prot · G709146 · 1983-12-31 00:00:00 — Jagtycker att detta citat är intressant. Inte ens med den kostnadsbildman då hade, dvs. att hela projektet skulle kosta ca 60 milj. kr., ansågSMHI-utredningen att PROMIS var ekonomiskt försvarbart. Endast om kostnaderna förteknisk utmstning gick ner och uppdragsverksamheten gick upp skulle bilden bligynnsammare. Hur har det då gått? Ja, inte har den ekonomiska bilden blivitljusare. beräknas pilotprojektet kosta ca 70 milj. kr. Det är 10 milj.kr. mer än hela projektet skulle kosta från början. Jag anser inte attutskottet fått en nöjaktig förklaring till denna våldsamma kostnadsökning.Därmed kan inte heller som helhet få det. Hurär det då med uppdragsverksamheten? Vad skall man ha det här nya, fina, dyrasystemet till? Jo, meningen är att man skall ta fram korta detaljeradeprognoser, som man sedan kan sälja till bl. a. , byggnadsindustrin ochlantbmket. kan i vissa situationer, t. ex. vid blixthalka, varabetjänt av sådana korta prognoser. Detta kan man få av automatstationer somplaceras ut med korta avstånd efter vägen. Sådana automater är dock inteinräknade i PROMIS 90, lika litet som ett fullständigt genomförande av PROMISär en förutsättning för detta. Beträffande lantbmket sade LRF i sitt remissvarpå ; "LRF avstyrker alltså att utvecklingen av det svenskaväderlekssystemet drivs i den riktning som anges i studien rörande PROMIS90." Vad lantbruket behöver är inte ett system som säger att nu blir det straxåskregn, för det kan lantbmkaren se Vad lantbruketbehöver är tillförlitligare långtidsprognoser. Trotsalla dessa invändningar och fler därtill som återfinns i motion nr 2760 sägercentern ja till regeringsförslaget om ett anslag på drygt 15 milj. kr. tillSMHL.s arbete med PROMIS. Vi gör det av tre skäl. För det första har redan 11milj. satsats i projektet. För det andra synes ett fullföljande avpilotprojektet vara det enda sättet att få en verklighetsanknuten marknadsundersökningom behovet av de prognoser som projektet skall ta fram. Och för det tredje, ochdet är kanske det viktigaste, är det möjligt att hela eller delar av dettaavancerade tekniska system kan bli en svensk exportprodukt till länder somsäkert har större nytta av korta prognoser än vi, dvs. länder som drabbas avjordbävningar, orkaner, cykloner och andra våldsamma naturfenomen. Vihar dock i vår motion sagt att följande förbehåll bör gälla för att skallfå fortsätta med det pilotprojekt som ingår i PROMIS. Inga ytterligare statliga medel anvisas tillpilotprojektet. Seriösa, objekfiva marknadsundersökningar kopplastill pilotprojektet. Inga av SMHLs nuvarande funktioner får tas bort omdetta innebär en låsning till PROMIS-systemet. Detta innebär då också att ingafler nedläggningar av synoptiska stationer får göras innan en ordentligutvärdering av pilotprojektet skett. Regionalpolitiska och sysselsättningspolitiskaaspekter skall vägas in vid utvärderingen av projektets lönsamhet. Innan beslut om en ytterligare utbyggnad avPROMIS-projektet fattas skall erfarenheterna av försöksverksamheten redovisasför . Punkterna2, 4 och 5 anser vi vara tillgodosedda genom utskottets skrivning. Punkt 1finns det väl anledning att återkomma till, ifall skulle komma tillbakaoch vilja ha mer pengar till pilotprojektet. Därmed återstår punkt 3, där visom synes har en reservafion. Genomvår reservation vill vi slå fast det som enigt beslöt 1981 men somsocialdemokraterna rev upp 1983, nämligen att bör säga ifrån att detär oacceptabelt med fler nedläggningar av synopfiska stationer i syfte attbetala för eller tvingas in i ett ännu oprövat vädertjänstssystem. Om detsynoptiska nätet glesas ut ytterligare, kan det inte längre fylla sinmeteorologiska funktion, och man har då tagit bort basen för det nuvarandeobservationsnätet innan man vet vad de nya tekniska lösningarna innebär, dvs.innan försöksverksamheten avrapporterats och utvärderats. Dessutomfyller de bemannade väderstationerna viktiga regionalpolitiska funktioner. Deligger för det mesta på landsbygden, i fjälltrakter, i kustbanden eller i annanglesbygd. finns i Norrlandslänen och ytterligare iglesbygdsregioner i övriga landet. Stationerna utgör oersättliga arbetsplatseri många utkanter av vårt land och fullgör också på många håll, vid sidan av detmeteorologiska arbetet, viktiga uppgifter fill hjälp för turister, försvar ochsamfärdsel. kom förett par år sedan ut med en rapport som heter Effekter på sysselsättning och ekonomiskakonsekvenser av nedläggningar av bemannade väderstationer. Denna rapport visarpå svåra samhällsekonomiska konsekvenser vid sådana nedläggningar. Att göra härberörda människor arbetslösa genom att ersätta dem med automater, om vars utseendeoch funktionsduglighet man ännu inte vet särskilt mycket, att sedan betala utarbetslöshetsunderstöd i stället för löner för en vettig sysselsättning ochovanpå detta dryga pengar för att skicka ut folk i båt eller helikopter för attse till de utsatta automaterna, att slå sönder ett fungerande observationsnätför att använda de frigjorda pengarna fill ett nytt, oprövat, teknisktkomplicerat och oerhört dyrbart system, vars prognoser man inte vet om någonbehöver - det är teknikens triumf över människan och strider mot allt suntförnuft. Eftersom risken för sådana nedläggningar ökar i takt medatt kostnaderna för rakar i höjden, finns det all anledningför att säga ifrån att den inte accepterar några fler nedläggningarav synoptiska stationer förrän en utvärdering av pilotprojektet eventuellt harvisat att det nya värdertjänstssystemet är behövligt, förnuftigt ochregionalpolitiskt vettigt. Jag yrkar bifall till reservation nr 2 i TU:sbetänkande nr 27. 106SVEN (vpk): I reservation 1 har vpk markerat sinuppfattning att de civila och militära vädertjänstsorganisationerna - främst avbesparingsskäl - skall samordnas. I utskottsskrivningen hänvisas till attstatskontoret fått i uppdrag av regeringen att utreda möjligheterna fillsamordning av den civila och militära vädertjänsten. I sammanhanget uttryckerutskottet vidare att den av planerade pilotanläggningen bör förverkligasför att underlätta en samordning av den militära och civila vädertjänsten. Kan man inte nöja sig med detta meddelande från utskottet?Nej, vi vill här framföra följande invändningar och synpunkter. Statskontoret har gjort lovvärda ansträngningar sedan deti fick regeringens uppdrag att utreda samverkansfrågan i syfteatt genom försöksverksamhet utröna möjligheterna att bl. a. samordnavädertjänstens tekniska system m. fl. frågor, t. ex. hur besparingar skulle kunnaske genom gemensam arbetsplats för civil och militär vädertjänst, alternafivtproduktionssamverkan med olika arbetsplatser. Försöksverksamheten visade sigvara mer tidskrävande än vad man hade räknat med, och man måste efter samrådmed regeringen skjuta fram det hela i tiden. I den slutrapport som lämnades konstaterarstatskontoret att en samordning bör ske på den övergripande planeringsnivån medinriktning att uppnå en gemensam teknisk struktur och en samordnadfinansiering. I samband med rapporten föreslår statskontoret bl. "att regeringen vidtar åtgärder så att inga investeringar görs ellerbeslut fattas som kan försvåra eller omöjliggöra skapandet av en gemensamcentral datorkapacitet". Detta är, herr talman, enligt vår mening viktiga frågorsorn rör arbetet med att ta till vara alla vettiga möjligheter fillbesparingar. Här återspeglas även grundtanken i tidigare riksdagsbehandling ochbeslut om en samordning av den civila och militära vädertjänsten. Här finns emellertid en komplikation som inte omnämns ibetänkandet, vilken jag därför tänker meddela kammaren. SMHLs ledning motsätter sig en konsekvent övergripandesamordning av den tekniska utvecklingen inom väderinformationen i landet. Istället tycks man förorda något slags samrådsförfarande. I detta sammanhang skall man alltså se vpk;s reservation1. Vi vill bestämt markera vår klara anslutning till den grundsyn som redovisasi statskontorets förslag till åtgärder för en konkret samordning och ettkonkret samutnyttjande av teknik och upphandling. Detta betyder med andra ordatt vi inte vill ta ansvar för de ökade statliga kostnader som följer med enorationell uppdelning av den svenska vädertjänsten. Därmed yrkar jag alltsåbifall till reservation 1. När det sedan gäller frågan om de synopfiska stationernaoch den oro för dessa stationers indragning som vi uttrycker i mofion 2759,förklaras denna oro av SMHLs tidigare redovisade intentioner att gradvisavveckla detta observationssystem. Vi anser nämligen att detta synoptiskasystem skall vara kvar som ett vikfigt komplement till övrig utrustning. Jagkan i övrigt instämma i det anförande som höll. Detstora flertalet meteorologer torde dela denna uppfattning. Till detta argumentmot bortrationalisering kommer de berörda arbetsplatsernas betydelse för attskaffa arbeten såväl i glesbygd/fjällbygd som i skärgården. Jag yrkar bifalltill reservation 2. 107OLLE ÖSTRAND (s): Utvecklingen av vädertjänsten och denplanerade utbyggnaden av ett decentraUserat vädertjänstssystem, det s. k.PROMIS-systemet, innebär i sig stora förändringar av vädertjänstensorganisation. Eftersom de ekonomiska konsekvenserna ännu är osäkra, tycker jagatt det är bra att genom det beslut vi skall fatta om fårekonomiska möjligheter att bygga upp en pilotanläggning och utprova det härsystemet. Faller försöken väl ut kommer detta system även att bli en braexportprodukt för svensk industri. Det är mot denna bakgrund man får se industrins storaintresse för projektet. Även har visat sig mycket intresserat. Det är således ett mycket intressant utvecklingsprojekt inomvädertjänsten vi nu skall sätta i gång. Mot den bakgrunden vill jag yrka bifalltill hemställan i utskottets betänkande i dess helhet. Jag skall sedan begränsa mitt anförande till att kortkommentera de två reservationerna. När påstår att bestämtmotsätter sig en samordning av den civila och militära vädertjänsten, får detnaturligtvis stå för honom. Men, , statskontoret har fåttuppdraget av regeringen att bl. a. utreda möjligheterna till en samordning avden civila och Då tycker jag att det är riktigt att vi awaktar denna utredningoch ser vad den kommer fram till. Sedan får vi ta ställning. När man lyssnar på och hör hur hontar i får man lätt det intrycket - det får man också delvis av reservation 2 -att är i färd med att a-weckla det nuvarande observationssystemet, innanSMHI över huvud taget har utprovat och testat det nya systemet. Så ärnaturligtvis ingalunda fallet. Jag kan nämna att det i finns 165 synoptiskastationer. Antalet kan variera något - två upp eUer ner, beroende påtillfälliga tjänstledigheter eller nyrekryteringsbehov efter pensioneringar o.d. Det är marginella siffror. Detta antal stationer är elva fler än vad som harangetts behövas i det s. k. grundnätet, som omfattar 155 synoptiskaobservationsstationer. Den meteorologiska verksamheten är alltså inte på någotsätt hotad. När det gäller framtiden har tagit vissa beslut i sinrullande femåriga besparingsplan. Även har krav på sig när det gällerbesparingar. I denna besparingsplan ingår vissa indragningar av stationer, menfram till 1990 är det inte fråga om fler stationer än att man ändå inte kommerunder de 155 stationer som måste finnas för att man skall ha ett tillfredsställandegrundnät. Med andra ord: Man planerar ingen avveckling av det befintligavädersystemet då man utprovar PROMIS. Med dettavill jag, herr talman, yrka avslag på reservationerna. 108 (vpk); Helt kort; Ett samarbete mellan militär ochcivil vädertjänst är, som vi ser det, ett sätt att spara. varockså inne på att har sina sparmål. Men statskontoret har ju presenteratett förslag som inriktar sig på att man skall åstadkomma en besparing genomgemensam upphandling och gemensam teknikanvändning. Vi kan ju bara föreställaoss att det rör sig om stora belopp, eftersom det är komplicerade datorsystemsom man, om man inte samarbetar, nu är inne på att dubblera. Om man läser SMHLsanslagsframställning ordentligt, finner man att är obenäget till ett såkonkret samarbete som har nämnts av statskontoret. Man talar i stället om - jagupprepar vad jag sade i mitt inledningsanförande - att man skulle kunna tänkasig ett samrådsförfarande. Man tänker sig inte möjligheten av att integrera debåda systemen till en gemensam anordning för hela landet som täcker både detmilitära och det civila behovet. Man tänker sig i stället två system som skall"samråda". Det är någonting helt annat och innebär inte dennabesparing. 109ANNA (): Som svar på det som sade villjag säga att det finns 155 synopsstationer. De övriga tio är någon sortshalvmilitära stafioner som ibland är bemannade, ibland inte. Att vi från så starkt betonar att skallsäga nej till fler nedläggningar av synopsstationer har, som jag sade i mittförsta inlägg, flera orsaker. Regeringen säger i den tilläggsproposition som vinu behandlar att pilotprojektet skall fådrygt 26 milj. kr. genom "omprioritering av SMHLs resurser samtindustriell satsning". I takt med att kostnaderna för det nyavädertjänstssystemet ökar så ökar också risken för en nedläggning av justsynopsstationer. Vidare sätter jag inte särskilt stor tilltro till SMHLs viljaatt slå vakt om de här stationerna. Det gör jag inte efter att ha upplevtnedläggningen av stationerna i , , ,, , , och . Nedläggningarna skedde trotsatt enhälligt uttalat att skuUe ta regionalpolitiska ochsysselsättningspolitiska hänsyn när man avgjorde framtiden för de här stationerna.Riksdagen har därför, som vi i ser det, all anledning att noggrantfölja den här frågan och att verkligen försöka se frågan om bemannadeväderstationer ur ett förnuftigt och samhällsekonomiskt perspektiv. Anf.110 (): De uppgifter som jag lämnde i mitt anförande har jag fått frånSMHI. Jag föiaitsätter att man får korrekt information från , så deuppgifterna har jag ingen anledning att ifrågasätta. har inte ändrat uppfattning när det gäller det här systemet. Isjäl och hjärta vill hon över huvud taget inte ha några förändringar. Men detär ju så, att vi - var med på det - har krävt att bl. a.SMHI skall göra besparingar. Naturligtvis måste sådana besparingar sätta sinaspår. De är emellertid av mycket begränsad omfattning. Men om vi av andra skälvill ha alla synoptiska stationer i vårt land kvar, skall vi också vara bereddaatt anvisa medel. Det är något som är fel i resonemang.Ena minuten säger hon att , i Ukhet med andra statliga myndigheter, skallha ett besparingskrav på sig. Den andra minuten säger hon att besparingarnaöver huvud taget inte får gå ut över någon verksamhet när det gäller . Detresonemanget går inte ihop. Om vi skall diskutera regionalpolitik, skall vigöra det i en regionalpolitisk debatt här i kammaren. Då finns det allamöjligheter för att ömma för människoma i glesbygden. Jagkänner lika mycket som hon för dessa människor. Det är bara det att det är feltidpunkt att diskutera den saken nu i samband med behandlingen avPROMIS-systemet. 111 (): Vi diskuterar inte några besparingar just . Vi diskuterar att ni villanslå 15 miljoner till PROMIS 90 och att vi har accepterat detta under vissaförutsättningar. Men - och det är skillnaden mellan och mittresonemang - vi säger ifrån att detta inte får betalas helt - för det går inte- men dock delvis genom en nedläggning av bemannade väderstationer innan vi vethur detta tekniskt komplicerade nya system kommer att fungera. Om jag inteville ha några förändringar skulle jag väl inte ha gått med på de 15 miljonerkronorna till . Överläggningen var härmed avslutad. 6 Riksdagensprolokoll 1983/84:146-147 Mom. 2 a (anslaget Driftav statliga vägar) Utskottetshemställan bifölls med 293 röster mot 15 för reservation 1 av . Mom.3 (särskilt reservationsanslag för bärighetsupprustning av mindre vägar ochbroar av betydelse för skogs- och industritransporter på landsbygden) Utskottetshemställan bifölls med 264 röster mot 50 för reservation 2 av ochBertil . Mom.6 (låne- eller leasingförfarande i samband med vissa brobyggnader) Utskottetshemställan bifölls med 173 röster mot 141 för reservation 3 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.8 (vissa frågor om byggande och underhåll av vägar) Utskottetshemställan bifölls med 236 röster mot 79 för reservation 4 av . Mom.9 (anslaget Byggande av statliga vägar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.10 (fördelningen av det statliga vägbyggnadsanslaget på riksvägar ochlänsvägar) Utskottetshemställan bifölls med 250 röster mot 65 för reservation 6 av ochBertil . Mom. II (anslaget Bidrag tilldrift av kommunala vägar och gator) Först biträddes reservation 7 av RolfClarkson m. fl. - som ställdes mot reservation 8 av m. fl. Härefter bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservation 7 av m. fl. -genom uppresning. Mom.12 (anslaget Bidrag till byggande av kommunala vägar och gator) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.13 (ändrad bidragsgivning till drift av enskilda vägar) Utskottets hemställan bifölls med 249 röster mot 66för reservation 10 av m. fl. Mom. 14 (anslaget Bidrag till drift av enskildavägar m. Utskottets hemställan bifölls med 230 röster mot 83 förreservation 11 av m.fl. () anmäldeatt hon avsett att rösta ja men av misstag Mom. 18 a (utbyggnad avEuropaväg 6, m. Utskottetshemställan bifölls med 284 röster mot 25 för bifall till motionerna 672 avKenth Skårvik och , 1265 av m. fl. samt 1272 avEvert m. fl. 5 ledamöter avstod från att rösta. Mom.18 b (brobyggen i kommun) Utskottetshemställan - som ställdes mot motion 820 av m. fl. - bifölls medacklamation. Mom. 18 c (ettbrobyggnadsprogram för ) Utskottetshemställan - som ställdes mot motion 1792 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 (omarbetning avlagen om felparkeringsavgift) Utskottetshemställan bifölls med 234 röster mot 77 för reservation 1 av m.fl. Mom.2 (ny lagstiftning om kontroUavgift vid olovlig parkering m. Utskottetshemställan bifölls med 220 röster mot 95 för reservation 2 av m.fl. Mom.3 (biluthyrares ägaransvar) Utskottetshemställan bifölls med 171 röster mot 142 för reservation 4 av . Trafikutskottetsbetänkande 27 Punkterna 1 och 2 Mom. 3 (sammanslagning avden militära och den civila vädertjänsten) Utskottetshemställan bifölls med 296 röster mot 18 för reservation 1 av . Mom.4 (de synoptiska stationerna) Utskottetshemställan bifölls med 248 röster mot 65 för reservation 2 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 1983/84:26 Användningen avavbemannade fyr- och lotsplatser (förs. 84:18)1983/84:28 Ändring av avtal mellan staten och Svensk Interkontinental LufttrafikAB (prop. 1983/84:147) 1983/84:29 Höjning av sjömanspensionsavgiften m. m.(prop. 1983/84:123) 17 §Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättas . 18 §Meddelande om frågor Meddelades att följandefrågor framställts 1983/84:587av () till finansministern om ifrågasatt beskattning vid förvärvav akfier i vissa fall: När kommunägda Kätting i beslutadeatt introducera sig på börsens OTC-lista fick bl. a. deanställda förtur att teckna aktier i företaget. Enligtvad nu hävdar är skillnaden mellan introdukfions-kursen ochdet verkliga marknadsvärdet att betrakta som en löneförmån, om aktierna köps avanställda. Löneförmånen skulle då vara skillnaden mellan introduktionskursenoch den första notering som börsen gör för aktien. Anställdasom genom köp av aktier vill stödja det egna företaget drabbas då av en"straffskatt" på i flera fall som utomstående inteberörs av. Samma "skattesmäll" skulle då hota tusentals anställdarunt om i landet som köpt aktier i det egna företaget i samband medbörsintroduktion. Med anledning härav villjag fråga: Ärfinansministern beredd ta inifiafiv till åtgärder som undanröjer en oskäligbeskattning av anställda som förvärvar aktier i det egna företaget i sambandmed börsintrodukfion? 1983/84:588av () till finansministern om ifrågasatt beskattning vidförvärv av aktier i vissa fall: I samband med att företag har börsintroduceratssamt vid emissioner har de anställda ofta erbjudits att köpa aktier tillgällande introduktionskurs. Samma kurs har ofta företagets kunder eller andraaffärskontakter kunnat utnyttja. har nubestämt att de anställda skall få skatta för Nr 146 skillnaden mellanintroduktionskursen och börskursen som löneförmån. Några dylika regler harinte tidigare funnits. medför att de anställda nufår betala extra skatt, torde inte medverka till en spridning av aktieägandet. Jag vill med anledningav detta fråga finansministern: finansministern vidta några åtgärder föratt tillförsäkra de anställda en med övriga köparelikvärdig beskattning vid börsintroduktioner och 1983/84:589av (vpk) till industriministern om ökad inhemsk tillverkning avelektroniska komponenter, m. m.: Affärernakring påstådd smuggling av avancerad USA-tillverkad dataut-mstning kommer attavslutas i någon svensk domstol. visar strejken i ochamerikanernas krav på svensk elektronikimpor-terande industri hur sårbar ochberoende svensk industri blivit i sitt förhållande tUl utländskakomponenttillverkare och tillverkare av högteknologiska elektronikdetaljer somanvänds i svenska industriprodukter och elektronisk produktion. Mot bakgmnd avovanstående vill jag fråga industriministern: åtgärder är regeringenberedd att vidta för att lägga grund för en mer självständig industripolitikoch mera inhemsk komponenttillverkning i ? 1983/84:590av {vpk) till statsrådet om en bättresjukhusvård: Gamla människor får ligga i urin och avföring itimmar utan att få hjälp. Patienter läggs mitt på eftermiddagarna för att detinte finns personal . Sängar bäddas inte på hela dagarna.Personalen har inte tid att prata med patienterna. Detta är situationen påGävle sjukhus. Frågan är om detta är en bild som också är giltig för övrigasjukhus i landet. Orsaken till denna dystra bild är bl. a. det besparingsraserisom alltmer breder ut sig och som får betalas av våra sjuka människor. Heltklart är att den situation som råder på helt bryter mot deprinciper som skall gälla för vår sjukvård där patienten skall stå i centmm. Jag vill frågasjukvårdsministern: Vilka åtgärder avser sjukvårdsministern att vidtaför att förbättra sjukhusvården? 1983/84:591 av OswaldSöderqvist (vpk) till utrikesministern om åtgärder med anledning av denpolitiska situationen i : Motståndet mot militärjunta i harökat i intensitet . Regimen svarar med ökat förtryck. Det tarsig uttryck i krigsrättegångar inför militärdomstolar och är en parodi på alltslags rättsskipning. Det är också ett brott mot miUtärjuntans egenkonstitution. Just nu hotas elva personer av dödsstraff, utdömdavid dessa s. k. domstolar. Åskilligt flera står på tur, eftersom tillvarje pris måste slå ner oppositionen i . Mot detta protesterar juristeroch många andra grupper i och andra länder. Men det behövs stöd ocksåfrån stater och regeringar. Jag vill därför frågautrikesministern: Vilkamöjligheter och vilken vilja har den att konkret agera idetta fall av-förtryck i ? 1983/84:592av () till statsrådet om benämningen på nästaårhundrade; k. språkvårdsgruppen har lämnat en rekommendation om att nästa århundradeskall heta tjugohundratalet. Delar statsrådet denna uppfattning? 1983/84:593av () till kommunikationsministern om samordningen mellan olikastatliga verk, m. m.; framkommer exempel på bristandesamordning mellan statliga verk och myndigheter. Påjärnvägslinjen upphörde trafiken för ett tiotal år sedan. Pådelsträckan bedriver en ideell förening turisttrafik medånglokståg . Undersistlidna vinter har AMS utfört uppmstningsarbete på denna delsträcka till enkostnad av ca 3 milj. kr. utför f. n. en ombyggnad av vägviaduktenvid Ravlunda - ännu inte helt färdig - till en kostnad av 1,3 milj. kr. Innandessa arbeten är slutförda kommer beskedet från att nian villriva upp rälsen. Med anledning av detaktuella fallet vill jag fråga statsrådet: Vilkenprincip gäller för skyldighet till samordning mellan olika statliga verk? Vilka möjligheter har SJatt skänka en järnvägslinje till en ideell förening?