti inte tycker likadant. Jaggrundar min uppfattning på tre principer. För det första tycker jag att manskall slå vakt om det odelade medborgarskapet. I medborgarskapet ingår nämligenett knippe av rättigheter och skyldigheter som balanserar varandra. En sådanrättighet är deltagande i val till rikets högsta beslutande organ, och denskall inte brytas ut ur medborgarskapet. Det är lika orimligt att söndrasvenskar och invandrare genom att skapa nya kategorier: med rösträtt ochvalbarhet, med rösträtt men inte valbarhet, utan vare sig rösträtt ellervalbarhet. Jagslår för det andra också vakt om den enskildes integritet och friabeslutanderätt. Jag menar att val av medborgarskap är en djupt personlig fråga,ofta emotionellt laddad. Fördet tredje finner jag att principen att vissa medborgare skall berövas rösträttmedan rösträtt skall införas för främmande länders medborgare går tvärtemot enentydig utveckling i . Jag tycker inte att har anledning att avvikafrån vad som är det naturliga - detta att ett land underlättar för sina egnamedborgare att delta i det egna landets val. Därmed hoppas jag att NilsBerndtson har fått klart för sig vad den här frågan egentligen gäller. Vissafrågor på det författningspolitiska området Anf.55 (vpk) replik: Även om utlandssvenskarnas rösträtt inte direkt har ifrågasatts ,hör ändå dessa frågor intimt samman. Det gäller ju just vad som skall varagrunden för rösträtten. vill att det skall våramedborgarskapet. Jag menar att ännu viktigare är var människorna arbetar ochlever. Mankan ställa frågan ungefär så här: För vem är det viktigast att påverka detsvenska valet - invandraren, som har sin dagliga gärning här i , ellerden som har varit bosatt i och kanske lämnatvårt land? Jagtycker att man skall se rösträtten som en möjlighet för människorna att påverkasin situation. Om och andra får som de vill och kravetuppfylls att rösträtten skall vara beroende av medborgarskapet även ifortsättningen, kommer stora invandrargrupper inte att få rösträtt. Är detaUdeles orimligt att människor från andra länder, som bor och arbetar i Sverigeett antal årtionden, ändå vill behålla sitt ursprungliga medborgarskap för atti framtiden eventuellt återvända till sitt forna hemland? Jag tycker att denna fråga borde vara ganska enkelatt lösa. Om man vill se till att alla människor som bor och arbetar här skallkunna påverka politiken, bör också invandrarna få rösträtt i riksdagsvalen. 56 () repUk: Jag tror att samtUga i kammaren närvarande ledamöter har observerat,att inte med ett ord berörde utlandssvenskarnas Vissafrågor på det författningspolitiska området ställning - alltså denfråga vi diskuterar - utan han höll ånyo ett långt kommunistiskt lovpristal förutlänningarnas rösträtt vid val till svensk riksdag. Det vittnar kanske omvilka ideologiska motsättningar som trots allt finns mellan de goda kamraternaNils och . Anf.57 (vpk) replik: Jag vet inte huravida mitt tal var specifikt kommunistiskt eller ej.Det är betydligt bredare kretsar än bara kommunisterna som framför meningen attinvandrarna borde beredas rösträtt i . Vi skall komma ihåg attinvandrarna har rösträtt i kommunalvalen. Det handlar alltså om att gå vidare,så att de också kan påverka sin situation via rikspolitiken. Jagberörde faktiskt utlandssvenskarna med min jämförelse. Mycket länge har funnitsvissa begränsningar av den tid man får ha varit borta från och ändå fårbehålla rösträtten. Sedan ville de borgerliga ta bort begränsningarna, och dåfår vi situationen att människor som har vistats i andraländer har rösträtt här medan människor som vistas, arbetar och bor här saknarrösträtt. Det är däri orättvisorna ligger. Tredjevice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet fåantecknat att han inte ägde rätt tiU ytterligare replik. 58 (): Det blev klart att den arbetsgrupp som arbetat medförfattningspolitiska frågor under justitieministerns ordförandeskap och somhar bestått av företrädare för samtliga riksdagspartier saknade föratsättningaratt lägga fram förslag till grundlagsändringar i de frågor den arbetat med.Denna bedömning grundade arbetsgruppen på frågornas svårighetsgrad och den tidsom enligt grandlagen behövs för att lägga fram förslag års val.Gruppen förordade emellertid att samtliga frågor, som behandlats av den, skulleföras över till en parlamentarisk utredning med uppgift att föreslåförbättringar av folkstyrelsens villkor. Underden allmänna motionstiden väcktes en rad motioner, varav flera med direktayrkanden om att vissa frågor, som aktualiserats av de motionerande partierna,skulle tas upp av utredningen. Ytterligare synpunkter på utredningen harframkommit under utskottsbehandlingen. Dessa önskemål - från motionärerna ochfrån ledamöter i utskottet - har sammanvävts i betänkandet under avsnittetUtredningsfrågor. Vihar - det tycker jag liksom är tUlfredsställande - lyckats bliöverens om skrivningarna, vilket innebär att sex motioner har blivit besvaradei denna del. Våra skrivningar är samlade under fyra huvudrubriker: kontakternamellan väljare och valda, ställning som debattforum, regeringensställning i statsskicket och minoritetsskyddet i grundlagen. Medviss uppriktighet noterar utskottet att vad vi uppnått enighet om är att vissafrågor skall utredas. Det har, tillägger vi, skett i fuU insikt om attönskemålen om förändringar delvis utgår från skilda sätt att se på vad som i slutskedet bör ingå i enförfattningsreform. Låg mig använda en bild och säga att jag ser det somkommitténs uppgift att plocka ned några av de många utredningsbollar somkastats upp i luften för att få kvar ett lämpligt antal till slutspelet iutredningen, då en konstruktiv kompromiss förhoppningsvis kan arbetas fram. DetUgger i sakens natur att det enhälliga betänkandet - eftersom vi alla skrivitunder det - innehåller mer neutrala än entusiasmerande och engagerandeformuleringar i beskrivningen av de olika frågeområdena. På så sätt har vikunnat visa en generös inställning tUl varandras önskemål utan att ändra vårsakinställning. Debatten visar å andra sidan att det inte saknasengagemang från partiernas sida för de egna hjärtefrågorna. Till detta förenasvi i önskemålet om en livligare författningsdebatt ute bland väljare i allaåsiktsläger. Enligtmin uppfattning är det en särskilt viktig uppgift för utredningen att stärkastatsmakternas och riksdagsledamöternas ställning efter en utveckling inomfolkstyret, där det uppstått en rad nya maktcentra vid sidan av ochregeringen. Enhuvuduppgift för utredningen blir med den utgångspunkten att förbättramedborgarnas möjligheter att göra sitt inflytande gällande i poUtiken, att seöver position som debatt- och beslutsarena och att skapa ökadeförutsättningar för handlingskraftiga regeringar. påpekat fullgör rikdagsledamöterna i en modern, representativdemokrati två roller, som har nära sammanhang med varandra. Vi är bådebeslutsfattare och representanter. Enligt utskottets uppfattning är detangeläget att öka ledamöternas möjligheter till utåtriktade kontakter. Det böråstadkommas genom en effektivisering av riksdagsarbetet - att detta är en synnerligenaktuell fråga behöver jag väl inte särskilt framhålla under nuvarande hektiskaskede i riksdagsarbetet. Idet sammanhanget vill jag också erinra om att i vårt utskottsarbetsgrupp har ett organ som är lämpligt för behandling av en rad frågor somrör arbetsförhåUanden. Föratt förstärka regeringens ställning i statsskicket är det viktigt att sökareformera valsättet och förbättra upplösningsinstitutet. Frågan om mandatperiodenslängd och om vi skall ha gemensam valdag eller ej har heller inte förlorat iaktualitet, men den bör komma upp i ett senare skede av utredningsarbetet föratt man skall undvika att partierna gräver sig ned i gamla skyttegravar. - Sålångt om den kommande utredningen. Detvå reservationer som knutits tiU betänkandet handlar dels om rösträtt iriksdagsval för utlandssvenskar, dels om statsformen och statschefens roll. Beträffandeden sista frågan har det funnits enighet inom utskottet om att den inte skulleskickas till en ny författningsutredning. Den var föremål för ingåendeöverläggningar inom grundlagberedningen. Dessa ledde fram till den s. k.Torekovskompromissen. Den innebar att statschefen enbart skulle fårepresentativa uppgifter. De sista formella resterna av en personlig kungamakttogs bort. På denna kompromissgrand står utskottet kvar. Det innebäravstyrkande,av den kommunistiska reservationen med förslag om Vissafrågor på det författningspolitiska området Vissafrågor på det författningspolitiska området införande av republik,vilken återkommer ofta som en följetong. Likaså avstyrks yrkandet i ensocialdemokratisk motion om att den nya författningsutredningen skulle omprövastatschefens roll och arbetsuppgifter vid deltagande i informationskonseljeroch vid ordförandeskap i utrikesnämnden. Dessutom avstyrks ett krav av motsattinnebörd från , som han här har talat om, om att den nyautredningen skall ta upp frågan om en förstärkning av konungens ställning.Eftersom utskottet är enigt, med undantag för vpk, ser det alltså ut som omTorekovskompromissen överlever den nya revisionen av författningen. BirgerHagård sade att kompromissen lägger sin döda hand över mycket. Jag vill dågärna säga att det inte gör mig så mycket om den lägger sin döda hand överBirger Hagårds förslag om hur kungens ställning skall stärkas. Jag tycker inteatt det behöver beklagas om det förslaget inte behandlas. 1motioner från och och i en gemensam borgerUg reservationföreslås att rösträtten för svenska medborgare som är bosatta utomlandsgrundlagsskyddas genom borttagande av förbehållet om bosättning i riket i 3kap. 2 § RF. Tilldetta vill jag säga att rösträttskommittén nyUgen har redovisat sin inställningi den här frågan. och har här redogjort förreservationen. Jag skall här helt kort redovisa majoritetens uppfattning.Enligt den möter det stora svårigheter att finna något annat kriterium än etttidskriterium när det gäller att bestämma utlandssvenskamas anknytning tillhemlandet. Kommittén föreslår därför att rösträtt skall tillkomma svenskamedborgare som under de senast förflutna tio kalenderåren före ettriksdagsval varit kyrkobokförda i . bör, enligt kommitténsmajoritet, s. k. boenderösträtt införas, vilket innebär att personer skallrösta i det land där de bor oavsett i vilket land de är medborgare. På så sättskulle svenska medborgare som är fast bosatta utomlands få rösträtt tillboendelandets parlament. Det är de tankegångar som majoriteten har anfört. Utskottetanser att man bör avvakta remissbehandlingen av betänkandet, som givetviskommer att belysa synpunkter både från kommitténs majoritet och från dessminoritet. Därmed yrkar jag bifalltill utskottets hemställan på samtliga punkter. 59 (vpk) replik: åberopade , men den kan väl inte ialla tider få konservera ett feodalt system. Är det så, , attkompromissen tar över även vad som står i ert partiprogram? Om jag minns rättstår ordet "repubUk" bland de krav som reses i programmet. Jagtycker att det är märkligt att det i de här debatterna skall vara så svårt attfå rationellt tänkande människor att inse det absurda i att statschefens ämbeteskall gå i arv. Jag förmodar att varken motionären ellerutskottstalesmannen skulle kunna tänka sig att deras yrken ellerderas funktioner som riksdagsmän vore ärftliga. uppgifter skall alltsåvila på ett ärftligt ämbete. Detta är inte hållbart om man vill främja endemokratisk utveckling. Anf.60 () replik; går det mycket långsamt med grundlagsfrågor, ibland går detganska fort. och utskottsmajoriteten har som vi kunde vänta osshänvisat till rösträttskommitténs majoritetsförslag när det gäller rösträtten. Rösträttskommitténsförslag och uppdrag handlade egentligen mest om rösträtt för utländskamedborgare som bor i . Här talar vi om svenska medborgares rösträtt.Olle instämmer i rösträttskommitténs diskussion om att det är svårtatt finna en annan tidsgräns än . gäller ändå, , helt andra saker. F. n. finns bara den regelnatt man skall ha bott i . Mendet har hänt någonting under de senaste 14 dagarna- om man skall tro den presssom vi värnar så mycket om. I tidningen har det stått att invandrarministernhar sagt att regeringen inte tänker framlägga något förslag om rösträtt vidriksdagsval för utländska medborgare. Om detta är riktigt - och det vore bra omvi fick det bekräftat av justitieministern, som artigt nog har kommit hit underkonstitutionsutskottets debatt - betyder det att man har gått ifrån de litetunderliga och nya tankarna om boenderösträtt. Denna s. k. innovation komkommitténs ordförande på för att på något sätt kunna hitta på några nya motivför att ge utländska medborgare rösträtt. Han hittade därför påboendeprincipen. Omregeringen inte går ut med detta - vilket vi tycker är mycket bra -frågar mansig om man kan hålla fast vid någon boendeprincip. Är det då inte lika bra attenbart ha kvar regeln om medborgarskap? I så fall vore det bättre att bevararösträtten för svenska medborgare varhelst de bor. Det kan väl inte vara så,att vi skall ha en boendeprincip-avseende tio år-bara för en del människor. Jagtycker att det vore utmärkt om justitieministern ville svara. Jag får säkertett svar från . Vissafrågor på dét författningspolitiska området 61 () replik: Allra först vill jag säga några uppskattande ord till utskottetsordförande . Han sade i sitt anförande att det från socialdemokratinssida var självklart att man vid den kommande parlamentariska utredningen intefrån första början skall gräva ner sig i några skyttegravar. Jag uppskattar deninställningen till utredningsarbetet. NärOlle sedan kom in på de avsnitt som gäller vår reservation omriksdagsrösträtten, tror jag att alla observerade att han inte var likaengagerad i sitt framställningssätt som han brakar vara. Jag förstår mycket välatt socialdemokraterna får kalla fötter allteftersom debatten går vidare irösträttsfrågan - invandrarnas rösträtt kontra utlandssvenskarnas rösträtt. säger om utlandssvenskarna att de får rösta i boendelandets parlament.Det är mycket lätt att säga. Vi vet att det i ett antal länder inte Vissafrågor på det författningspoli-tbka området finns någon rösträtt,därför att där råder diktatur. Men svenska medborgare måste ändå bo och verkadär. Vi vet också att det inte finns någon rörelse ute i världen som verkar föratt man skall införa boenderösträtt i riksdagsval. Det är faktiskt bara i någranordiska socialdemokratiska hjärnor- med biträde av kommunister - som dentanken har väckts. Ilikhet med hade jag tänkt ställa några frågor tilljustitieministern. De är alltså redan ställda, och jag ser med spänd förväntanfram mot vad justitieministern kan säga i denna fråga. Anf.62 () replik: Jag hade i och för sig inte tänkt föra någon monarkidebatt -jagbetraktar det som relativt meningslöst, eftersom locket nu har lagts på i ochmed att utskottet hänvisar till Torekovskompromissen. Jag vill bara understrykaatt det inte finns något land som kallar sig monarki där man inte har medbegreppet monarki i sin författning. Inte heller kan jag se det som ett uttryckför en önskan om införande av en ny personlig kungamakt, om man skulle göra vårmonark till formell överbefälhavare för våra stridskrafter eller om han hållertrontalet vid öppnande eUer om han sitter som ordförande vid vissabeslutskonseljer. Möjligen skulle man kunna säga att det kommer in ett Utetelement i det avseendet när det gäller att utse regeringsbildare. Å andra sidanär detta något som traditionellt är föremål för monarkens handlande i andraländer, så varför inte också här. Närdet slutligen gäller själva rösträttsfrågan vill jag upprepa att jag finner detvara en helt befängd tanke att rösträtt och medborgarskap inte skulle följasåt. Detta är, som sade, något som har uppkommit i vissahjärnor i den svenska - eller kanske den nordiska - socialdemokratin. 63 ()replik: Först något om monarkin och dess stäUning med anledning av NilsBerndtsons och anföranden. Jaganser att det var positivt med de beslut som har följt efter den s. k.Torekovskompromissen, när man rensade bort vad jag vill kaUa de sistakvarlevorna av en personlig kungamakt. räknade upp de krav somnu har stäUts av om reformer på detta område. Det gäller justsådana uppgifter som togs bort genom denna grundlagskompromiss. Sedanfrågade varför vi står fast vid denna feodala kvarleva, när vipå vårt partiprogram har republikkravet. Ja, vi har det kravet kvar som en säkerhetsventil.Och jag är säker på att om man skulle få yttringar av en personlig kungamaktkommer vi att aktualisera republikkravet. Men f. n. finns det ingen anledningtill detta. Detriktades en del frågor till justitieministern, men jag antar att jag också kansvara på dem. Det gäller vad som händer med rösträttskommitténs betänkande. Utskottetanser alltså att vi bör avvakta remissbehandlingen av utlandssvenskarnasrösträtt. Jag är säker på att det också är regeringens mening. Då tycker jagfaktiskt att och borde kunna lita på sinaegna argument och på att remissinstanserna behandlar dem på sådant sätt att dekan vänta med att föra debatten tills ställning har tagits tiU dessaremissyttranden. Jag har inte tagit upp någon sakdebatt , jag har bararefererat majoritetens ståndpunkt. Det tycker jag är rimligt att göra, eftersomreservanterna enbart har talat om reservationen. När det gäller frågan om att ge invandrare rösträtt iriksdagsval avvaktar man remissbehandlingen. Regeringen har sagt, att innan manlägger fram ett förslag, skall man ha överläggningar med de övriga nordiskaländerna. Vissa frågor på det författningspolitiska området 64 () replik: Det var förfärligt vad utskottets ordförandetassade i filtsockorna. säger, att eftersom en viss utredning ärute på remiss, tar han inte upp någon sakdebatt. Han vill avvakta. Han svararinte på frågor. Jag ställde den enklaste tänkbara fråga i mitt anförande. Jagfrågade; Vad har utlandssvenskarna gjort för ont, eftersom de skall berövasrösträtt när de har varit borta från landet ? Inte ens den frågan villOlle svara på. Jag berättade tidigare litet grand om vilka yrkesgrupperdet gällde. Jag skall passa på att berätta litet om de röstandeutlandssvenskarna. Det har gjorts enkätundersökningar. Det är människor sombesöker ganska ofta, människor som regelbundet brevväxlar med svenskaroch som läser svenska tidningar i stor utsträckning. Det är människor somlyssnar på svenska radions utlandsprogram. De är aktiva i svenska föreningar iutlandet. De hade redan vid utflyttning stort intresse för politik. De röstadeföre utflyttningen regelbundet i de svenska valen. Får jag ändå, för haren replik kvar, upprepa min fråga: Varför skall just dessa politisktintresserade och nyttiga människor berövas rösträtten? 65NILS (vpk) replik: säger att man harrepublikkravet i partiprogrammet som en säkerhetsventil, om en personUgkungamakt skulle bli aktuell igen. Jag måste säga att det är en märkUg beskrivningav ett partiprogram. Jag tror knappast att programmets författare har tänkt sigen så begränsad roll för det krav som arbetarrörelsen ändå under hela sintillvaro haft. Visst, , var kungens makt större tidigare och vissthar vissa uppgifter överförts på andra organ. Men vilka behov har då arbetarrörelsenoch de demokratiska krafterna i samhället av att bevara den här institutionen? som talade började jag på ettpapper skissera skäl för monarkins avskaffande och skäl för monarkinsbevarande. Listan över skäl för monarkins avskaffande skulle kunna fyUa helasidan.