prot · G709160 · 1983-12-31 00:00:00 — tredjefondstyrelserna får rätt att fastställa räntesatsen på lån frän fondstyrelsetill kreditinrättning som lämnat återlån och att huvudregeln skall vara attåterlån skall amorteras enligt en bunden amorteringsplan. Utskottsmajoriteten har inget att erinra gentemot deframlagda förslagen utan tillstyrker dem. TUl betänkandet är fogade tre borgerliga reservationer,föranledda av en moderat motion. Den första gäller fondstyrelsernas möjligheter att förvärvafastigheter för sin verksamhet. De borgerliga reservanterna kan tänka sig attdetta medges för de "etablerade" fyra fondstyrelserna, medan manavstyrker förslaget att de fem löntagarfondstyrelserna skall ha samma rätt.Avstyrkan sker med den profetiska motiveringen att dessa fonder förutsätts bliavvecklade . Jag skall inte kommentera denna framtidsvision,utan nöjer mig med att yrka avslag på reservationen. Detsamma gäller reservationen beträffande räntesättningenpå refinan-sieringslånen, där propositionens förslag är att första, andra ochtredje fondstyrelserna själva skall fä fastställa räntesatsen. Men man sägerdär att den skallvara anpassad till gällande marknadsränta. I ett ytterligare uttalande om s. k.normerande räntenivå anges att den ränta som bör tas ut skall vara densamma somgäller för lån som beviljas till AB Industrikredit. Reservanterna ville inte ge denna delegationsrätt till deaktuella fondstyrelserna, men utskottsmajoriteten anser inte den anfördainvändningen i reservationen särskilt övertygande. Jag yrkar därför avslag påreservation nr 2. I den sista reservationen går de borgerliga reservanternaemot förslaget att återlån skall amorteras enligt en bunden amorteringsplan,såvida inte särskilda skäl föreligger. Utskottets majoritet har, som redan nämnts, också ställtsig bakom detta förslag, varför jag yrkar avslag på reservation nr 3. I samband med behandlingen av denna proposition harutskottet också, som här anförde, tagit del av regeringensskrivelse.med överlämnande av fjärde fondstyrelsens årsredovisning. Vidgranskningen av årsredovisningen har utskottet noterat att fondens innehav avaktier i har ökat från vid årets början till vid åretsslut. Denna ökning beror inte på någon speciell aktivitet från fondstyrelsenssida utan är en följd av röstfördelningen i samband med fondemission. Detta är sagt mot bakgrunden av att fjärde fondstyrelseninte får förvärva av aktierna i ett börsbolag. Jag noteraremellertid att utskottet inte har funnit anledning till något särskiltuttalande med anledning av årsredovisningen. Däremot finns det särskildayttrande som här har hänvisat till. Avslutningsvis yrkar jag således bifall tillutskpttets hemställan pch avslag på reservatipnerna. Överläggningenvar härmed avslutad. Punkt 2(statens pris- ) Utskottets hemställan bifölls med 168 röster mot 134 förreservationen av m. fl. Utskottets hemställan bifölls. betänkande 29 Punkterna 1-5 Mom. 1 Utskottets hemställanbifölls. Nr 160 Mom. 2 (visst bemyndigande rörande affärsverket FFV) Utskottets hemställan bifölls med 221 röster mot 79för reservation 1 av m.fl. 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 1 Utskottets hemställan bifölls. Mom.2 (förvärv av aktier i ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av m.fl.- bifölls med acklamation. Mom. 1 (fondstyrelsesförvärv av fastighet m. Utskottetshemställan bifölls med 168 röster mot 135 för reservation 1 av . Mom.2 (räntesatsen för refinansieringslån) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.3 (amortering av återlån) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av m.fl. - biföUsmed acklamation. Mom. 4 och 5 Utskottets hemställan bifölls. 1983/84:30 om vård avvuxna missbrukare, 1983/84:32 om behörighetatt utöva yrke inom hälso- och sjukvärden m. m. (prop.1983/84:179) samt 1983/84:33 om vissa socialtjänstfrågor (prop. 1983/84:174). Anf.175 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Socialutskottetsbetänkanden 30,32 och 33 kommer att behandlas itur och ordning. Voteringarnaäger rum i ett sammanhang efter avslutad debatt. Förstupptas alltså socialutskottets betänkande 30 om vård av vuxna missbmkare. 176 (): Moderata samlingspartiets kritik mot LVM -lagen om vård av missbrukare i vissa fall - har samma utseende somtidigare, med den huvudsakliga skillnaden att vi ger kritiken till kännaoch inte kräver direkta lagändringar. Styrkan i och själva grunden för vårkritik är alltså densamma. Man kan möjligen påstå att den kosmetiskt har ettannat utseende. Jag har i olika debatter här i kammaren nogautvecklat grunden för vår kritik, senast vid behandlingen av 1982/83 årsutskottsbetänkande nr 37 från socialutskottet, som också handlade om lagen omvård av missbrukare i vissa fall. Med hänsyn till kammarens arbetssituation skall jag barapeka på att majoriteten i utskottet liksom duckar och gömmer sigbakom socialberedningens arbete och därför kommer undan obehagliga ställningstagandenhär i kammaren. Moderater och centerpartister kan inte längre avvakta ensocialberedning som egentligen förhindrar nödvändiga ställningstaganden. Vipolitiker måste gå till beslut, och det underlag som finns f. n. ärtillräckligt. Med hänvisning till vad jag har anfört yrkarjag bifall till reservationerna 1-8 i betänkande 1983/84:30 frånsocialutskottet. Vård av vuxna missbrukare 177RUNE (): . I går var det folknykterhetens dag. Fråntalarstolar runt om i landet berördes missbruksfrågorna, och de problem vi harpåtalades. Jag tror att många av talarna mötte människor som ställde krav påatt skall fastlägga klara riktlinjer i dessa frågor, men riksdagenväntar på utredningar från socialberedningen och . Det harvi gjort länge, och det händer inte så mycket. I varje fall de av oss som har haft kontakt medkommunernas socialnämnder har klart för oss att den kompromissprodukt som blevLVM och LVU har ' visat sig ha betydande brister. Det kommer då och då till.vårkännedom att det görs uttalanden som tyder på att det kommer att bli en vissflummighet även i fortsättningen. Detta har gjort att ledamöteranslutit sig till de reservationer spm finns i detta ärende. Vi menar att detär angeläget att ger uttryck för en klar uppfattning pm hur vi skallha det i fprtsättningen. brukar, i stpra Pch väsentliga frågor, liggaföre folkopinionen, men så är faktiskt inte fallet när det gäller frågorna omvård av missbrukare. I av knapp ekonomi måste vi även på detta områdeifrågasätta om vi använder resurserna rätt. Jag vågar säga: Vi gör inte det. Vimåste pröva nya vägar. Vi måste lägga fast klarare riktlinjer, och det ärriksdagen som skall ge besked på dessa punkter. Jag ber att med det anförda få yrka bifalltill samtliga reservationer i detta betänkande. Vård av vuxna missbrukare 178 (): För att bemöta det som här anförts kan mansäga: Utredning pågår. De båda oppositionspolitikerna säger att vi duckar och gömmer oss bakom utredningar. Jag vill påpeka att socialberedningen skall vara färdigföre . Samtliga partier sitter med i den utredningen och harmöjlighet att där framföra sina åsikter. Är det någon som tror att man skullenä ett resultat fortare genom att fatta beslut i dessa frågor innanutredningens förslag är framlagt än man gör genom att följa den normalaarbetsgången? Är det ändå inte tradition i att man först utrederen fråga och sedan fattar beslut! Mellan dessa två moment framläggs enproposition, riksdagsledamöterna ges tillfälle att motionera och de olikaförslagen tas sedan upp i resp. utskott. Socialberedningen har fått direktiv att arbeta fort. Vihar stora frågor, men vi skall vara färdiga det här året, och jag har svårt atttänka mig att man skulle kunna arbeta fortare och fä fram beslut grundade påutredningar . Jag vill alltså med dessa ord yrka bifall till hemställani socialutskottets betänkande 30 och avslag på samtliga reservationer. 179RUNE (): Jag vill säga till att det ärriktigt att socialberedningen har fått direktiv pm att arbeta fort. Men det ärjust detta som jag tycker är en besvikelse. Det går år utan att vi fårfram något resultat.. Det är här inte fråga om att fatta beslut utan att getill känna en uppfattning om hur vi vill ha det i fortsättningen. Det, EvertSvensson, har rätt att göra. På det sättet kanske man även kanpåskynda denna socialberedning, som sitter i. 180 (): Till detta är bara att säga - jag fåråterupprepa det - att i socialberedningen sitter också centerpartietsrepresentant, moderata samlingspartiets representant, folkpartietsrepresentant och vpk:s representant. Där kan man väl framföra sina synpunkteroch få dem prövade. Är inte det den riktiga vägen? Visst är detta en riktig väg, men de är inteensamma. Jag tror inte att representant i Öskevik pånågot sätt har bidragit till att det skulle dra ut så långt som dethar gjort. 182 (): Fru talman! Kan dét gåfortare? Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om socialutskottetsbetänkande 33.) 183FÖRSTE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debattera socialutskottetsbetänkande 32 om behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvärden m. m. Behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården m. m. 184 (): Dagens och morgondagens alltmer kompliceradeoch medi-" cinskt-tekniskt avancerade hälso- och sjukvård lägger ettmycket stort ansvar på sina yrkesutövare. Patienten har ett utsatt läge i envårdsituation och har rätt att ställa krav på en säker vård av god kvalitet.Vårdens kvalitet bör också vara densamma över hela landet. För att tryggapatientens säkerhet och trygghet i vården är det nödvändigt med statligaregleringar vad gäller de anställdas kompetens att utföra specifika uppgifterinom hälso- och sjukvården. Det är tillfredsställande att frågor om behörighet ochkompetens att utöva, värdyrken samlas och regleras i en gemensam lag, för attinte som vara spridda i ett flertal författningar. Dock måste sägas att denföreslagna lagen är något av en halvmesyr, då kompetensen för flera yrkesområdenskall vidareutredas, t. ex. beträffande tandvårdspersonalen. Under de ytterstaav har exempelvis psykologerna avhört sig till socialutskottetsledamöter, då legitimationsfrågan inte är löst för de psykologer som har enäldre typ av utbildning. Vi moderater i utskottet skiljer oss i uppfattningen frånpropositionens och utskottsmajoritetens förslag vad gäller sjuksköterskansställning inom hälso-och sjukvården. Legitimation och behörighet är huvudbegrepp vad gäller yrkesutövarnaskompetens och rätt att utöva sitt yrke inom hälso- och sjukvården.Legitimationen skall vara en garanti för en kunskapsnivå och , sådanapersonliga egenskaper hos yrkesutövaren att denne är förtjänt av allmänhetensoch myndigheternas förtroende i vården. Den nya lagen föreslås innehålla bestämrnelser omlegitimation för de nu legitimerade grupperna, dvs. barnmorskor,glasögonoptiker, läkare, psykologer, sjukgymnaster, sjuksköterskor ochtandläkare. Utöver dessa yrkesgrupper föreslås även logopeder ochpsykoterapeuter erhålla legitimation. Vi ansluter oss till dessa förslag liksomtill förslaget att legitimationsbeviset för en sjuksköterska också skall angevilken av de sex inriktningarna inom hälso- och sjukvårdsutbildningen somexamen avser. För läkare, tandläkare och barnmorskor anser propositionenoch utskottsmajoriteten att legitimation skall vara en förutsättning förobegränsad behörighet, dvs. ensamrätt, att utöva yrket. Även apotekare ochreceptarier får sådan behörighet inskriven i den nya lagen liksomtandhygienister och tandsköterskor. Vad det gäller sjuksköterskor anses inte legitimation varanågon förutsättning för behörighet att utöva yrket. "Någon inskränkning ilekmäns rätt att Behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården m.m. Behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården m.m. utöva yrkesom sjuksköterska föreligger inte", säger utskottet. Vi moderater anserdetta vara högst oroande. aiiser att "behörighetskrav bör begränsas till områden,där en inte obetydlig enskild verksamhet förekommer eller kan kommaatt utvecklas och där dessutom riskerna för patienterna är betydande".Statsrådet menar att sjuksköterskornas uppgifter i och för sig kan motivera ettbehörighetskrav. Detta avvisas dock med den motiveringen att sjuksköterskornumera huvudsakligen är verksamma inom den landstingskommunala vården. Vi moderater anser att det är uppenbart att sjuksköterskorborde omfattas av behörighetskrav, då de utgör en yrkesgrupp, som har ansvarför verksamheter, där betydande risker för patienter kan uppstå. Detta inteminst i av stor omvandling inom hälso- och sjukvården, då sjuksköterskanhar fått överta alltmer komplicerade uppgifter från läkaren, t. ex. inomintensiv- och anestesivård och såsom distriktssköterska inom primärvården.Barnsjuksköterskans stora betydelse såväl inom sjukhusvården som inomprimärvården har uppmärksammats mycket - dock inte i . Den lag som riksdag nu står i begrepp att stiftasäger i realiteten "fritt fram" för landstingen-huvudmännen attanställa icke kompetent personal på sjukskötersketjänster. Farhågorna har redanbesannats. 1 en artikel i framgår att Svenska hälso-och sjukvärdens tjänstemannaförbund har uppmärksammat på aftsjuksköterskor får gå arbetslösa i semestertider, därför att landstingen genomatt utnyttja sina dispensmöjligheter anställer personer utan sjuksköterskeexamensåsom vikarier. Vi moderater delar helt de åsikter som har framförts avSvenska läkarförbundets representant i behörighetskommiffén, nämligen att fleryrkesgrupper inom hälso- och sjukvården borde omfattas av behörighetskrav. Videlar också denna hans uppfattning: "Det är från patientens synpunkt intetillfredsställande, att arbetsgivarna/ landstingen, som ofta befinner sig i enkonflikt mellan ekonomiska motiv och kvalitets- och säkerhetshänsyn, självatillåts fastställa regler för sin verksamhet. Det är en förutsättning för detomfattande delegationsförfarandet inom hälso- och sjukvården att Ukformadenormer uppställs för olika yrkesgrupper." Det är med förvåning vi har konstaterat att Svenska hälso-och sjukvårdens tjänstemannaförbund inte starkare har kunnat hävdasjuksköterskekårens ställning inom hälso- och sjukvården. Förbundet har någotvagt uttalat: "Förbundet hade gärna sett att kommittén föreslagit attbehörighet till yrkesutövning skulle gällt flera yrkesgrupper inom hälso- ochsjukvård." Detta är inte att slå vakt om patientens säkerhet i vårdenoch inte att slå vakt om sjuksköterskekårens villkor, vilket alltså läkarkårenhar gjort genom sin representant i utredningen. Vi moderater delar inte utskottets åsikt att den praktiskabetydelsen är Uten genom att legitimation för sjuksköterska inte har uppställtssåsom en förutsättningför att utöva yrket. Vi avvisar den motivering som i propositionen redovisatsfrån behörighetskommitténs betänkande: "Statliga föreskrifter ompersonalens kompetens till föremål för patientsäkerheten bör vägas mot de kravsom den kommunala självstyrelsen ställer och risken för administrativalåsningar." Patientens rätt till en trygg och säker vårdmåste vara självklar, helt oberoende av vem som är vårdgivare. Att vägapatientens säkerhet mot administrativt krångel är minst sagt uppseendeväckande. Vi moderater anser således att legitimerade sjuksköterskorskall omfattas av behörighetslagen. Jag yrkar därmed bifall till den moderatareservationen nr 1 liksom följdreservation nr 3, som innefattar lagförslag ianledning av vårt förslag. Några ord också om motion 1983/84:2855 av rörande legitimation för Doctors of Chiropractic. Redan vid1976/ansåg utskottet det motiverat att man undersökte hurkiroprakforer med utbildning pä högskolenivå skulle kunna inordnas i sjukvården.Det är verkligen att beklaga, att denna fråga har dragit ut så och attförsöksverksamheten med kiroprakforer vid sjukhus inte kommit i gång förrän nui vår. Utskottet anser enhälligt att man bör överväga vilkamöjligheter som den offentliga sjukvården har att ta till vara den kunskap ochskicklighet som seriöst arbetande kiroprakforer otvivelaktigt har. Utskottetförutsätter att frågan om legitimation för dessa yrkesutövare prövas, om denpågående försöksverksamheten ger tillfredsställande resultat. Med den långaerfarenhet jag har av hälso- och sjukvård skulle jag bli förvånad, om intedenna grupp kiroprakforer blir, berättigad fill legitimation. I en motion av m.fl. tar man upp fråganom övergångsbestämrnelser om legitimation för operations-, röntgen- ochradioterapiassistenter med äldre utbildning. Utskottet ställer sig enhälligtbakom uttalandet att dessa assistenter bör beredas tillfälle att i erforderligmån komplettera sin utbildning. Utskottet förutsätter också att regeringenöverväger bestämmelser som säkerställer att ifrågavarande assistenter ävenfortsättningsvis kan uppehålla de tjänster som de innehar, när den nya lagenträder i kraft. Därmed, fru talman, yrkar jag bifall till utskottetshemställan på samtliga de punkter där inga reservationer föreligger. Behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården m.m. Idetta anförande instämde (). 185KENTH SKÅRVIK (fp): betänkande, som liggertill grund för regeringens proposition, har huvudsakligen haft till syfte attlegitimafions-och behörighetsföreskrifterna skall utgå från patienternassäkerhet i vården samt aft de skall vara enhetliga och lättöverskådliga ochinfe onödigtvis inskränka sjukvårdshuvudmännens självbestämmanderätt.Direktiven kan tolkas så att patientsäkerhefen är ett mål som står över allaandra mål, när 10 protokoll 1983/84:159-160 Behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården m.m. kompetenseninom hälso- och sjukvården skall fastställas. Jag kan dock konstatera att kommittén och regeringen i sinproposition infe varit konsekventa i tillämpningen av direktiven. 1 ivern attinskränka behörighetsföreskrifternas omfattning har man tummat på kravet om engod säkerhet i vården. Enligt min mening bör också arbetsterapeuterna omfattasav behörighetsföreskrifferna i förslaget till lag om behörighet att utöva yrkeinom hälso- och sjukvården. Staten bör alltså meddela regler i form avföreskrifter om kompetenskrav för tjänst som arbetsterapeut. I sin bedömning har behörighefskommittén utgått från attgrupperna barnmorskor, läkare, sjuksköterskor och tandläkare intar ensärställning i förhållande fill patientsäkerhefen i princip. Kommitténkonstaterar att en reglering kan begränsas till dessa grupper, men det finnsett fåtal grupper som med hänsyn till arbetsuppgifternas betydelse förpatientsäkerhefen kan jämställas med de fyra nämnda grupperna. Kommitténföreslår aft föreskrifter med behörighetskrav skall finnas även för vissambulanspersonal, vissa laboratorieassistenter, sjukgymnaster ochsjukhusfysiker. Det förefaller mot denna bakgrund för en utomståendemycket ologiskt att arbetsterapeuter med självständigt yrkesansvar förarbefsterapeufisk behandling endast kommer att omfattas av regler i form avallmänna råd frän . I behörighetskommitténs betänkande slås fastatt arbetsterapeuter och sjukgymnaster i rättsligt avseende såvitt möjligt börbehandlas lika med hänsyn tagen till "betydande likheter" vad avserutbildning och arbetsuppgifter. Fr.o.m. utbildasarbetsterapeuter och sjukgymnaster vid rehabiliteringslinjen inom den kommunalahögskolan, inriktning mot arbetsterapi eller sjukgymnastik. Arbetsterapeuten är vanligen remissinstans och har egetbehandlingsansvar. Arbetsterapeuten ansvarar för att utreda och bedömapatientens behov av arbetsterapi i förebyggande, behandlande ochrehabiliterande syfte samt för att utifrån analyser fastställa behov avarbetsterapi, formulera problemen samt besluta om vilka åtgärder som skallvidtas och utföras. - att behandlafysiska, psykiska och sociala funktionsstörningar individuellt och/eller igrupp - att ansvara förindivid- och miljöinriktade åtgärder inom pmrådena personlig vård, boende,arbete/skola och fritid. Av detta följer att arbetsterapeuten har utprovnings- ochordinationsrätt på ett stort antal hjälpmedel, frän enkla till teknisktavancerade. I arbetsuppgifterna ingår även tillverkning och utprovning avortoser samt i visa fall ordinationsrätt beträffande dessa. Vidare bör noterasatt bostads- och arbetsplatsanpasssning ingår som en viktig del i arbetet. Det behövs inte mycket fantasi för att föreställa sig vadt. ex. felaktig träning eller felaktigt utprovade hjälpmedel för exempelvisstroke-patienter kan leda till i form av lidande för patienten. Min oro baseraspå det faktum att landstingen enligt uppgift fortfarande anställericke-utbildade arbetsterapeuter på arbetsterapeuttjänster. De allmänna råd somsocialstyrelsen meddelar är endast en rekommendation till arbetsgivaren ochgaranterar ej den säkerhet och kvalitet som patienten har rätt att kräva. Dennaattityd, som sjukvårdshuvudmännen uppvisar, torde vara en kvarleva från den tiddå arbetsterapi närmast betraktades sorti en form av förströelse.Arbetsterapins innehåll har varit föremål för genomgripandeförändringar, som ställer krav på goda kunskaper i medicinska samt beteende-och samhällsvetenskapliga ämnen, utöver de för arbetsterapeuten specifikayrkeskunskaperna i arbetsterapins teori, metodik och praktiska tillämpning. Detär enligt min mening ett berättigat krav att en patient som fårarbetsterapeutisk behandUng inom samhällets hälso- och sjukvård tillförsäkrasden vårdkvalitet som endast en utbildad arbetsterapeut kan säkerställa. Jagvill också påminna om att intention varit att genombehörighetsföreskrifter säkerställa att ramlagen, HSL, får ett innehåll somökar patientsäkerheten i vården. Jag vill efter detta mitt anförande yrka bifall till reservation nr 2av . Behörighetatt utöva yrke inom hälso- och sjukvården m. m. Anf.186 (): I socialutskottets betänkande 32 behandlas proposition 179 ombehörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården samt om legitimation inomdenna. Utskottet är i stort enigt om att tillstyrka propositionen, och därförkan jag fatta mig kort. Mpderaternahar reserverat sig i frågan om legitimation för,sjuksköterskeyrket, men vi harfrån utskottsmajoritetens sida förtroende för att sjukvårdshuvudmännen ienlighet med de uppgifter som de tilldelats i hälso- och sjukvårdslagen kommeratt anställa personal med de kunskaper och den behörighet som erfordras. Därförhar vi inte ansett det nödvändigt att kräva legitimation inomsjuksköterskeområdet. Vadgäller arbetsterapeuter vill jag framhålla- att det pågår en översyn inomregeringskansliet och att vi mpt den bakgrunden f. n. inte har någpn anledningatt diskutera frågan. Jag förutsätter att den kpmmer att tas upp tillbehandling igen. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall tillutskpttets hemställan på samtliga punkter Pch avslag på reservatipnerna. 187 () replik: Jphn mycket kortfattade inlägg i denna viktiga debatt tyderantingen på att han vill förbigå behörighetslagen med så stor tystnad sommöjligt eller på att han inte har förstått vikten och vidden av det beslut somvi skall fatta . säger att han har förtroende för sjukvårdshuvudmännen. Tyvärr har detredan visat sig, som jag tidigare anförde, att sjukvårdshuvudmännen missbrukardetta förtroende. Man anställer på sjukskötersketjänster folk som inte harerforderlig kompetens. Vem är det som bUr lidande på detta? Detär också mycket stor skillnad, , mellan behörighetsvillkor som ärinskrivna i en av riksdag antagen lag och en författning Behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården m.m. som ärberoende av en socialdemokratisk regerings nåde. Vem är det som hälso- och sjukvårdsministern har lyssnattill? Jo, det är sannerligen inte till kammarrätten i . Och det ärinte till /SR som ansett att fler grupper inom hälso- och sjukvården bordeomfattas av behörighetskrav. Nej, det är Spri, Landstingsförbundetssocialistiska majoritet, till LO och framför allt tillKommunalarbetareförbundet. Jag skall citera ur ett par yttranden. yttrande vad gäller behörighetskommitténs förslag:"Utredningens förslag vad gäller behörighetsbestämmelser inom den allmännahälso- och sjukvården är alltför långtgående. --- de förslag som framlagts inteutan betydande ombearbetningar kan läggas till grund för en revidering avgällande kompetens- och behörighetsbestämmelser inom den allmänna hälso- ochsjukvården.