prot · G70951 · 1983-12-31 00:00:00 — Från sida kommer vi att fortsätta arbetet medatt reformera skattesystemet enligt samma linjer som skattereformen 1982. Vikommer att arbeta för fortsatt sänkta marginalskatter - vår första strävan äratt förverkliga marginalskattesänkningarna enligt överenskommelse. Vivill ha ett marginalskattetak på lägre nivå, och vi vill ha ett fulltinflationsskydd. Det är uppenbart att det. för att dessa skattepolitiskaförändringar skall komma till stånd, krävs en annan majoritet i . 77 BOLUNDGREN (m); Jag skall inte lägga mig i grälet mellanpartierna bakom skatteuppgörelsen . Jag vill bara säga tillfinansministern att en statsskattesänkning, som vi har föreslagit och arbetatför. som genomförs stegvis innebär naturligtvis också att man iavtalsrörelserna får ta hänsyn till den. Man kastar inte bortfördelningspolitiska målsättningar för det. Regeringen för sin del verkar helt ointresserad av att sepå den fördelningspolitiska konflikt som finns mellan barnfamiljer och ickebarnfamiljer när det gäller beskattning. Man tar alltså inte hänsyn tillförsörjningsbördan över huvud taget i beskattningen. Man är, såvitt jag förstårav , inte heller beredd att diskutera den. Men för att vi skall kunna bibehålla välståndet i Sverigeoch verkligen ha någonfing att fördela över huvud taget krävs det entillväxtfrämjande skattepolitik och ett skattesystem som inte motverkar demålsättningarna. Det är just den politiken vi är intresserade av att diskutera.Det är beklagligt att höra att finansministern i det avseendet inte har någrasom helst idéer för framtiden. 78KJELL (); Finansministern sade i sitt senaste inläggatt man inte kan kompensera sig för devalveringens effekter. Han avsåg väl dåden devalveringseffekt som jag nämnde på en och en halv miljard. Det är inte fråga om det heller, utan det är fråga om attdetta belopp flyttas - genom den ökade inflation som blev följden avdevalveringen - från skattebetalarnas fickor till staten. Det kan man förändra.Det behöver man inte beteckna som kompensation för devalveringens effekter. Manhade exempelvis kunnat förhindra det genom att direkt införa ett automatisktfullständigt inflationsskydd efter devalveringen. Det krävde vi frånfolkpartiets sida. Jag tror inte att jag tar fel om jag säger att ävenregeringen var inne på liknande tankegångar. 79 (): När finansministern säger att det inte ärsocialdemokraterna som har talat om att bryta avtal följer man väl den vanligasedvänjan, nämligen att den part som bryter avtalet inte brukar gå ut och talaom det. Sedan säger finansministern att det skulle vara omöjligtoch orimligt att ändra basenheten på grund av devalveringen. Men,finansministern, tankegången att man skulle göra en justering av basenheten föratt något förändra konsekvenserna av devalveringen var inte främmande förregeringen vid de första förhandlingarna . I de fortsattaresonemangen togs ingen hänsyn till vad mittenpartierna ville, utan det blev istället LO som fick bestämma utformningen av skatteförändringarna, och det vardå man införde avdrag för fackföreningsavgifter. Det var så det gick fill. Sedan säger finansministern att manskall uppnå målet marginalskatt för av inkomsttagarna . Jagvill bara fråga hur det skall bli möjligt när man minskar uppräkningen avbasenheten, när man höjer skatteuttaget i vissa skikt och när inflationen ochlönestegringarna är större än den höjning som sker av basenheten. Hur skall nifå den ekvationen att gå ihop och kunna åstadkomma resultatet att målsättningenändå är uppfylld 1985? För att allt som kan sägas skall bli sagtvill jag svara att också vi kände oss svikna när ni inteville fullfölja avtalet om finansiering, och ännu mera den här hösten, när niefter några olika språng helt hoppade av från en ansvarsfull finansieringenligt de riktlinjer vi hade kommit överens om - så känslan av besvikelse ärtydligen gemensam. Slutligen, herr talman! höll något slagsgravtal över skattereformen; det var en bra reform, som skidle ha gett godaeffekter. Jag vill bara deklarera att skattereformen lever. Den genomförs ialla sina väsentliga delar. Och, , det bör väl vara dags 1985 attavgöra vem som hade mest rätt eller mest fel i frågan om vad det slutligautfallet blir. Jag ärnöjd, herr talman, om kan fatta ett beslut och därmed ge bådeskattebetalare och alla andra besked om vilka inkomstskatter vi kommer att hafram till 1986. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter behandlingen avskatteutskottets betänkande 19.) 81 TREDJE VICE TALMANNEN; Kammaren övergår nu till att debattera skatteutskottetsbetänkande 19 om konkurrensneutral redovisning av mervärdeskatt, m. m. Konkurrensneutral redovisning av mervärdeskatt, m. m. Konkurrensneutralredovisning av mervärdeskatt, m. m. 82KNUT (); Det är glädjande att skatteutskottet är enigtom att tillskapa konkurrensneutral redovisning av mervärdeskatt. Redan för fyraår sedan uttalade ett likaså enigt skatteutskott det önskvärda i en sådankonkurrensneutral reform, innebärande slopande av den s. k. kontantme-toden. Företagen har alltså haft ganska god tid på sig för enomställning som man visste skulle komma. Likväl kan det uppkommaövergångsproblem för vissa branscher, exempelvis postorderföretagen med långakredittider till sina kunder. Med anledning härav har skatteutskottetföreslagit att den tidpunkt för anståndsmöjligheter som enligt propositionenskulle vara utgången av 1984. föriängs . Det är också tillfredsställande att det missbruk somförekommit på sina håll genom att man skaffat sig otillbörliga kredittider närdet gäller momsinbetalning vid avbetalningsaffärer nu stoppas genom ett initiativfrån utskottets sida. Om vi alltså är eniga i själva huvudfrågan, så skiljer siguppfattningarna emellertid när det gäller importmomsens vara eller inte vara.Vi har haft denna regel i ett femtontal år, och man kan starkt ifrågasätta detpraktiska med denna jättelika rundgång med alla de kostnader den innebär. Manhar onekligen anledning att fråga sig varför resurser i storutsträckning skall tas i anspråk för inkasseringen av en moms somimportföretagen snabbt återfår i samband med sina momsdeklarationer. Man tyckeratt tullen skulle ha viktigare sysslor att ägna sig åt. När kredittiderna för importföretagen kortades för ett ochett halvt är sedan gick vi moderater till nöds med på detta, då det ansågsbefogat att skapa ett bättre konkurrensförhållande mellan produkter somimporterades och produkter som tillverkades inom landet. I och med förra höstens kraftiga devalvering harimportföretagen kommit i ett betydligt sämre läge, varför vi moderater ansertiden nu kommen för en utvärdering och omprövning av systemet med momsuppbördvid import. Konkurrensneutral redovisning av mervärdeskatt, m. m. Enligt vår uppfattning, och den lär ingen kunna bestrida,skulle avsevärda administrativa fördelar stå att vinna om denna omfattanderundgång försvann. Dessa frigjorda resurser kunde tullen då använda tillangelägnare verksamheter, som t. ex. jakt på narkotika. Med det sagda yrkar jag bifall tillmoderatreservationen, där vi föreslår att den sittande mervärdeskattutredningenfår i uppdrag att utreda frågan om slopande av importmomsen. 83 (); beslutade att ersätta dengällande huvudregeln för kontantredovisning av mervärdeskatt med en redovisningpå bokföringsmässiga grunder. Övergångsvis har det funnits möjligheter för vissa företagatt via länsstyrelserna få dispens och även fortsättningsvis redovisa enligtden s. k. kontantmetoden. Ca 6 000 företag har utnyttjat denna möjlighet.Förslaget i propositionen, som utskottet har haft att ta ställning till,innebär att man av såväl skattetekniska skäl som ur konkurrenssynpunktavvecklar dispensgiv-ningen och redovisningen enligt kontantmetoden föravbetalningshandeln. För att underlätta övergången för företag som lämnarsärskilt långa krediter till sina kunder - här återfinns exempelvispostorderhandeln -innebär förslaget i propositionen att länsstyrelserna skullekunna medge anstånd med skattebetalningen, dock längst till utgången av 1984. Utskottet har vid sin behandling av ärendet funnit detangeläget att i speciella fall förlänga betalningsrespiten. Utskottet hardärför föreslagit den förändringen att regeringen, eller den myndighetregeringen bestämmer, skall kunna förlänga anståndet med övergången tillutgången av 1985, om extraordinära omständigheter föreligger. har också funnit anledning attuppmärksamma de erbjudanden som förekommit i dagspressen om att den som köpt envara på avbetalning skall - innan varan slutbetalats - kunna överlåta varantill en annan person, med bibehållen möjlighet för den ursprunglige säljarenatt redovisa mervärdeskatten enligt kontantmetoden. Utskottet har i övergångsbestämmelserna tagit in ettförtydligande, som förhoppningsvis skall stoppa de här transaktionerna. Utskottet är enigt i sitt ställningstagande att tillstyrkapropositionen med de förändringar som jag här har redogjort för. Vi har också haft att ta ställning till en motion frånKnut m, fl. angående uttagande av mervärdeskatt vid import.Motionärerna önskar en utvärdering och en omprövning av hela systemet medskatteuppbörden vid import. Gällande bestämmelser om mervärdeskatt vid import infördesden . Det är alltså inte så länge sedan man ändrade dessabestämmelser. Bestämmelserna tillstyrktes då av skatteutskottet, även ommoderaterna hade vissa invändningar. Utskottsmajoriteten anser att det inte nu finns anledningatt hemställa om en omprövning av systemet. Bestämmelserna har tillkommit för att åstadkommaneutralitet mellan kreditimporten och annan upphandling inom landet. De nugällande bestämmelserna medför också en ränteinkomst för statskassan. Utskottethar därför avstyrkt motionen. Jag ber därför att få yrka bifall till utskottetshemställan och avslag på den till betänkandet fogade reservationen. 84 (): Jag beklagar att inte kunde gemig rätt när jag hävdade att det var befogat med en utvärdering. Vårtskattesystem är som bekant utomordentligt krångligt, och vi är världsberömdaför vår rundgång när det gäller olika transaktioner i samhällssystemet. Härfanns nu en möjlighet att stoppa denna rundgång. Såvitt jag förstår är det endasakskälet till att man inte vill göra det att staten förlorar en delränteintäkter. Det är riktigt att så blir fallet. Men en stor del av dessaintäkter kommer tillbaka i form av skatt frän de företag som tjänar litet påräntan. Det är dessutom de företag som har missgynnats av devalveringen genomatt importen har blivit så mycket dyrare. På köpet skulle, som jag nämnde, få störremöjligheter att sköta andra sysslor, exempelvis att försöka få fastnarkotikaimportörer och stävja annat ofog, något som också har påtalats i BRÅ:sutredning. Socialdemokraterna är själva mycket intresserade av jaktenpå narkotika. Det framgår av deras ställningstagande under de två senaste åreni opposition. Både och 1982 väckte man partimotioner med krav på ettförhöjt anslag till tullen på 2 milj. kr. Det skulle, sade man, ge möjlighettill inrättandet av tio nya tjänster. Med hjälp av dem ansåg man sig med fullrätt kunna bedriva en effektivare jakt pä narkotikabrottslingar. Om nu antar mitt förslag får vi på köpet deresurser som socialdemokraterna begärde både för ett och sedan.Dessutom får vi ytterligare resurser i jakten på narkotikabrottslingar. Jagbeklagar att socialdemokraterna inte har velat så till mötes i detfallet. Konktirrensneutrid redovisning av mervärdeskatt, m. m. Överläggningenvar härmed avslutad. 1 (ökade levnadskostnader) Utskottets hemställan bifölls med 179 röster mot 154 förreservation 1 av m. fl. Mom. 3 (avdrag för bilresor tillföljd av användning av bil i tjänsten) Först biträddes reservation 2 av . mot 22 förreservation 3 av . 176 ledamöter avstod från att Härefter bifölls utskottets hemställan med 180 röster mot 137 för reservation2 av m. fl. 17 ledamöter avstod från att Mom. 4(fasta kostnader) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 av m. fl. - bifölls med acklamation. Konkurrensneutral '""- (tidsvinst om en ochen halv timme) redovisning av mervärdeskatt, m. m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avKjell - bifölls med acklamation. Mom. 6 (tidsvinstberäkning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 av m. fl. - bifölls medacklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(skatteskala, underskottsavdrag och begränsningsregel) Först biträddes reservation 3 av med 26röster mot 20 för det av under överläggningen framställdayrkandet. 285 ledamöter avstod från att rösta. Härefter biträddes reservation 2 av ochIngemar Hallenius med 51 röster mot 21 för reservation 3 av ledamöter avstod från att rösta. Därpå biträddes reservation 1 av m. fl.med 83 röster mot 53 för reservation 2 av och ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 163 röster mot80 för reservation 1 av m. fl. 88 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 2 (schablonavdrag i inkomstkällan tjänst) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3 (fribelopp för egenföretagare) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avStig Josefson och - bifölls med acklamation. Mom. 4 (fackföreningsavgift) Utskottets hemställan bifölls med 180 röster mot 154 förreservation 6 av m. fl. Mom. 5 (löneavgift) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 av m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 6(utredning om underskottsavdrag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 av m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7 (skattepolitikens inriktning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 av m. fl. - bifölls med acklamation. Vissa författningsfrågor, m. m. Mom. 1 Utskottets hemställan bifölls. Mom. 2(mervärdeskatt vid import) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservationen av m. fl. - bifölls med acklamation. 10 § Vissa författningsfrågor, m. m. Föredrogs betänkande 1983/84:13 om vissa författningsfrågor, m. m. 85BERTIL FISKESJÖ (c): betänkande nr 13 ärformellt enhälligt. Men det beror på speciella omständigheter. I siginnehåller betänkandet åtskilligt med betydande sprängstoff. Det gäller t. ex.sådana frågor som mandattidens längd, den gemensamma valdagen, folkomröstningsinstitutetoch utlandssvenskarnas rösträtt. De speciella omständigheterna vad gäller mandatperioden,valdagen, folkomröstningar och en del annat är att dessa frågor övervägs av enarbetsgrupp under ledning av justitieministern. Ingen kan dock påstå att dennaarbetsgrupp i sak varit särskilt framgångsrik. Den är nu inne ochsliter på sin tredje justitieminister. I den författningsmotion från som behandlas idetta betänkande har vi klart angett hur vi skulle vilja ha det i dessa frågor.Vi vill ha en fyraårig mandatperiod, skilda valdagar och en förstärkning avfolkomröstningsinstitutet. Det är omsorgen om demokratins funktionsduglighetoch vitalitet som gjort att vi ställt dessa krav. Den nuvarande treåriga mandatperioden är för kort, däromtycks numera de flesta vara ense. Den bör således förlängas. Men ärdet inte bra i en demokrati om det blir för långt mellan allmänna val. Det germinskad aktivitet bland dem som är direkt engagerade i polifisk verksamhet på detlokala och regionala planet. Det ger medborgarna i gemen sämre möjligheter tillpolifisk information, och det minskar framför allt deras möjligheter att sägaifrån. Det är ju i första hand genom röstsedeln på valdagen som medborgarna kangöra sin mening gällande på ett mera påtagligt sätt. 6 protokoll 1983/84:51-52 Vissa författningsfrågor, m. m. så täta opinionsundersökningar kan inte ersätta denresoluta meningsyttring som valen utgör. Fyraåriga mandatperioder och skilda valdagar för valentill kommuner och skulle således tillgodose både behovet av längremandattider och det demokratiska kravet på täta val. Till detta kommer att skildavaldagar skulle vara en viktig och välbehövlig stimulans för den kommunalademokratin. Vi hade det på det sätt som jag har beskrivit fram tillvalet , och det hade fungerat bra. Som alla författningshistorisktintresserade minns var den gemensamma valdagen och därmed de treårigamandatperioderna det pris som socialdemokraterna krävde för att gå med påenkammarriksdag. Det var - som jag har utrett i olika sammanhang - heltologiska resonemang om det s. k. kommunala sambandet som ledde fram till densocialdemokratiska ståndpunkten. Och där har man tyvärr suttit fast. Det bud man gett - och här avslöjar jag ingautredningshemligheter, eftersom det varit väl känt länge - för att gå med påskilda valdagar är att valsystemet skulle förändras så att det kom att gynnaett stort parti, dvs. Detta kan vi naturligtvis inte gå medpå av principiella skäl. Den proportionella fördelningsmetoden, sådan denframgick ur författningsreformerna, var ett framsteg ur demokratisk synpunkt, ochden måste vi slå vakt om. Valutslaget skall inte förvanskas genom fiffigheter ifördelningsmetoden. Dessutom har ingen kunnat visa hur man - om vi skall hakvar utjämningsmandaten - inom ramen för den proportionella fördelningen skullekunna skapa ett praktikabelt fördelningssystem som skulle kunna tillgodose desocialdemokratiska önskemålen. Ur såväl principiell som prakfisk synpunkt ärdet således en omöjlig tanke. Som förhandlingsbud vad gäller skilda valdagar är vidarede socialdemokratiska propåerna märkliga, eftersom de inte har något att göravare sig med mandattid eller med skilda valdagar. Jag har, herr talman, velat markera den grundsyn som vicenterpartister har i dessa frågor, vilket också framgår av de utförligamotioner som kortfattat behandlas i utskottets betänkande. När utskottet nuförklarar motionerna besvarade med hänvisning till den arbetsgrupp förgrundlagsfrågor som jag inledningsvis nämnde, har vi accepterat detta för attinte störa de förhandlingar som ännu pågår i arbetsgruppen. Om det blir någonuppgörelse eller ej i gruppen vågar jag inte ha någon bestämd mening om. Skulledet gå så illa att arbetsgruppen misslyckas återkommer vi med våra krav. Jag skall av de många frågor som berörs iutskottsbetänkandet något kommentera ytterligare en, som jag anser vara avsärskild vikt. Det gäller utlandssvenskarnas rösträtt. Deras rösträtt är. tillskillnad från andra medborgares, inte grundlagsskyddad. Utlandssvenskarna harrösträtt i kraft av en bestämmelse i vallagen. Orsaken till att det blivit pådet viset är att utlandssvenskarna fått rösträtt etappvis. Fullständig rösträttfick de under regeringen I. Socialdemokrateroch vpk-are var motståndare till denna reform. Men det är naturligtvis inte principiellttillfredsställande med denna uppdelning. Den innebär också attutlandssvenskarna skulle kunna berövas rösträtten genom ett beslut avriksdagen. Om man som självklart utgått från att ingen majoritetsgrupp iriksdagen skulle vilja ta ifrån svenska medborgare den grundläggandedemokratiska rättighet som rösträtten utgör, blev man tagen ur dennavillfarelse när man läste den socialdemokratiska regeringens direktiv till 1983års rösträttskommitté. Där är det helt klart utsagt att kommitténs ambitionskall vara att ta ifrån svenska medborgare rösträtten. Det är mycket oroande.Om man ser till demokratins utveckling ur ett historiskt perspekfiv ärdirektiven helt sensationella. Alla ambitioner fidigare har haft sommålsättning att underlätta valdeltagandet och att vidga kretsen av röstandegenom att ta bort allehanda rösträttsstreck. har tydligen socialdemokraternaplaner på att gå rakt motsatt väg. För att utlandssvenskarnas rösträtt skall ges samma skyddsom andra svenska medborgares har vi centerpartister föreslagit att rösträttengrundlagsregleras, och vi har lagt fram ett konkret förslag tillgrundlagsändring. Förslaget hänskjuts nu till rösträttskommittén. Vi ser dettasom en klar markering från utskottets sida. skall enligtförljudande vara klar med sitt betänkande . Det innebär att ettförsta beslut om grundlagsreglering av utlandssvenskarnas rösträtt under allaomständigheter kan tas . Jag vill bara tillägga att om kommittén ochdärefter regeringen skulle komma att lägga fram förslag om begränsning avufiandssvenskarnas rösträtt kommer vi att motsätta oss detta. Vår ståndpunkt ärtvärtom att rösträtten skall grundlagsfästas, och den ståndpunkten kommer viatt driva även fortsättningsvis. Med dessa markeringar vill jag i det läge somnu råder yrka bifall till hemställan i utskottets förslag. Vissa författningsfrågor, m. m. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 86OLLE (): Jag skall verkligen fatta mig kort. Vi har ett enhälligt betänkande, vilket beror på depågående utredningarna. I fråga om utlandssvenskarnas rösträtt har vi hänvisatberörd motion till rösträttskommitté, och vi förutsätter att dennautredning är oförhindrad att pröva den fråga angående grundlagsregleringen sommotionärerna tar upp. När det gäller de stora författningspolitiska frågorna somberör den gemensamma valdagen och mandatperiodens längd - men även andra frågorsom t. ex. spärregeln vid riksdagsval, folkomröstningsinstitutet, personval,offenfliga utskottsutfrågningar - har vi avstått från att ta ställning tilldessa frågor och hänvisat till det pågående arbetet i beredningen inomjustifiedepartementet. ansåg att socialdemokraterna för en delmycket ologiska resonemang kring dessa frågor och sysslar med fiffigheter osv.när det gäller Åtgärder mot våldsinslag i videofilmer rösträtten i fördelningsmetodiken. Jag vill intepolemisera mot honom . Jag vill att vi skall gå in i beredningen med enöppen strävan att nå fram till resultat. Polemik gynnar inte dessasträvanden. Jag ber därmed att få yrka bifall till utskottets hemställan. 87 i (m): Låt mig i anslutning till detta ärendeframhålla - som jag fidigare har gjort inom - att denöverflyttning av medborgarskapslagstiftningen, som under förra riksmötetgjordes från arbetsmarknadsutskottet till socialförsäkringsutskottet, integärna kan vara riktig. Rösträtten är baserad på medborgarskapet. Lagstiftningenom medborgarskap bör därför - liksom annan lagstiftning om medborgerligafri-och rättigheter - tillhöra ansvarsområde. Enjustering i detta hänseende bör därför göras under vårriksdagen. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. 11 § Åtgärder mot våldsinslag i videofilmer Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande /84:14 om vissa yttrandefrihets- och informationsfrågor. 88 (): Inte mindre än sex mofioner tar upp frågor omåtgärder mot våldsinslag i videofilmer. Det är enskilda motionärer fråncentern, folkparfiet och socialdemokraterna som har väckt dessa mofioner. Påmindre än åtta rader avfärdar utskottet motionskraven för denna gång.Konstitutionsutskottet hänvisar till yttrandefrihetsutredningen, som har iuppdrag att också behandla frågor om det extrema våld som förekommer i mångavideofilmer. Det är ett enhälligt betänkande, och som så ofta i falldär man hänvisar fill pågående utredningar är även detta betänkande kortfattatoch utan sakbehandling. Detta handlingssätt överensstämmer f. ö. med den praxissom råder i , men jag menar ändå att frågorna om videovåld är såangelägna att utskottet borde ha redovisat någon form av viljeyttring. Videovåldet upplevs av stora grupper i samhället som ettstort hot, speciellt mot de yngre och barnen. Jag vill i detta sammanhanghänvisa till de stora och enligt min uppfattning mycket välgrundadeopinionsgrupper som kämpar för att få bort det extrema videovåldet. De gör detufifrån sitt upplevda ansvar för våra barns framfid. Människor i de gruppernabestår till stor del av lärare, föräldrar, kulturarbetare och företrädare förde ideella folkrörelserna. F. ö. lär det väl knappast finnas en här i landet som inte haft uppe frågor som har med videovåld attgöra. också de i branschenverksamma, t. ex. radio- och TV-handlare, är bekymrade. Många upplever att detär en omöjlig situation att hantera nuvarande ansvarsfrågor när det gällervideofilm. Nusäger att man har "besvarat" motionen med vadutskottet anfört. Det som utskottet anför är i och för sig hövligt, och det är,som jag sade, i enhghet med gängse riksdagspraxis.