prot · G709132 · 1983-12-31 00:00:00 — Jaghävdar med mycket stor bestämdhet att det inte finns några hinder ilånereglerna, i handläggningen eller i och länsbostadsnämndernasverksamhet för att ge lån till flergenerationsboende. Jag tycker att det är enboendeform som skall prövas. Jag hörde av bostadsministern attbostadsmässan i , som kommer att uppvisa ett flertal olikaboendeformer, är utvecklad med hänsyn tagen också till flergenerationsboendet. Någonavog inställning från det socialdemokratiska hållet till flergenerationsboendeexisterar alltså inte - utan det är någonting som Jag sade tidigare att jag har egna erfarenheter avflergenerationsboende. Vi har gjort försök med sådant boende på en del hållinom HSB:s bostadsmarknad. De har slagit väl ut, och jag tror att det är enboendeform som har förutsättningar att vinna ökad anslutning. Jag kan inte se fördelen med ett litet gräl i ien fråga där vi bör anstränga oss att bli överens och åstadkomma ett resultattillsammans. Bostadsförsörjningen m. m. Under detta anförande övertog tredje vice talmannen ledningenav kammarens förhandlingar. 32 (); har missuppfattat mig, om hantror att jag begär ordet i kammaren för att gräla. Det brukar inte vara minutgångspunkt. Det brukar i stället vara att finna lösningar för de människorsom är beroende av vilka beslut vi här fattar. Jag sade att propositionen i många delar var bra. Dettycker jag, fortfarande. Ett flertal synpunkter kunde vi instämma i. Men vårmotion gäller informativa åtgärder, och på den punkten gick inte propositionenoss fill mötes. Det var den naturliga anledningen till att vi väckte vårmotion. Jag bygger således inte upp ett motsatsförhållande som inte finns,. menade att jag skulle vara varmt förälskad- jag minns inte i vem eller vad. Det är min privatsak. Här talar jag omfaktiska bostadsförhållanden och reella önskemål hos medborgarna, som förståratt ett flergenerationsboende skulle ha positiva konsekvenser vad beträffarfamiljernas möjligheter att ta hand om både barnen och de äldre. För samhälletsdel skulle det betyda ett bättre utnyttjande av våra ekonomiska resurser. 33 (): Mycket kort; Jag sade i mitt förra inlägg attnästa års bostadsmässa, med ett flertal olika upplåtelseformer, också tar siktepå ett flergenerationsboende. Det blir ett lämpligt tillfälle att ge ökadinformation, baserad på de erfarenheter och vinningar som kommer att framgå avnästa års bostadsmässa. Det är ett bra sätt att få gehör för en boendeform somman har uttalat sig så varmt för. Det är en fördel om vi kan vara sams om tagen, eftersom vibåda är intresserade av att pröva en utveckling av flergenerationsboendet. 34 (): Det är utmärkt om nästa års bostadsmässa fårde konsekvenser som här nämner. Jag hoppas att han har rätt. Vad jag inte förstår är att , med sinapositiva erfarenheter av flergenerationsboende i HSB, inte , förraåret eller året Nr 132 kunde ha medverkattill de informativa åtgärder som vi har Jag yrkar bifall till reservation 1 i betänkandet. Bostads- och plan- Överiäggningen var härmedavslutad. administrationen (Beslutet redovisas efter debatten om bostadsutskottets betänkande24.) m. m. 35 TREDJE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debattera bostadsutskottetsbetänkande 24 om anslag till bostads- och planadministrationen m.m. Bostads-och planadministrationen m. m. 36KNUT (); betänkande 24 omfattaranslag till , länsbostadsnämnderna och statens planverk samtett antal motioner. Vi moderater har reserverat oss på fem punkter, och jagavser att uppehålla mig vid den viktigaste av dem. Imotion 2035 föreslår vi att åtgärder vidtas som gör detmöjligt att avskaffa statens planverk. Bakgrunden fill detta krav är vårmålmedvetna kamp mot krångel och byråkrafi. är otvetydigt ett av de statliga verk därkrångel och fördyrande bestämmelser har störst utbredning. Svensk Byggnorm(SBN), som utges av planverket, blir tjockare och tjockare . Förnågra år sedan presenterade planverket ett förslag till, som man kallade det,"förenklingar". "förenklingar" visade sig dockinnebära nya och utökade föreskrifter i betydande antal. nui vintras har ett stort antal remissinstanser haft att yttra sig över en heltny byggnorm, kallad SBN-Ä. Ä står för ändring. Denna nya byggnorm skallanvändas vid ombyggnad av befintlig bebyggelse. Remisskritiken är förödande.Remissinstanserna pekar på krångel, byråkrati och fördyringar. Utskottsmajoriteten anser inte att våra krav påavskaffande av SBN och införande av enkla funktionskrav kan läggas till grundför det arbete med nya byggnormer som bostadsministern aviserar som enkonsekvens av en ny plan-och bygglag. Jag beklagar detta. Men jag konstaterarsamtidigt att detta ställningstagande innebär att man anser det nödvändigt attden som vill bygga även i fortsättningen skall följa exempelvis föreskriftersom dessa: "Bostadslägenhet skall ha vardagsrum med en bredd avminst 3,6 m; dock får vardagsrummets bredd vara 3,4 m om dess långsida ärförsedd med fönster. I lägenhet om 2 RK och större skall utrymmet ha en area(nettoarea) av minst 20 m. I lägenheter om 2-3 1/2 RK får dock vardagsrummetsarea minskas till 18 m om köket rymmer större matplats. I lägenheter mindre än2 RK skall vardagsrummet ha en area av minst 18 m-. Ett annat exempel: "Kök med parallellställd inredningskall ha en minsta bredd av 2,4 m, kök med rak eller vinkelställd inredning enbredd av 2,7 m ommatplatsen rymmer 4 personer och 3,2 om matplatsen rymmer 6 personer ellerfler." Vi moderater anser inte att bestämmelser somdessa är nödvändiga. Vi är övertygade om att ett skrotande av SBN leder tillbåde bättre och billigare byggande till gagn för alla boende ochskattebetalare. Vi anser vidare att den typgodkännandeverksamhet somplanverket bedriver bör upphöra i nuvarande form. Om det finns behov avtypgodkännandeverksamhet kan den bedrivas genom exempelvisauktorisationsförfa-rande. Vi är övertygade om att detta skulle bli både bättreoch billigare. Det är dessutom så att nuvarande typgodkännandeverksamhet integår ihop ekonomiskt, trots att den finansieras med avgifter från de företag somsöker typgodkännande. Samhällets byråkratisering är ett allvarligtproblem som kräver både snabba och genomgripande reformer. Byråkrati kan intebara betraktas ur perspektivet blanketthysteri, otympligt språkbruk ochineffektivitet. Byråkratin rör samhällets sätt att fungera. Det blir sist enfråga om var gränsen går mellan den offentliga makten och den enskildamänniskans privata sfär. Några genomgripande reformer kan svenska folket därförinte förvänta förrän de socialistiska partierna åter är i minoritet i . Med dettayrkar jag bifall till reservationerna 1, 3, 4, 5 och 6. Bostads- och planadministrationen m. m. 37KJELL (): I tre frågor har reserverat siggentemot utskottsmajoriteten. Det gäller den fastighetsjuridiska rådgivningenhos länsbostadsnämnderna, en decentraliserad hantering av ärenden om statligtbostadsstöd samt en utredning om sammanslagning av och statensplanverk. Vad först gäller den fastighetsjuridiska rådgivningenföreslås denna bli en form av specialuppgift för jänsbostadsnämnderna. Vivänder oss emot att man på det sättet vill fastslå att rådgivningen skallbetraktas som en specialuppgift. Länsbostadsnämndernas folk har naturligtvisstora kunskaper på det här området, och länsbostadsnämnderna skall som vi serdet självfallet tjänstgöra som ett serviceorgan och ge information och råd tilldem som vänder sig till nämnderna, men att anvisa ett särskilt anslag och göradetta till en specialuppgift tycker vi är felaktigt. Vi har därför yrkat avslagpå det extraanslag som har begärts för att utbilda länsbostadsnämndernastjänstemän på det här speciella området. Frågan om en förenklad hantering och decentralisering avärenden om statligt bostadsstöd har jag redan berört när vi behandlade det föregåendebetänkandet om bostadspolifiken, och jag skall därför inte gå närmare in påden. Jag vill bara kort sammanfatta hur vi ser på frågorna om förenkling avregler och möjligheterna att minska den statliga administrationen. Vår uppläggning av detta tycker jag är helt logisk. Vi harföreslagit att låneförvaltningen skall minskas. Det har ställt sigbakom på det sättet att regeringen har fått ett uppdrag att försöka utformaregler i syfte att åstadkomma en snabbare inlösen av mindre bostadslån. Bostads- och planadministrationen, m. m. hanteringen av bostadslånen skall överföras frånbostadsverket till bostadsinstituten. På det sättet skulle man få en betydligtminskad arbetsbelastning på bostadsverket och en rationellare ordning i frågaom finansieringen. Som ett tredje steg vill vi göra en förenkling genom enschablonisering av reglerna för bostadslån både när det gäller småhus och närdet gäller flerfamiljshus. Efter en sådan förenkling finns det mycket godamöjligheter att överflytta besluten till de kommunala organen. Vi får på detsättet en effektivare och snabbare handläggning fill båtnad för låntagarna, ochvi får också en decentralisering av arbetsuppgifterna. Med en sådan förändringav bostadsadministrationen skulle och länsbostadsnämndernasarbetsuppgifter väsentligt minskas liksom naturligtvis också deras personalbehov. Vi ser som en logisk följd av dettaatt man också borde överväga om man inte skulle kunna minska antalet ämbetsverkgenom att låta och planverket få gemensamma uppgifter, dvs.utgöra ett enda ämbetsverk. Med detta,herr talman, yrkar jag bifall till reservationerna nr 2, 4 och 5. Anf.38 (): Redan i mitt anförande med anledning av det föregåendebetänkandet från bostadsutskottet påpekade jag det nödvändiga i att vi ficktill stånd en avreglering av byggsektorn. Jag är däremot inte övertygad attvägen att nå denna avreglering är att avskaffa planverket, som här harföreslagits. Det kan synas radikalt, men ger troligen inte det resultat manvill uppnå. Det måste vara möjligt att genom en översyn av de föreskrifter ochregler som finns få till stånd en förändring och därigenom uppnå denavreglering som är nödvändig. Detta kräver med all säkerhet ett nytänkande påmyndigheten. Men det är väl drastiskt att tro, vilket man tydligen gör, att denenda lösningen är att avskaffa planverket. Vi vill från sida få fill stånd en förenklinginom alla områden där regler och föreskrifter ligger som en tung hand öververksamhet eller människors möjligheter. Vi säger dock att det är reglerna -inte myndigheterna - man skall komma åt. Man kan ta som ett exempel densträvan vi har haft att få en förenklad självdeklaration. Det är alltsådeklarationsförfarandet som skall förenklas. Vi har inte sagt att man skallavskaffa för att nå den effekten. Jag tror inte heller att en sammanslagning avbostadsstyrelsen och statens planverk, som också föreslås, är en bra lösning.En strävan bort från stora och otympliga myndigheter måste vara skäl nog attavfärda en sådan tanke. Jag vill till slut inte underlåta att kraftigt betona atten avreglering av bostadssektorn är nödvändig. Det är också nödvändigt attskriva regler och föreskrifter på ett sådant sätt att människor kan skilja påom det är tvingande bestämmelser eller rekommendationer. Det behövs över huvudtaget en översyn på det sätt som vi yrkat i det förra betänkandet. 39 PER (): påpekade alldeles korrekt attsom en röd tråd i detta betänkande går reservationslinjen och . med isamtUga de grupper av reservationer som innehåller avvikande meningar motutskottsmajoritetens syn. Betänkandet som sådant innehåller givetvis en del som ärgammaU - annat är relativt nytt, men för det mesta är det väl kändaståndpunkter som diskuteras och redovisas. Som vanligt påstår sig spara, men det moderatasparandet består ju inte i att man begränsar kostnader utan i att man flyttarkostnader från ett kostnadsställe till ett annat. Den här gången är man ute föratt vidta en sådan åtgärd i fråga om anslaget till bostadsstyrelsen.Kostnaderna och verksamheten skall finnas kvar - det är kommunerna som skallbetala. har tidigare i sak behandlat detta förslag och avslagit det.Utskottsmajoriteten menar att det var en klok åtgärd och fillstyrker avslag pådet moderata förslaget på den här punkten. När det gäller avsnittet om fastighetsjuridisk rådgivning,som diskuterade, finns motiveringarna i budgetpropositionen. Mankan sammanfattningsvis säga att detta är en fråga med konsumentpolifiskräckvidd, där man ger den svagare parten, småhusköparen/småhusägaren, ettbättre skydd och en bättre ställning. Då är det ju inte alls förvånansvärt attmoderaterna med sin starka intressegemenskap med prpducentintressena går emotett sådant förslag. Vad som är litet mer notabelt är att hänger med ochgår på avslagslinjen. När det sedan gäller statens planverk är det en långtutdragen och välbekant kamp som pågår mellan och planverket.Moderaterna drar sig inte för att använda kända och mindre goda knep för attkomma åt planverket. Man skall givetvis krifiskt granska verket, men att drivakritiken så långt som gör - det kan nästan betecknas som oförskylltförtal mot planverket - tycker jag inte är korrekt. Vad vill då idet här betänkandet? Ja, de vill avveckla planverket via en översyn. Förslagetär grumligt framfört, och vad man vill ha i stället uttrycks lika svävande,även om i och för sig motiven är klara. Den moderata intressegemenskapen ochideologin lyser klart igenom. Jag kan bara konstatera att förslaget, så sommoderaterna för fram det, inte är i flertalets intresse, och därför yrkar viavslag på det. Sedan resonerade litet om Svensk Byggnorm.Givetvis tar man upp den frågan i en reservation. Man säger att Svensk Byggnormskall ersättas med någonting annat, som innehåller tekniska funktionskrav ochett fåtal bindande bestämmelser. Det låter bra. Men vad man menar med att detskall vara ett fåtal tekniska krav och bindande bestämmelser är att riksdagenoch regeringen skall ha ansvaret. Än mera märkligt framstår detta när man sertill hur det i verkligheten förhåller sig. Från principiell utgångspunkt är detnämligen precis så. Förslaget vilar således på en mycket svag grund. Det slårfillbaka enbart mot . Man vet inte hur verkligheten ser ut. Mankanske är ute i andra avsikter än man ger sken av i sina skrivningar. Vidare tycker jag att resonemang omvardagsrummen och köken sådana de beskrivs i Svensk Byggnorm är etttalande exempel på Bostads- och planadministrationen m. m. 4 protokoll 1983/84:132 Bostads- och planadministrationen m. m. en annan typ av verklighetsförvanskling. Han försökerraljera i det avseendet. Han vill få det att framstå som helt felaktigt att vihar den här typen av bestämmelser. Jag skulle vilja rikta följande uppmaning till KnutBilling: Ge ett exempel på hur detta enligt mening skallformuleras, om det nu skall vara enkla tekniska funktionskrav och ett fåtalbindande bestämmelser när det gäller kökens och vardagsrummens utformning! Menköket är ju en arbetsplats, och vardagsrummet utgör en viktig del av bostaden.Man kan inte skriva bort den verklighet som dessa normer skall skydda. Detbehövs en viss yta för att man skall kunna komma ner och städa mellan skåpen.Att formulera detta på ett annat sätt är givetvis möjligt. Men jag vill påståatt det som här läste upp egentligen gällde tekniskafunktionskrav. Med spänning emotser jag formulering. Han, liksommoderaterna i allmänhet, vill avveckla planverket. Självfallet måste han få haden uppfattningen. Men det kanske vore praktiskt att börja med att avveckla detmoderata inflytandet i planverket. Där har ju ett fullständigtinflytande i detta avseende. Även när det gäller typgodkännandeverksamheten gör man enkullerbytta. Man vill nämligen avskaffa även den - åtminstone vill manprivatisera den. säger i en reservation att det skulle innebäraatt byråkratin slopades. Men vad skulle ett slopande av byråkratin leda till påden här punkten? Förenklat uttryckt: Det som handläggs på ett ställe -inom planverket, inom typgodkännandeverksamheten - skulle från fall till fallkomma att handläggas av i någon av landets kommuner. Det rörsig om 284 byggnadsnämnder. Jag kan inte inse att det skulle vara detsamma somatt slopa byråkratin. På den punkten, liksom på så många andra punkter, kan manförstå de motiv och tankar som har -även om de är helt obegripliganär det gäller typgodkännandeverksamheten. Jag skall inte gå in på betänkandet i övrigt,utan jag hänvisar bara dels till propositionen, dels till majoritetensskrivning. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan i dess helhet. 40KNUT (): Jag skall börja med det sista som sades iföregående inlägg om typgodkännandeverksamheten. Av vår reservation framgår detatt om man anser att det behövs en typgodkännandeverksamhet - närmast berörs desom producerar byggmaterial o. d., och de bestämmer själva hur det skall vara -och om en sådan anses vara av värde, kan man få ett typgodkännande exempelvisgenom att olika företag auktoriseras att svara för typgodkännandeverksamheten.Då skulle man få stora fördelar som innebär lägre kostnader. Man skulle bl. a.få en konkurrenssituation. är det så att man för typgodkännande måstevända sig till planverket. Det innebär ineffektivitet, och det innebärdessutom att verksamheten i planverket inte går ihop, utan den går med en årligförlust, eftersom man inte tar ut de avgifter som krävs - man är rädd för attinte få några kunder. När detgäller Svensk Byggnorm är det inte alls någon verklighetsförvansk- ning somvi sysslar med. Per vill att jag skall ge exempel på hurföreskrifterna avseende vardagsrum och kök skall se ut. Han menar att dessaföreskrifter är nödvändiga. Nej, det är just där skillnaden mellan Per mig går. Jag anser inte alls att det behövs några föreskrifter här. Man kani båda fallen fuller väl mönstra ut föreskrifterna. Tror verkligen Per att det finns någon endabyggare eller byggherre - något allmännyttigt bostadsföretag t. ex. - ellernågon enda människa som bygger småhus som utformar bostaden på sådant sätt attingen vill ha den eller man själv tycker att den är opraktisk? När det gällernormer av den typ som jag har redovisat utgår man från att alla entreprenörer ochbyggherrar bygger dåligt och fuskar så mycket som möjligt och att allakonsumenter är okunniga och inte begriper någonting. Den sortensöverför-myndarmentalitet ligger i den socialistiska synen. Därför är detnaturligt att Per vill ha denna sorts reglering, medan jag anseratt den saklöst kan avvaras. Detta att föreslå avskaffande av planverket är inte någonkampanj mot planverket. Ansvaret för att planverket existerar liggersjälvfallet på riksdag. Det är i som vi skall fatta beslutom en ändrad organisation och göra ändringar i fråga om det arbete.som i dagbedrivs inom planverket. Detta innebär inte på något sätt en krifik av denverksamhet som sker i enlighet med de regler som vi har fastställt här iriksdagen och de förordningar som regeringen har utfärdat. Bostads- och planadministrationen m. m. Anf.41 PER (): resonerar som om typgodkännandeär någonfing hemskt, förfärligt och besvärligt, som därför skall mönstras ut.Och utmönstringen skall ske enligt teknik på det sättet att det som är ett frivilligt åtagande som kan aktualiseras hos planverket, skallersättas med en verksamhet som från fall till fall ligger på 284 olika ställen.Det är inte att lindra byråkratin. Beträffande det besvärliga med typgodkännande skulle jagvilja fråga : Vem tvingar någon att gå till planverket och begäraett typgodkännande? När det gäller funktionskraven är det som harskrivit att det skall vara endast tekniska funktionskrav och ettfåtal bindande bestämmelser- det är syn på innehållet i enkommande svensk byggnorm. Då ställde jag frågan: Hur skall man då formulera ettminsta krav t.ex. beträffande avstånd mellan köksinredningar i s.k.parallelluppställning? Frågan till och är egentligen:Hur smalt avsnitt kan tänka sig att ha här? Vill inte att det finns ett funktionsvärde i detta fall? Genom många studier har mankommit fram till att är lämpligt, men det finns dispensmöjligheter.Frågan är egentligen: Hur smalt vill ha det hela? Bostads- och planadministrationen m. m. 42KNUT (): Det är ingen som tvingar någon att gå tillplanverket för att få ett typgodkännande, för ett sådant är inget obligatorium.Men det är mycket lättare att få byggnadslov för den produkt som är typgodkändän för den som inte är det. Därför är det för många företag attraktivt att fåett typgodkännande. Det förbättrar deras konkurrensläge gentemot andraprodukter som inte är typgodkända. Vad jag tar upp är det förhållandet att förutsättningenför att få ett typgodkännande är att man går till planverket. Det finns ingenannan instans att gå till. Och jag menar att det är inte nödvändigt att just planverketskall driva typgodkännandeverksamhet - det kan andra göra. Hur smalt får ett kök vara? Ja, Per , jaganser att vi med full förtröstan kan överlåta den frågan åt dem som bygger iSverige, åt dem som skall bo i lägenheterna. Jag tror att de är helt kompetentaatt avgöra den frågan själva, mer kompetenta än vad Per och jagkanske är. Det finns mängder av uppfattningar om hur man vill utforma sinabostäder. Dessutom är det så att om en bostad inte uppfyller rimligaanspråk är kreditinstituten inte beredda att låna ut pengar till fastigheten,eftersom den inte anses kreditvärdig. Därför löses detta problem heltautomatiskt utan någon som helst påverkan från riksdagsledamöter, statensplanverk och Svensk Byggnorm. Byggnormen är på över 600 sidor med bit för bit likadanabeskrivningar som den jag tog upp i mitt anförande. Man reglerar skåplängd,kapphyllor, hur skåp skall se ut. På punkt efter punkt är det endetaljreglering som är fullständigt onödig och endast bidrar till att försvåranytänkande inom bostadsbyggandet och fördyra byggandet. Jag beklagar att PerOlof Håkans-, son inte vill inse detta. 43 PER (): Jag noterar att tycks vara påväg att lämna den tidigare intagna ståndpunkten att vi skall slopatypgodkännandet. Han sade nämligen i sin replik nu att har man en typgodkändprodukt är det lättare att få byggnadslov. Det tycker jag är ett utomordentligtgott skäl att behålla den teknik vi har för att få ett typgodkännande. Vad beträffar innehållet i Svensk Byggnorm och kompetensenatt fatta beslut kan jag vara överens med på en punkt: varken haneller jag har den kompetensen. Men jag menar att kompetensen finns hos statensplanverk. Verket har remissmöjligheter, har möjligheter att ställa frågor ochväga samman motstridiga uppfattningar. Jag vill också påstå att denbyggnorm vi har och den förändring som är på väg i mycket hög graduppfyller de krav som ställer, att den skall innehålla tekniskafunktionskrav och ett fåtal bindande bestämmelser. 44KNUT (): Om Per hade läst vårreservation ordentligt hade han kunnat konstatera vad vi anför om typgodkännandeverksamhefen. Längst ner på s. 10 ochhögst upp på s. 11 i betänkandet står det; "Om behov Nr132 av verksamheten finns kanden privatiseras t. ex. genom ett auktorisations- prpHa p H Detöverensstämmer helt med vad jag har sagt i tidigare 0731'11084 Bostads-och plan- Överläggningen var härmed avslutad, administrationen Mom. I (flergenerationsboende) Utskottetshemställan bifölls med 178 röster mot 119 för reservation 1 av . Mom.2 (socialt inriktat boende) Utskottetshemställan bifölls med 281 röster mot 15 för reservation 2 av . 1ledamot avstod från att rösta. Mom.3 (reformerat statsbidragssystem för de äldres boende) Utskottetshemställan bifölls med 279 röster mot 17 för reservafion 3 av . Mom. 4 (räntelån och reallån) Utskottetshemställan, som ställdes mot dels reservation 4 av och , dels reservation 5 av , Mom.7 (minskad detaljreglering i bostadsfinansieringsförordningen) Utskottetshemställan bifölls med 161 röster mot 137 för reservation 6 av . Mom.9 (enhetlig lånegräns) Utskottetshemställan bifölls med 222 röster mot 76 för reservation 7 av m.fl. Mom.10 (markvillkoret) Utskottets hemställan, somställdes mot dels reservation 8 av RolfDahlberg m.fl., delsreservation 9 av m.fl., bifölls med acklamation. Mom.Il (konkurrensvillkoret) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 10 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Nr 132 Mom. 13 (denproduktionskostnadsanpassade belåningen)