prot · G70936 · 1983-12-31 00:00:00 — Även om det har skett en mycket kraftigökning av antalet molorcyklister så är andelen som blir offer för trafikolyckoralltför stor för att kunna accepteras. har även varit Nordiska trafiksäkerhelsåret, sompå nordisk basis har haft ambitionen all främja trafiksäkerheten. Även omIrafiksäkerhelsin-satser inte kan direkt relateras till dagsslalisliken, så ärdet något av ett ödets grymma nyckfullhet all just detta trafiksäkerhetsårmedförde ett olyckligt trendbrott när del gäller trafikolyckorna. Det gör intesaken bättre all här i våras-något som jagf. ö. då påtalade idebatten-godkände regeringens neddragning av trafiksäkerhetsarbetet ute påvägarna, detta trots att framhöll det stora värdet av justIrafiköverva-kande insatser. När del gäller alt främja trafiksäkerhet så är del etttålmodigt arbete som krävs. Nordiska trafiksäkerhelsåret lyckades inte medföraden breda satsning och den folkligt förankrade aktivitet som hade varitönskvärd. Detta påstående står sig även efter det exempel som gavbeträffande aktiviteten i folkparkerna. Jag skulle vilja säga all Nordiskatrafiksäkerhelsåret inte får ses som en epok ulan som en liten enkel episod ien verksamhet där vi bara har börjat. Den utvärdering som sker från dem somslår ansvariga borde leda till konkreta förslag om hur vi skall gå vidare. Dethar här sagts att samarbetet har arbetats upp, och det är naturligtvispositivt. Den enda punkt där utskottet redovisar skildauppfattningar gäller det särskilda förarprovet för behörighet alt föra tungmotorcykel. I reservationen sägs att de lunga motorcyklarna harblivit fler och allt tyngre. Därtill kommer alt motorstyrkan har ökat kraftigt,vilket ställer särskilda krav på körskickligheten. Reservanternasäger att när det gäller just den tunga motorcykeln är utbildningen särskiltviktig. Del är ett helt riktigt konstaterande. Men jag skulle vilja poängteraatt en vidareutbildning förutsätter en grundutbildning, och därvidlag finns enhel del alt önska. Jag tror alt det finns ytterligare moment som behöver varamed i en sådan utbildning. Del kan t. ex. vara särskilda bromsövningar, körningi olika former av lätt terräng och övnings-körning med passagerare. Man skulledessutom kunna plocka en hel del från den förnämliga utbildning som t. ex.mc-poliserna genomgår. Därtill kommer att jag tror att del är nödvändigt attlärarna uppträder på motorcykel och inte på fjärravslånd i bakomvarande bil.Självfallet har de frivilliga organisationerna sin stora och värdefulla andel i Jag tror att det är viktigt att säga att denaktiviteten måste följas upp av ett mera kraftfullt stöd från statsmakternassida. Del räcker inte bara med en välvillig attityd, utan det behövs också merav konkreta insatser och särskilda medel. Även om vi inte har alt ta ställningtill just budgetfrågor skulle jag, med tanke på alt regeringen som bäst beredersådana frågor, vilja säga att det ekonomiska stödet, som bör ökas, måste sesutifrån del faktum att det finns oerhörda samhällsekonomiska vinster alt hämtahem med en ökning av resurserna för trafiksäkerhetsarbetet. Denna utgift förstaten är även efter en uppräkning ytterst marginell. har talesmän för utskottet i positiva tongångar talatom värdet av del frivilliga trafiksäkerhelsarbelel. Det skall bli intressantatt se om de välvilliga omdömen som gavs om t. ex. SMC följs upp avtrafikutskottet när vi har all ta ställning till anslagen till de frivilligaorganisationerna, något som vi kommer alt behandla . hänvisar till all kommunikationsministernhar haft överläggningar med organisationerna. Det är bra. Det har försportsatt detta skall följas upp med en kommande arbetsgrupp. Jag tror alt del behövsen dialog mellan alla dem som sysslar med Irafiksäkerhetsarbete och statensansvariga organ. På ett annat område finns del anledning alt "skickamed" en uppfordran. Jag syftar på all dialogen också borde föras mellan deolika forskningsinslan-serna. Vi har kvahficerad Irafiksäkerhetsforskning påolika högskolor och vid väg- och trafikinstitutet. Därtill pågår arbete bådeinom polismyndigheterna och trafiksäkerhelsverkel. finns del ingensamlad trafiksäkerhets-forskning. Skulle man vilja söka sig till källorna fårman gå till en rad olika institutioner, och en samordning vore en nåd attstilla bedja om. Jag tror att det skulle gå att koppla ett informationsflöde ocksåtill våra nordiska grannländer, vilket skulle komma att bh till stor glädje. I trafikutskottets inte alltför tjocka betänkande ägnas enbetydande del av diskussionen åt nyklerhelsprövningen i körkortsärenden. Motion1424 har tidigare kommenterats här, ocb jag skall inte upprepa detmeningsutbytet. gör ett avstamp vid körkorlsreformen från1975/76, där del sägs all nyklerhetsförhållandel särskilt måste uppmärksammasnär det gäller prövningen av förare och vidare att avkall på skölsamheten inykterhelshänseende inte får göras. ställer upp för all vidhålla denna mening.Men del som kan inge oro är en förment varsamhet som man kan spåra isocialulskoltels yttrande, där man talar om försiktighet för alt interelationer i det socialvårdande arbetet skall raseras. somtrafikutskottet bekänner sig till uppfattningen all Irafiknyklerheten är såangelägen att den måste upprätthållas, noterar utskottet att informationen omkörkortshavares nyklerhelsförhållanden är sämre . Man hänvisar tilldet större avståndet till länsmyndigheten till skillnad från avståndet till denlokala polismyndigheten. säger utskottet att man f. n. inte är beredd attgöra någon omprövning, och man slutar sitt resonemang på den här punkten medall återigen säga att man f. n. inte föreslår någon särskildaåtgärd. Trafiksäkerhet och trafikföreskrifter m. m. Trafiksäkerhet och trafikföreskrifter m. m. Vill man tolka del positivt ärtrafikutskotlet inte helt nöjt med tingens nuvarande ordning. Jag vill ocksåuppfatta det som att man inte heller är beredd att acceptera ytterligareuttunning och försvagning av den redan klena rapporteringen tillkörkortsregistret. För egen del hyser jag alltså stor tveksamhet till attfölja upp ett utredningsförslag som säger att LOB-rapporteringen tillkörkortsregistret skulle slopas. Utgångspunkten där har tydligen varit att delhar blivit något av en flopp efter det att fylleriet har avkriminaliserals. Jaggår inte in i polemik på den punkten, men det är i sådana fall viktigt att dennödvändiga informationen kan hanteras i andra former. Respekt för lagar och förordningarmåste ändå upprätthållas. Det är en förutsättning för att tryggheten till livoch lem skall i trafiken. Jag tror alltså att del är allvarligt om vi ger efter förtendenser som uppenbart får allvarliga återverkningar på trafiksäkerheten. Är delstadgat om lämplighetsprövning, all sökanden skall vara känd för ett nyktertlevnadssätt, så måste den informationen nå körkortsmyndigheten. Annars blir detenbart döda bokstäver i lagen. Så , herr talman, ett par ord om min motion1982/83:1949, där jag föreslår att skall anmoda regeringen att setill att samma regler kommer att gälla för t, ex, brandmän vid utryckning tillbrådskande tjänstgöring som gäller exempelvis för läkare, veterinärer,barnmorskor och distriktssköterskor. Det har inträffat fall då en brandman mitti natten på väg fill en utryckning råkat ut för böter för forlkörning, dettatrots alt trafikförhållandena varit sådana att den uppmätta hastigheten kunnatanses helt ofarlig ur Irafiksäkerhelssynpunkt, Jag är medveten om att det måstegöras en gränsdragning, och den är kanske inte helt enkel. Men jag tycker allutskottet gör del alltför enkelt för sig då utskottet säger att dengränsdragning som finns är väl avvägd och ändamålsenlig. Jag har ingen anledning att betvivla vare sig veterinärerseller barnmorskors körkompetens eller deras behov av s. k. snabbautryckningar. Men visst framstår det som något märkligt all just dentrafikantgrupp som torde kunna anses vara den mest yrkesskickliga beträffandebilkörning inte skulle kunna räknas in bland de yrkeskategorier för vilka detborde göras undantag från vissa Irafikbestämmelser. De har förvisso brådskandeuppdrag att utföra -det må sedan gälla för dem att släcka bränder eller att nåsin arbetsplats i ambulansbilen. har avstyrkt min motion. Men i ettsärskilt yttrande har ändå en av utskottets ledamöter tagit allvarligt påfrågan genom att tillstå att frågan är av den vikten, att både regeringen ocbirafiksäkerhetsverket borde överväga den. 88STEN-OVE () replik: efterlyste en medverkan frånforskarnas sida i diskussionen om motorcykelolyckorna, om jag fattade honomrätt. Låt mig då bara framhålla all i de aktuellaöverläggningarna kommer alt delta företrädare för ,trafiksäkerhelsverkel, . statens väg- ochtrafikinstitut. , organisationer förmolorcyklister och cyklister. och Skola m. fl. Som bekantpågår inom väg- och trafikinstitutet en ganska bred forskning kring bl. Del finns alltså forskare ocb forskargrupperrepresenterade i överläggningarna. Vidarevill jag säga, när det, gäller synpunkter på bestämmelserna förutryckningsfordon, all gränsen naturligtvis är väldigt svår all dra. Men det ärfaktiskt på del sättet alt polisen kan, t. ex. vid svåra olyckor, ställautryckningsfordon till förfogande som eskort åt bärgningsbilar eller åt andrafordon, eller annan personal som snabbt behöver komma fram till en olycksplats. Trafiksäkerhetoch trafikföreskrifter m. m. 89 (): Låt mig säganågra ord i anledning av mofion 1982/83:1424, Trafikutskottetutgår vid behandlingen av motionen från trafiksäkerhets-synpunkter. Manformulerar sig skarpt vad beträffar kravet på skölsamhel i nykterhelshänseendeför innehav av körkort. Man menar alt motionären har rätt i påståendet attnuvarande ordning beträffande uppgiflsskyldighet till körkortsmyndighel kaninnebära all en effektiv kontroll av körkorlssökandes nyklerhelsförhållandenförsvåras. Vidden hearing som utskottet hade med företrädare för ochtrafiksäkerhetsverket verifierades påståendena i motionen. Från rikspolisstyrelsensade man att "motionären har rätt", och Irafiksäkerhetsverketsrepresentanter uttryckte samma sak med all säga all "motionären beskriververkligheten". Det är i praktiken myckel svårt för körkorlsmyndigheten allklara del krav som socialutskottet i sill yttrande framhåller som angeläget.Socialutskottet säger nämligen att det är "angelägel all körkorlsmyndighetenfår kännedom om de fall då någon på grund av sina nyklerhelsförhållanden ärklart olämplig att köra bil". Mendet är ju det som är så omöjligt och som beskrivs så målande i motionen.Orsakerna till svårigheterna finns i sekretesslagstiftningen, i möjligheten fören LOB-anhållen all vägra legitimera sig - varvid han inte registreras - och imotvilja från läkare och socialvård alt anmäla en patient eller en klient, avbehandlingsskäl. Socialutskottetsäger också i sill yttrande att körkort ofta uppfattas som mycketbetydelsefullt av den enskilde. Och så säger man: "Ett alltför långtgåendeuppgiftslämnande från socialtjänst och läkare till körkortsmyndighel kandärför lätt få den effekten all personer med drogproblem drar sig för all sökahjälp av rädsla för all missbruket skall rapporteras tillkörkorlsmyndigheten," Jagtror att man kan vända på delta ocb påstå alt risken för förlust av körkortet istället verkar förhindrande på utvecklingen av ett missbruk. Del är ju inte ettdugg humant att medverka till att en olämplig förare utbildar sig, kostar påsig körkort och kanske bil, för att därefter begå irafiknyklerhels-brotl,utgöra en fara för sig själv och sin omgivning, och sedan få körkortet 11 protokoll 1983/84:35-36 Trafiksäkerhet och trafikföreskrifter m. m. indraget.Det är humanare att förhindra en sådan utveckling, del är humanare mot den somhar missbruksproblem och det är humanare mot medtrafikanter. Att risken förförlust av körkortet verkar preventivt anser också t. ex. justitiedepartementeti promemorian Trafiknykterhetsbrotten (Ds Ju 1983:6) s. 7: "Vidare harframhållits att det främst är andra faktorer än hotet om fängelsestraff- sådanasom risken för trafikolycka och upptäckt samt för körkortsåterkallelse - somverkar avhållande." En förutsättning för att lagstiftning och påföljd skallverka avhållande är då alt polis och myndigheter har de redskap i form av bl.a. uppgifter om "opålitlighet i nykterhetshänseende" somsocialutskottet säger att de har. Slutsatsen borde rimligtvis bli att man av sociala skälsamt av trafiksäkerhetsskäl bör undanröja de hinder som uppenbarligen finnsför körkortsmyndigheten att få tillförlitligt underlag för bedömning avkörkortslämplighet. Utskottet säger avslutningsvis att motionen f. n. börlämnas utan någon åtgärd men förutsätter att socialberedningen isitt fortsatta arbete överväger också de spörsmål som aktualiserats i motion nr1424. Vi hade från moderat håll tänkt avge ett särskilt yttrandemed anledning av den här motionen, men eftersom utskottets skrivning är såstark och dessutom förutsätter att frågorna kommer upp på nytt nöjer vi oss medden här markeringen i kammaren. 90INGVAR (): I motion 1982/83:209 föreslog jag attriksdagen hos regeringen skall begära utredning om möjligheten att försestandardcykel med eldriven hjälpmotor. Anledningen till att jag skrev motionenvar bl. a. att del finns en mycket enkel konstruktion, framtagen av enuppfinnare från : några batterier i en vanlig cykelväska, smidig attta med sig in för laddning, och en liten elmotor med drivrulle som drar motcykelns bakhjul. För många, främst människor med begränsad fysisk styrka,skulle en cykel med en sådan motor betyda väldigt mycket. Det enda problemet varatt trafiksäkerhetsverkets regler inte passade för denna typ av fordon. Det drivpaket som föreslås i motionen är alltså mycketenkelt, mycket lätt och eldrivet med en effekt på . Då effekten ärmycket mindre än i en mopedmotor och inte innebär några större påfrestningar påen cykel, kunde det vara möjligt att godkänna ett sådant drivpaket. menar trafikutskottet att önskemålet i motionen delvistillgodoses genom att vi får en ny, lättare mopedlyp med mindre krav påutrustning. Jag hoppas att delta är riktigt och att de nya bestämmelserna gördet möjligt alt konstruera och få använda så enkla fordon som avsågs imotionen. Om del inte blir så, finns det anledning att återkomma senare i dennafråga. Jag är övertygad om att del finns ett behov av lätta, eldrivnahjälpmotorer för cykel vid sidan om de två mopedtyper som det nya förslaget iförsta hand avser. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter behandlingen av trafikutskottetsbetänkande 5.) 91TREDJE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debattera trafikutskottelsbetänkande 4 om godkännande av överenskommelse mellan staten och . Godkännande av överenskommelse mellan staten och 92 (): Av omsorg om kammarens pressade tidsschemaoch med tanke på alt del här ärendet behandlades i sina väsentligabeståndsdelar i kammaren så sent som när, skall jagbegränsa mig till att hänvisa till den förträffliga moderata reservationen itrafikutskottets betänkande 4 och yrkar bifall till densamma. 93 (): Jag vill till fullo instämma i vad föregående talare sade i den förstadelen av anförandel. Däremot instämmer jag inte i den andra delen. Jag ber,herr talman, att få yrka bifall till utskottets hemställan. Godkännandeav överenskommelse mellan staten och Godkännande av vissa delar av ett avtal mellan staten ochRéderiaktie-bolagei m. m. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter behandlingen av trafikutskottetsbetänkande 5.) 94 TREDJE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debattera trafikutskotletsbetänkande 5 om godkännande av vissa delar av ett avtal mellan staten ochRederiaktiebolagel m. m. Godkännandeav vissa delar av ett avtal mellan staten och Rederiaktiebolaget m. m. 95ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk): I den reservafion av som ärinfogad i det belänkande som vi nu behandlar aktualiseras problemet med delstatliga slödel till olika rederibolag. Vpk har i olika sammanhang och i tidigare motioner påtalatdet olämpliga i att ge stöd och lån i skilda former till privatkapitalet. Vidflera tillfällen har också partiet gått emot förslag om ekonomiska subventionertill den privatägda rederinäringen. Vi anser fortfarande att del är oriktigtalt med skattemedel stödja en sådan näring så länge den är i privat ägo. Frågan om stöd till Rederiaktiebolagel har vidflera tillfällen varit uppe till riksdagsbehandling. Avtalet mellanstaten och Gotlandsbolagel har bl, a. gett de privata ägarinlressena i bolagetgaranterade vinster. Även om det nu föreliggande förslaget ler sig förmånligareför staten, så är del fortfarande rederiiniressena som tjänar mest på det. Godkännande av vissa delar av ett avtal mellan staten ochRederiaktiebolaget gjort detmöjligt att slopa en klausul i det tidigare avtalet som garanterar en vissårlig utdelning till bolagels aktieägare. Men det har skett till priset av altett fartyg som f. n. är långtidsutchartrat samt restaurangen, resebyråverksamhetenoch viss del av finansförvaltningen lagts utanför det avlalsreglerade området.Det betyder att en eventuell vinst på detta område inte räknas av fråntransportstödet. I praktiken innebär del att ett privatföretag erhåller monopolinom en statsfinansierad verksamhet. Även om vpk är överens med regeringen om att olika formerav stöd erfordras för att bibehålla Gotlandstrafiken, har vi den bestämdauppfattningen att del bör ske genom en statlig rederiverksamhet. Ettdélägarskap för kan exempelvis diskuteras. Härigenom skulleGotlandstrafikens fortsättning garanteras. Utskottet avstyrker vår motion och kravet på ettförstatligande med motiveringen att ett förstatligande av Gotlandsbolagelskulle medföra en avsevärd ökning av statens kostnader för Gotlandslrafiken. Vi anser att detta argument är helt gripet ur luften. Detförutsätter att Gotlandsbolagel nu går med avsevärda förluster och all delupprätthåller trafiken mest av humanitära skäl. Men vi vet ju att så inte ärfallet. Till , som vid ett förstatligande avGotlandsbolagel kommer att vara utskottets representant i dess styrelse, villjag säga att ytterligare argument för kravet på ett förstatligande kan han fåfrån sina partikamrater och särskilt från kollegan i Visby.Han förefaller vara något av en expert i frågan om nödvändigheten av ettförstatligande av Gotlandsbolaget. Han har nämligen motionerat därom iriksdagen (motion 1973:1082), och han har tillsammans med densocialdemokratiska gruppen i upprepade gånger röstat förliknande motioner. Det förefaller dock som om förutsättningen för attsocialdemokraterna skall kunna ställa krav på ett förstatligande är att deantingen har garanterade möjligheter att inte yrka bifall till sina egnamotioner eller att de befinner sig i en garanterad och trygg minoritet. Med del,herr talman, yrkar jag bifall till reservationen. 96OLLE ÖSTRAND (s): Det betänkande som vi nu behandlar är ettresultat av de uttalanden ett enigt trafikutskott tidigare gjort omangelägenheten av att del vidtas åtgärder, som innebär rationaliseringar iGotlandstrafiken för alt därmed begränsa transportstödet. Gotlandstrafiken har ju varit en ständigkälla till bekymmer. 1978 utbetalades ett transportstöd till Gotlandstrafikenpå 19 milj. kr. Det stödet var 1981 uppe i över 80 milj. kr. Det är också mot den bakgrunden man får se derationaliseringsåtgärder som transportrådet har initierat och som genomförtsutan all man för den skull har tummat på kravet på en tillfredsställandetrafikförsörjning. Del är också en av anledningarna till att medelsbehovet förnästa budgetår har kunnat minskas till 62 milj. kr. Utöverkravet på rationaliseringar har också utskottet tidigare funnit det angelägetatt avtalet mellan Gotlandsbolaget och staten skulle ses över. Det ärresultatet av den översynen som vi nu har att behandla. Huvudprincipen i det nya avtalet är då alt staten tar detfulla ekonomiska ansvaret för den s. k. koncessionstrafiken, dvs. den trafiksom med stöd av lagen om linjesjöfarl på f. n. upprätthålls avGotlandsbolaget. 1 avtalet anges också närmare vad som skall anses varakoncessionstrafikens intäkter och kostnader, vilka skall ligga till grund förtransportstödets beräkning. En strävan hos parterna har också varit attuppnå ett mera affärsmässigt förhållande mellan Gotlandsbolaget och staten iden här koncessionslrafiken. Detta tycker jag är bra. Av detta skäl har bl. a.Drotten, som f. n. är långlidsulchartrad, samt restaurationen, resebyråverksamhetenoch viss del av finansförvaltningen lagts utanför det avlalsreglerade området.På det här sättet har det också blivit möjligt att bl. a. slopa en mycketdiskuterad klausul i det tidigare avtalet, som utöver täckning av kostnadernaäven garanterar viss årlig utdelning på aktierna. Med andra ord:Aktieutdelningen har varit indexreglerad, men den indexregleringen lasnu bort. När man beräknar de kostnader som skall utgöra underlagför transportstödet tillgodoräknas Gotlandsbolaget avskrivningar med en lägreprocentsals än vad som är gängse inom rederibranschen. För att täcka denlikviditetsbrist som på det här sättet kan uppstå disponerar Gotlandsbolaget f.n. en statlig lånegaranti för farlygsfinansiering på högst 35 milj. kr. Det nyaavtalet förutsätter alt bolaget även i fortsättningen skall få disponera denhär lånegarantin. Utöver detta skall staten garantera rörelsekrediter på sammanlagt70 milj. kr. Av dessa 70 miljoner avses 30 miljoner utgöra krediter attanvändas inom koncessionstrafiken. Återstående 40 milj. kr. avser då säkerheterför krediter som rederiet kan använda för att finansiera verksamhet utanförkoncessionstrafiken. Avsikten är att dessa medel skall utnyttjas för ränlablaprojekt ägnade att stärka bolagets ekonomi, men vid prioriteringen skallprojekt med inriktning på gotländska intressen äga förtur. Jag är övertygad om att med del här nya avtalet och med deåtgärder som har vidtagits kommer även gotlänningarna i fortsättningenatt garanteras en tillfredsställande trafikförsörjning, både pä godssidan ochpå personlransporlsidan. Av detta följer att jag yrkar bifall till utskottetshemställan. När det sedan gäller vpk-reservationen med krav på ettförstatligande av Gotlandsbolagel är jag inte alls lika övertygad somChrisopoulos om att man därigenom skulle kunna uppnå en bättre servicenivå,vilket framhålls i reservationen. Jag har själv åkt med Gotlandsfärjorna ochkonstaterat att det är en tillfredsställande service ombord på dem. Man skallmed andra ord inte förstatliga för förstatligandets egen skull, utan förstskall det finnas ett bärande skäl för en sådan åtgärd. Del finns det f. n. enligtmitt sätt alt se inte i det här avseendet. Vikfigt alt peka på är också att ettförstatligande skulle bli väsentligt dyrare än alt driva trafiken på samma sättsom . Överläggningen var härmed avslutad. Godkännande av vissa delar av ett avtal mellan staten ochRederiaktiebolaget m. tn. Nr 36 betänkande 1 Onsdaeenden Mom. 1 (särskilt förarprov förbehörighet att föra tung motorcykel) 30 november1983 Utskottets hemställan bifölls med225 röster mot 85 för reservationen av m. fl. 18 a (s. k. väggupp) Utskottels hemställan bifölls med 283 röster mot 19 förmotion 1982/83:625 av . 1 ledamot avstod från att rösta. (vpk) anmälde atthan avsett att rösta ja men av misstag nedtryckt nej-knappen. Mom. 19 b (lokala trafikföreskrifter) Utskottefs hemställan bifölls med 292 röster mot 15 förmotion 1982/ 83:1437 av . Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls med 234 röster mot 75 förreservationen av m. fl. Utskottets hemställan bifölls med 292 röster mot 18 förreservationen av . 12 § Kammaren beslöt attförhandlingarna skulle fortsättas vid morgondagens sammanträde. 13 § Anmäldes och bordladesProposition 1983/84:74Vissa pensionsfrågor 14 § Anmäldes och bordlades Motion 1983/84:264av och ny import- och exportreglering (prop.1983/84:61) 15 §Meddelande om interpellation Meddeladesatt följande interpellation framställts 1983/84:61 av () till justitieministern ominnebörden av förbudet mot aga: har lagstiftningsvägen kriminaliserat alla slag avaga.