prot · G709153 · 1983-12-31 00:00:00 — Ur ett för denna kammare välkänt dokument citerar jag: "Enekonomisk återhämtning har inletts i industriländerna från den djupaste ochmest utdragna lågkonjunkturen ." Litet längre ner i sammadokument står det: "Mångau-länder har under lågkonjunkturen försatts i en akut kris. De fattigasteländema har drabbats hårdast. Produktion och exportvolym har stagnerat ellersjunkit. Bytesförhållandena har utvecklats mycket ogynn- Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Räntor ochamorteringar på utlandslånen blir alltmer betungande. Knappheten på utländskavalutor för import av de mest nödvändiga varor är kännbar." Citatetär hämtat ur den socialdemokratiska regeringens budgetproposition denna våroch återfinns också på s. 4 i det betänkande från utrikesutskottet som vi nubehandlar. Bedömningenav vårt lands ekonomiska återhämtning och katastrofala krislägeborde i konsekvensens namn ha lett fram till slutsatsen att vårt lands biståndi alla dess former skulle kraftigt ökas. I stället föreslås en real minskning.Som i många andra frågor gör den socialdemokratiska regeringen en saltomortal -kommer visserligen ner på fötterna, den här gången med moderata samUngspartietsom trogen mottagare vid nedslaget. svenska samhällsutveckUngen är vi vana att se och som poUtiker sökamotsvara kraven på rättvisa och soUdaritet med eftersatta och svårt pressade gmpperi samhället. När det gäller den svenska biståndspolitiken har också där kravenpå rättvisa och solidaritet varit grundläggande för idé och utformning. Densocialdemokratiska regeringen avviker mi från tidigare handlingsmönster, anserjag. Närenprocentsmålet för svenskt bistånd först fastställdes betraktades det av mångasom ett etappmål på vägen mot ökad internationell solidaritet, ett viktigtinslag i fredsarbetet bl. Detär mycket allvarUgt, tycker jag, att vi finner antydningar i regeringensbudgetförslag att också budgetarbetet /86 skall drivas medutgångspunkt i frysningsförslaget. frysning skulle ge mycket kraftigaåterverkningar på biståndet och göra återställandet av enprocentsmålet mycketsvårt. Vad gäller konsekvensema för biståndet kommer frysningsförslaget attläggas till de problem som redan skapats av de två svenska devalveringama ochen kraftigt stigande dollarkurs, till vilken också vissa fattiga ärknutna. Socialdemokratemahar sökt bättra på sin skamfilade biståndsvilja jg-nom att efter starkapåtryckningar öka på anslaget med 300 milj. kr. Det är tacknämligt, men detkrävs mer stabilitet i regeringens förslag på det här området för attförtroendet skall återställas. Det bör vara en tankeställare försocialdemokratin. harskrivit till oss: "1.Vi anser att som det första i-land som uppnådde 1%-nivån för biståndethar ett särskilt ansvar att slå vakt om biståndets kvantitet. Detta är särskiltangeläget på gmnd av de stora behov som finns i världen t ex hotande tork-och hungerkatastrofer i många av samarbetsländer i och som enpåtryckning på andra i-länder som ännu inte uppnått 1%-nivån. Sverigesförbättrade handelsbalans och allmänna ekonomiska läge gör det angeläget att såsnart som möjligt lämna tanken på att frysa biståndet på nuvarande nivå. NärNorge redan uppnått 1,känns det orimligt att skulle gå i en heltannan riktning. 2.Vi menar att också påtagit sig ett stort ansvar vad gäller biståndetskvalitet. Ett obundet gåvobistånd som når eftersatta grupper har varit och bör förbli ensvensk prioritet. Stödettill biståndet hänger i hög grad samman med att inte bara allmän tillväxt utanockså utjämning och oberoende och en demokratisk samhällsutveckling befordrasav det svenska biståndet. Dessa mål är ofta svåra att uppnå varför det är avvikt att SIDA ges tillräckliga administrativa resurser för att på ettansvarsfullt sätt kunna förvalta biståndet med denna inriktning. 3.I debatten har ofta de enskilda organisationemas bistånd framhålUts som exempelpå ett arbete som till låga kostnader når betydande och bestående resultat. Detfinns många exempel på att detta är sant. menar vi" - dvs.Missionsrådet - "att den ena biståndsformen inte skall spelas ut mot denandra. Både det statliga biståndet och de enskilda organisationemas insatserbehövs. För att samarbetet mellan dem skall fungera på bästa sätt är det avvikt att ekonomiska och administrativa resurser i tillräcklig omfattning gestill SIDA för folkrörelsekontakter. Det är också av stor vikt att sociala ocharbetsmarknadsåtgärder utformas på ett sådant sätt attfrivilligorganisationernas personalinsatser så långt möjligt underlättas." Dethär var ett långt citat ur skrivelsen från . Men jag anserdet vara väsentligt att vi får med oss även de här synpunktema. Det är såledesett upprop till medlemmarna i kyrkor och samfund om en ökning av offrandet tillförmån för bättre, och fler, insatser i u-ländema. Vi vet att man bör hjälpatill på oUka sätt. Vi bör också hjälpa till. Jag yrkar bifall till reservation 3 och i övrigt till de reservationersom representant i utrikesutskottet, , varit med omatt underteckna. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Överläggningen var härmedavslutad. Mom. 1 (beräkningen avbiståndsanslagen) Utskottetshemställan bifölls med 296 röster mot 18 för reservation 1 av . 2ledamöter avstod från att rösta. Mom.2 (biståndsanslagens storlek) Förstbiträddes reservation 3 av m. fl. med 72 röster mot 18 för reservation4 av . 227 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbiträddes reservation 3 av m.fl. med 89 röster mot 78 förreservation 2 av m. fl. i motsvarande del. 150 ledamöter avstod frånatt rösta. SlutligenbiföUs utskottets hemställan med 149 röster mot 89 för reservation 3 av StureKorpås m.fl. 77 ledamöter avstod från att rösta. Mom.3 (planeringsram för /86) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av m. fl. i motsvarandedel - bifölls genom uppresning. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Mom. 1 (effektivitet,demokrati och mänskliga rättigheter) Hemställan Förstbiträddes hemställan i reservation 5 av m.fl.- som ställdes mothemställan i reservation 7 av - med acklamation. hemställan med 210 röster mot 79 för hemställan i reservation 5 avCarl Bildt m.fl. 27 ledamöter avstod från att rösta. Utskottetsmotivering godkändes med 209 röster mot 54 för den i reservation 6 av StureKorpås och anförda motiveringen. 42 ledamöter avstod från attrösta. Mom.2 (landprogrammering) Utskottetshemställan bifölls med 168 röster mot 149 för reservation 8 av . Mom.3 (enskilda organisationer) Utskottetshemställan med godkännande av utskottets motivering bifölls med 167 röster mot150 för utskottets hemställan med godkännande av den i reservation 9 av StureKorpås m. fl. Mom. 4 (befattningen som biståndsinspektör)Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.5 (användning av svenska resurser i biståndet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 11 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.8 (biståndsutredning) Utskottetshemställan bifölls med 166 röster mot 149 för reservation 12 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 7, 9 och 13 (bidrag till ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 14 av m.fl. - bifölls med acklamation., Mom.8 (bidrag tUl Afrikanska utvecklingsfonden m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 13 av - bifölls medacklamation. Mom. 11 () Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 15 av - biföUs medacklamation. Punkt 4 Nr 153 Mom. 1 (bindning av importstödet) den Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 16 av m.fl. - bifölls med acklamation. Internationellt Mom. 6 () utvecklingssam- Utskottets hemställan,som ställdes mot arbetem m dels reservation 17 avCarl Bildt m. fl. i motsvarande del, delsreservation 18 av i motsvarande del, bifölls med acklamation. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 18 av i motsvarandedel - bifölls med acklamation. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 17 av m. fl. i motsvarandedel - bifölls med acklamation. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 17 av m.fl. i motsvarandedel - bifölls med acklamation. Utskottets hemställan, somställdes mot dels reservation 17 avCarl Bildt m. fl. i motsvarande del, delsreservation 18 av i motsvarande del, bifölls med acklamation. Utskottets hemställan, somstäUdes mot dels reservation 17 avCarl Bildt m. fl. i motsvarande del, delsreservation 18 av i motsvarande del, bifölls med acklamation. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 18 av i motsvarandedel - biföUs med acklamation. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 17 av m.fl. i motsvarandedel - bifölls med acklamation. Mom. 16 () Utskottets hemställan, som ställdes mot dels reservation 17 av m. fl. i motsvarande del, 107 Internationelltutvecklingssamarbete m. m. dels reservation 19 avSture och , deb reservation. 20 av , debreservation 18 av i motsvarande del, bifölls nfied acklamation. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 18 av i motsvarandedel - biföUs med acklamation. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 21 av BertU Måbrink i motsvarande del- bifölls med acklamation. Mom.19 (Yemen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 21 av BertU Måbrink i motsvarande del- bifölls med acklamation. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 21 av i motsvarandedel - bifölls med acklamation. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 21 av i motsvarandedel - bifölls med acklamation. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 22 av och - bifölls med acklamation. Mom.24 (södra ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 23 av och - bifölls med acklamation. Mom.28 (anslaget tiU enskilda organisationer) Utskottets hemställan, somställdes mot deb reservation 24 av CarlBildt m. debreservation 25 av m.fl., bifölls med acklamation. Mom.32 (katastrofbistånd) Utskottets hemställan - som ställdes motreservation 26 av BertU Måbrink - bifölls med acklamation. Mom. 33 (riktlinjer förkatastrofbiståndet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 27 av m. fl. - biföUs medacklamation. Mom. 37 (IGGI) Nr 153 Utskottets hemställan -som ställdes mot reservation 28 av BertU Måbrink r- j j Torsdagenden - bifölls med acklamation. Mo/w.J c 4 c/T Utskottets motiveringgodkändes med 165 röster mot 150 för den i »/ / reservation 29 av StureKorpås m. fl. Hemställan Utskottets hemställan bifölls. Mom. 39 (SIDA:s personalkostnader) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 33 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.42 (bidrag till Kyrkornas världsråd) Utskottetshemställan bifölls med 243 röster mot 71 för reservation 34 av m.fl. Mom. 43 (rekrytering och utbildning avfältpersonal) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 35 av BertilMåbrink - biföllsmed acklamation. Mom. 2 (stiftelsen ) Utskottets hemställan- som ställdes mot reservation 40 av m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 5 (massmediebistånd inom SAREC) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 42 av - biföUs med acklamation. 12§ SAS flygpassagerarterminal i Föredrogs trafikutskottets betänkande 1983/84:31 omScandinavian flygpassagerarterminal i (prop.1983/84:173). Anf.86 (vpk): Det är som alla vet ett gammalt krav att förbindelserna meUan och skall bU ordentliga. Från vpk:s sida har vi 209 oftabetonat detta och även kämpat härför. Med ordentliga förbindelser menar vi dåfärjetrafik och inte bro. Nukan man kanske förledas tro att en ytterligare förbindelse mellan ochKastmp skuUe vara ett steg på vägen. Men vi ställer oss skeptiska till den nuföreslagna anordningen. Det här arrangemanget är tillrättalagt av kommersiellaskäl, huvudsakligen för att tillgodose en begränsad kategori affärsresenärer,vilka i regel får sin resa betald av företaget. Det är alltså inte fråga om attförbättra kommunikationerna för det stora flertalet vanliga människor iregionen. Det finns f.ö. redan ett arrangemang med de s.k. flygbussarna, somgår regelbundet mellan och via färjan , och enkontroll av tidtabellen som jag gjorde när jag besökte visar enblygsam tidsvinst vid svävartrafik. Den här trafiken måste f. ö. försämraunderlaget för färjetrafiken . Även Stumps flygplats kanmissgynnas av denna satsning. Genomtvå reservationer vill vi från vpk kraftigare markera ett ogillande av att pådetta sätt gynna en speciell, resandegrupp. Vi kräver att alla merkostnader somuppkommer - också eventuella kommunala sådana - bör belasta trafikföretagetSAS. Möjligheternaatt i samband med terminalens anordnande underlätta försäljningen och öka inkomstemaav skattefri sprit och andra varor har tydligen spelat en stor roll isammanhanget. Här kan vi f. ö. ansluta oss till de synpunkter som framhålls iett särskilt yttrande som en ledamot i trafikutskottet fogat till betänkandet. Detligger utan tvivel en inkonsekvens i alkoholpolitiken, som erkänt skatten somett användbart instrument för att begränsa alkoholkonsumtionen, men samtidigtnu utökar möjligheterna till skattefria köp av alkohol. Det förhållandet attdessa skattefria köpmöjligheter gynnar bara en viss kategori människor gör juinte saken bättre. Med det anförda yrkar jag,herr talman, bifall till reservationerna 1 och 2. 87 (): När vi talar om flygpassagerarterminalen får vi inte glömma bort attunder en följd av år har det framförts önskemål om att få snabbare och bättreförbindelser mellan och utlandet. Olika transportalternativ harockså diskuterats för att man skulle uppnå de önskade förbättringarna. Närmare500 000 enkelresor företas nu mellan och Kastmp. Ca 300 000 avresorna är båt- och busstransporter för anslutning till reguljärt utrikesflygpå Kastmp. Storaansträngningar har också gjorts för att förbättra trafikförsörjninggenom att förbättra servicen på Stumps flygplats. Ytterligare åtgärder i denriktningen kan också bU följden av bl. a. det utredningsarbete som f.n.bedrivs under ledning av i . Den planeradesvävartrafiken mellan hamn och Kastmp, som skall utgå från den terminalsom vi diskuterar, avser man ju komma i gång med redan under sommaren1984. Då skulle den med omedelbar verkan kunna leda till en avsevärdförbättring i servicen för dem som reser mellan och utlandet. Dethär förslaget ligger alltså helt i linje med det arbete som lagts nedför att förbättra utlandsförbindelserna med . Jag har svårt attförstå resonemang om att detta skulle utgöra ett hot motStump. Detär givet att inrättandet av en terminal i medför ökade kostnader förtull-, pass- och säkerhetskontrollen. All avgående trafik måstesäkerhetskontrolleras. Likaså måste den ankommande trafiken passkontrollerassom vid nordisk yttergräns. Rikspolisstyrelsenräknar också med att personalbehovet uppgår till tio poUsmän samt nio pass- ochsäkerhetskontrollanter, vilket medför en lönekostnad på drygt 2,4 miljoner perår. Dessutom tillkommer kostnader för lokalhyra och teknisk utmstning.Generaltullstyrelsen har för sin del beräknat personalbehovet till minst åttatulltjänstemän till en kostnad av ca 1 milj. kr. Ettstatligt kostnadsansvar är i första hand naturligt när det gäller den kontrollsom utövas på de flygplatser som ingår i det statliga flygplatssystemet. Mendet är inte lika naturligt när det gäller de kontroller som behövs vid den härterminalen, som man får anse i huvudsak bUr utnyttjad för att tillgodose ettluftfartsföretags intresse av att utveckla sin trafikservice gentemotflygresenärema. Därför är det skäligt att företaget genom avgifter bidrar tillatt täcka dessa kostnader. Det är mot den bakgmnden utskottet ger regeringenbemyndigande att besluta om de avgifter som bör utgå för det här ändamålet. Detär rimligt att företaget svarar för de merkostnader för tull-ochpolismyndigheterna som de här gränskontrollåtgärderna förorsakar. Därför harjag svårt att förstå argumentationen i vpk:s reservation 2 om avgifter till staten. Justmöjligheten att vid det här tillfället vidta kostnadsbesparande åtgärder haruppmärksammats i motion 2891 av och . Motionärernaanser att samhället, utan att för den skull eftersätta kravet på entillfredsställande gränskontroll, har ett särskilt ansvar för att alla möjligakostnadsbesparande åtgärder vidtas när ett enskilt företag harkostnadsansvaret. Därvid pekar man på möjligheterna att samordna tuU- ochpoliskontrollen. Även från utskottets sidavill vi betona att kostnadsbesparande åtgärder bör vidtas, i all denutsträckning det går. Därför understryker vi också nödvändigheten av att tatill vara möjligheten att samordna tull- och poliskontrollen. En sådan härsamordning får naturligtvis inte gå ut över kravet på en tillfredsställandegränskontroll. Vi utgår från att regeringen i samråd med personalen prövarförutsättningarna för en samordning mellan olika berörda personalkategorier.Detta ger vi också regeringen till känna. Med detta, herr talman, yrkar jagbifall till utskottets hemställan på samtUga punkter. Anf.88 (): I proposition 173 begär regeringen bemyndigande att få lämna tillståndtill s. k. tax-free shop vid terminalen i . har inget atterinra mot regeringens förslag i denna del. Utskottet menar att inrättandet aven sådan exportbutik inte ger anledning att anta att de skattefria inköpen avalkohol- och tobaksvaror totalt sett kommer att öka. Iett särskilt yttrande har anfört att det finns anledning att varakritisk mot att inrätta en särskild exportbutik. Att tillstyrka ett sådantförslag och regeringen slutligen ge tillstånd till tax-free-försäljning när detgäller alkohol vore enligt min mening fel. På flera punkter strider det motåsikter som tidigare haft respekt för. a. är det tvärtemot denallmänna alkoholpolitiken i , där vi har som ett övergripande mål attminska den "totala alltför höga alkoholkonsumtionen", för att nucitera riksdagsbeslut. Som ett led att åstadkomma en sådan minskningavsågs att både begränsa tillgängligheten och att med aktiva prisåtgärder dämpainköp och konsumtion. Nukan man säga: Turistspriten är väl en bagatell, skall vi bråka om den?Visserligen är det svårt att anföra några sakargument för skattefri försäljningoch tullfri införsel, men skall vi verkligen vara så gnetiga? Ja, i de härtermerna går ofta resonemanget. Detär emellertid inte så bagatellartat. I volym mätt handlar det om minst 5miljoner liter sprit och Uka mycket vin, dvs. omkring en tiondel av all densprit som säljs i systembutikerna. Alkoholkonsumtionen är priskänslig: ompriset sänks så ökar konsumtionen. Turistspriten är billigare än annan sprit.Det finns anledning att anta, tvärtemot vad trafikutskottet tror, att särskiltde som reser mycket konsumerar mer därför att de har tillgång till den billigaspriten. Inom landet har vi stränga regler mot aktiv marknadsföring av alkohol.Men på både flygplatser och färjor framhålls det fördelaktiga i att köpa ut sinranson. Detta kan också bU möjligt vid den svenska flygterminalen i . Någotförsök att analysera eventuella konsekvenser eller vart detta rent socialtskulle leda går inte att spåra i utskottsbetänkandet. har tidigareuttalat att regeringen bör söka internationella överenskommelser ombegränsningar eller avveckling av den skattefria provianteringen. SamtidigtviU nu trafikutskottet att ett bemyndigande skall ges regeringen att tillåtadenna. Tala om dubbla budskap! Mankan också erinra om mycket bestämda avsikt att begränsa denskattefria försälj ningen. Även har - låt vara från andrautgångspunkter - varit inne på att den skattefria försäljningen bör begränsas.Kritiska tongångar finns också inom (). Denslutsats man kan dra är att trafikutskottets förslag går på tvärs mot tidigareåtaganden som har gjort. Om nu regeringen får detta bemyndigande attmeddela tillstånd - och mycket talar för att det blir så med tanke påutskottets hållning - så måste det ankomma på regeringen att mycket noggrantanalysera de olika konsekvenser, både socialt och ekono- miskt, som beslutet kanfå. Därför utgår jag från att det inte blir med något slags automatik som ensådan tillståndsgivning kommer att ske, utan att regeringen först prövar frågannoggrant och dessutom tar upp den med övriga nordiska länder. Sedanhar detta också en fiskal sida. De uteblivna skatteintäkterna kommer att ökaytterligare och bl. a. försvåra vår egen statsfinansiella ställning. Med enlitet grov karikatyr skulle man kunna säga att de extra utgifter imiljonklassen som tullen kommer att dra skall "betalas" av ännu flermiljoner i uteblivna skatteintäkter på grund av den skattefria försäljningen. Slutsatsen blir att, med utgångspunkt i alkoholpolitiska skäl,socialpolitiska synpunkter, tidigare riksdagsuttalande, förpliktande beslut , alla skäl talar för att regeringens proposition i denna del böravslås. Därför, hert talman, yrkar jag bifall till motion 2892. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 2 (villkor för att bevilja den planeradesvävartrafiken) -Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 av - bifölls med acklamation. Mom.3 (exportbutik) Utskottetshemställan - som ställdes mot utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till motion 2892 äv m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4 (avgifter till staten) Utskottets hemställan- som ställdes mot reservation 2 av - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 13 § Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättas . 14 § Upplästes följande inkomna skrivelse: Enligtbevis utfärdat av centrala valmyndigheten har jag utsetts som ersättare tillriksdagen för i kommuns valkrets. Då jag ej önskar kvarstå som ersättare vill jaghärmed anhålla om att jag med omedelbar verkan må befrias från detta uppdrag.Stockholm Kammarenbiföll denna anhållan. 8 protokoll 1983/84:153-154 15 § Anmäldes ochbordlades 1983/84:2974 av HansPetersson i m.fl. 1983/84:2975 av LarsWerner m.fl. Utredning av brott av barnunder (prop. 1983/84:187) 16 §Meddelande om fråga Meddelades att följandefråga framställts 1983/84:607av Per () till finansministern om arvs- och realisationsvinstskattenpå börsnoterade aktier: I samband med frånfälle har imassmedia ånyo uppmärksammats de groteska inslagen i gällande arvs- ochrealisationsvinstskatt på främst börsnoterade aktier, som förvandlar en storförmögenhet till en fattigkonkurs vid frånfället. beredd att ompröva arvs- och realisationsvinstskatten på främstbörsnoterade aktier så att dessa stötande inslag undanröjs? 17 §Kammaren åtskildes .