prot · G709143 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:143 Förhandlingarnaleddes av andre vice talmannen. 1 § Justeradesprotokollet för den 7 innevarande månad. 2 § Svar på fråga1983/84:489 om malmfältsutredningens förslag har frågat mig på vilket sätt regeringen avser att följa upp ochgenomföra malmfältsutredningens förslag samt om regeringen avser att lägga framen särskild proposition om malmfälten med anledning av malmfältsutredningensbetänkande. Malmfältsutredningensbetänkande kommer att remissbehandlas. Parallellt därmed kommer påsedvanligt sätt beredning av förslagen att ske inom . Det är för tidigt att närmare ange formerna för den vidare hanteringen avutredningens förslag. Anf.2 (): Jag tackar industriministern för svaret på mina frågor. Jag måste docksäga att jag inte är särskilt till freds. Det var ett tämligen intetsägandesvar. Detär faktiskt så att krisen i malmfältskommunerna och i de kringliggande kommunernalångt ifrån är över. när man lyssnar på socialdemokraterna i olikatalarstolar - kanske också som ledarskribenter - får man nästan det intrycketatt läget nu är under kontroll och att den s. k. utveckUngsplanen nu har getteffekt. Så är ju ingalunda fallet. Faktum kvarstår att arbetslöshetssituationeni malmfälten är ytterst prekär. Deförslag som malmfältsutredningen har lämnat är ju i många stycken offensiva ochlångtgående. Det gäller industripolitiska, näringspolitiska och regionalpolitiskaförslag. Jag tänker på förslagen om järnsvampverk, konstgödseltillverkning,industriprojektet när det gäller BoUden, sällsynta jordartsmetaller osv., föratt inte glömma bort tjänsteproduktionen som kan Nr 143 utvecklas samt enormt fina förslag till glesbygdsinsatser ochutbildningsinsat- Tisdaeen den "S tycker faktiskt att regeringen med tanke på den svåra situation som 15 mai 1984 alltjämtråder i de här kommunerna borde visa litet större handUngskraft än vad somkommer till uttryck i detta svar. Det krävs skyndsamma åtgärder. Om malmfälts- Herrtalman! Jag ber att få stäUa en följdfråga till industriministern. utredninsens antytts att regeringen avser att vänta med förslag om åtgärder i försias malmfälten fram till dess att en regionalpolitisk propositionframläggs våren Jag vill frågaindustriministern om detta är regeringens avsikt. Och är det regeringensavsikt, måste jag säga att det går alldeles för sakta. Med hänsyn till deproblem som finns borde man skynda på arbetet och med förtur plocka ut en radprojekt. Jag tänker på järnsvampfillverkningen. Det finns även andra projektsom är dagsaktuella. Det vore då synd om regeringen bara sitter med armarna ikors och låter tiden rinna i väg. Jagmåste också säga, herr talman, att regeringen bör visa samma snabbhet ochinitiafivförmåga när det gäller malmfältsutredningens förslag till åtgärdersom den snabbhet regeringen visade då det gällde att stänga kulsinterverketi - ett beslut som ju faktiskt framstår som mycket olyckligt. Får jag först säga att har fått svar på de frågor hanhar ställt. Han har inte frågat om någonting annat än det jag har svarat på.Låt mig emellertid tillägga någonting i alla fall. Regeringenär naturligtvis medveten om problemen i malmfältskommunerna. Vi har också, somherr vet, gjort en lång rad insatser. Jag vågar hävda - och det trorjag håller med om - att ingen regering har satt in såstora åtgärder som den nu sittande regeringen. har rekonstmeratsfinansiellt, arbetsgivaravgiften har sänkts, utvecklingsfonden i Norrbottenhar erhållit särskilda medel för insatser i malmfälten och iNorrbottens län har fått särskilda pengar för insatser i de norra delarna avlänet. Jag vill också nämna insatser vid och lokaliseringsstöd till enlång rad projekt i malmfältskommunerna. För sedan beslöt regeringenbevilja medel för fortsatt drift vid forskningsgruvan i . Dethar alltså inte varit så som möjligen inlägg kan ge ett intryckav, att regeringen har avvaktat malmfältsutredningens förslag innan man harsatt in olika åtgärder, utan åtgärder för att lätta situationen i malmfältenhar regeringen löpande satt in vid ett flertal tillfällen och tUl mycket storabelopp, som också vet. Nuhar malmfältsutredningen presenterat sina förslag till en lång rad ytterligareinsatser i malmfälten. Vi har ju i det förfaringssättet, att när enutredning har lagt fram sina förslag går regeringen igenom dem och upprättar enremisslista. På sedvanligt sätt kommer utredningen att remissbehandlas, ochförst sedan vi har fått in remissyttrandena kommer vi att närmare ta ställningtill den fortsatta hanteringen av detta ärende. 4 (): Nr 143 Visst kunde vi föra en ganska lång näringspolitisk debatt om insatsernai malmfälten. Industriministern räknade upp en del åtgärder som har vidtagits,men han nämnde inte - medvetet förstås - att man också ökade anslagen tillflyttningsstimulerande åtgärder, till inlösen av egnahem osv., _ ..... som inte är fullt så positivt för regionen. Detskulle vara intressant att få veta hur lång remisstid regeringen avser attutredningen skall ha. Dessutom vill jag fråga industriministern: man inteberedd att lyfta ut några projekt som kanske kräver en mera skyndsam lösning änövriga? Dit vill jag i så fall räkna exempelvis järnsvampverket ochkonstgödseltillverkningen. Jagtror det är viktigt att vi får besked på den punkten. Det är ju möjligt attäven efter en snabb remissomgång ta de olika förslagen i etapper och först tavissa förslag som kräver en mera skyndsam handläggning. Flera av förslagen i malmfältsutredningen är mycket långtgående. Om enutredning har suttit så länge som malmfältsutredningen har gjort och arbetatseriöst med frågorna, menar jag att vi också skall ha ett seriöst och riktigtremissförfarande. De förslag som utredningen har lagt fram skall då bearbetasoch beredas löpande av departementet, men det är rimligt att olika myndigheteroch organisationer som har med förslagen att göra också får tid på sig attyttra sig över förslagen. Anf.6 (); Det är klart att remissorganen skall få tid att behandlautredningsförslagen. Industriministernsade själv att det var seriösa förslag utredningen hade kommit fram till, ochjag vill gärna hålla med om att det finns många fina och seriösa förslag.Eftersom en del av dessa är aktuella och prövas i andra sammanhang,.bör de dockkunna lyftas fram med förtur och få en snabbare behandling i departementet. Jagtror att regionen skulle ha stort intresse av detta. Överläggningenvar härmed avslutad. 3§ Svar på fråga 1983/84:506 om viss ändring i Volvos bolagsordning har frågat mig om jag avser att avvakta med beslutetom eventuellt tillstånd till ändring i Volvos bolagsordning tills utredningenom akfiers lika röstvärde har lagt fram sitt förslag. Ändringav ett s. k. utlänningsförbehåll i en bolagsordning prövas enligt lagen (1982:617) om utländska förvärv av svenska företag, m.m. Enligt denna lag skall tillstånd till ändring av ett sådant förbehåU i bolagsordningen 47 Omviss ändring i Volvos bolagsordning ges, om det inte stridermot något väsentligt allmänt intresse. Enligtvad jag har erfarit finns det ett förbehåll i bolagsordningen för AB , sominnebär att utländska företag och därmed jämställda kontrollsubjekt endast fårförvärva aktier motsvarande av röstetalet för bolagets samtligaaktier och av bolagets hela aktiekapital. En ansökan från ABVolvo om ändring av detta förbehåll har lämnats in till iGöteborgs och län. Ansökan har ännu inte överlämnats till regeringen. Jagkan inte uttala mig om hur regeringens prövning kan komma att utfalla. 8 LENNARTPETTERSSON (s): Jag ber att fåtacka industriministern för svaret, som i och för sig inte innebär någotegentligt svar på frågan. Bakgrundentill min fråga är att är ett öppet industriland med stor utrikeshandel.Vi är därför i betydande utsträckning utsatta för internationella ekonomiskaoch finansiella beroenden. Allteftersom vår utrikeshandel växer, detinternationella regelverket på handelns område ytterligare byggs ut ochstorföretagen blir alltmer multinationella ökar också det ekonomiska beroendet.Inte minst i detta perspektiv är det angeläget att vi slår vakt om ett svensktägande av våra stora exportföretag. Det kan bli ett av de sista områdendär vi i ekonomiskt avseende är herrar i vårt eget hus. Ju större utländsktägande i våra storföretag, desto större risk för att centrala funktioner iföretagen flyttas ut. Det påverkar då också det nationella oberoendet. Detär här som enligt min mening de senaste årens stora utländska uppköp av svenskaaktier kommer in i bilden, liksom nu Volvos planer på omfattandeaktieförsäljningar utomlands. Det talas i det sammanhanget om utförsäljningarför 5,8 miljarder. Denborgerliga regeringen slopade 1979 möjligheterna att via valutaregleringenkontrollera denna typ av affärer. Vi har alltså inget riktigt greppöver dem. Nuhar industriministern tillsatt en arbetsgrupp som skall se överförvärvslagstiftningen, vilket har begärt. Det tycker jag är bra. Åandra sidan har regeringen tillsatt en särskild utredning som har attpröva frågan om ett slopande av den differentierade rösträtten när det gälleraktier. Skulle det ske generellt, kommer i ett slag det utiändskaägarinflytan-det över svenska börsföretag att flerdubblas. Dettaär bakgrunden, och vi har anledning att för framtiden hysa oro överUtveckUngen, om inte regeringen är medveten om de långsiktiga tendenserna här.Jag vill därför, som ett komplement till vad jag har sagt, fråga omindustriministem delar min uppfattning att det finns skäl att också långsiktigtha kvar ett dominerande svenskt ägarinflytande i de svenska storföretagen ochatt lagstiftningen bör utformas med den inriktningen. Denandra frågan är: Hur ser industriministern på fortsatta utländska uppköp avsvenska börsaktier av den stora omfattning som vi hade ? Får jag först upprepa vad jag sade i mitt svar: Regeringen har intefått någon ansökan från , och jag kan inte spekulera över hur en prövningav en eventuell ansökan kan komma att utfalla. Jag vill dock, som jag ocksågjorde i svaret, erinra om att vi har en gällande lagstiftning på området. Om detkommer in en ansökan till regeringen, är den skyldig att pröva denna ansökanenligt de grunder som anges i lagen. Regeringen kan inte uppskjuta ettställningstagande i avvaktan på att pågående utredningsarbete skall avslutas. var i sitt inlägg inne på ett antal principfrågor, och jag villhålla med om att detta är viktiga angelägenheter förSverige. På hans första tilläggsfråga kan jag svara ett klart ja. Det är alltsåhelt klart regeringens inställning och ambition att se till att vi kan bevaravåra svenska storföretag i svensk ägo. För att närmare se på utvecklingen pådetta område - detta tillhör ju de mest besvärliga ärenden som enindustriminister har - har jag nyUgen tillsatt en arbetsgrupp som skall utredavissa frågor om utiändska förvärv av svenska aktier. Denna arbetsgrupp har fåttvissa direktiv för sitt arbete, och jag har också bett gmppen att redovisaarbetet , eftersom jag finner att detta är så pass angeläget attregeringen behöver ett bra underlag för eventuellt fortsatta beslut på dettaområde. Omviss ändring i Volvos bolagsordning 10 (): Jag ber att få tacka industriministern för dessakompletterande synpunkter. Vi är helt klart överens om behovet av en akfivlagstiftning på detta område, och det är en viktig enighet. Jag finner tyvärr iindustriministerns svar när det gäller den nu gällande lagsfiftningen enuppgivenhet, som innebär att regeringen inte skulle kunna säga nej till Volvo.Såvitt jag förstår har regeringen sådana möjligheter enligt lagstiftningen. Jaghoppas att jag inte skall tolka industriministerns svar så att han känner atthans händer är bundna när det gäller att göra en fri prövning mot bakgrund avde betänkligheter man kan hysa i detta fall, med de stora akfieemissionerutomlands som uppenbarligen planeras. Det är dessutom så att har utrymmeför att göra denna typ av emissioner i viss omfattning redan inom nu gällandebolagsordning. Ett minimikrav är väl ändå, herr industriminister, att dennaarbetsgrupp får arbeta färdigt med sitt förslag innan prövningen när det gällerVolvo görs. gjorde i hastigheten sig skyldig till en felaktigtolkning. Han ställde frågan om regeringen vill avvakta med beslutet fillsutredningen är färdig. Jag har inte uttalat mig om Volvoärendet, av det skäletatt jag inte har fått in något sådant ärende till industridepartementet ännu.Jag vet alltså inte något om utgången av Volvoärendet, vilket resultatet blirav prövningen, och det vill jag inte heller spekulera i. Däremot tillade jag imitt inlägg att regeringen är skyldig att pröva en ansökan som kommer in, ochvi har en lag som reglerar hur denna prövning skall gå till. 4Riksdagens protokoll 1983/84:141-143 Ominnebörden av uttalande om vidareatt man inte kan uppskjuta ett ställningstagande i avvaktan på att ett pågåendeutredningsarbete skall avslutas. Det finns alltså redan en lagstiftning somregeringen har att följa, enligt vilken regeringen skall pröva de ärenden somkommer in. Jag har emellertid inte velat göra någon som helst tolkning i detaktuella företagsärende som har ställt en fråga om. 12 (): Jag vill då sägaatt det naturligtvis kan tyckas vara en speciell-fråga, att man ställer krav påatt en viss utredning lämpligen bör vara klar innan man tar ställning tilldetta stora Volvoärende. Det är möjligt att det finns problem med att vänta sålänge, men det är en ganska central fråga. Deaktier som , enligt pressuppgifter, avser att ge ut utomlands har ettringa röstvärde, och det kan man väl leva med, med tanke på att de inte gersärskilt mycket inflytande. Men kommer denna utredning fram fill slutsatsen attdet skall vara fuUt röstvärde på aUa typer av sådana här aktier ävenfortsättningsvis, bUr det en helt annan tyngd i problematiken. Det börregeringen enligt min uppfattning vara medveten om när man framöver fattarbeslut i den typ av ärenden som Volvoärendet representerar. Överläggningenvar härmed avslutad. 4 § Svar på fråga1983/84:495 om innebörden av uttalande om har frågat mig, om ett uttalande om poUtik somfälldes av kabinettssekreterare efter ett besök i är ettadekvat uttryck för regeringens uppfattning. Detfinns hos svenska folket en djupt rotad sympati för den israeliska staten ochdet israeliska folket. Regeringen delar till fullo denna känsla och stöderentydigt och med kraft rätt att existera inom säkra och erkända gränserliksom landets rätt till medlemskap i internationella organisationer. Dettahindrar inte att regeringen har starkt kritiska synpunkter på vissa centralabeståndsdelar i utrikespolitik. Vi har med konsekvens framfört dessasynpunkter såväl inom FN:s ram som i våra bilaterala kontakter med israeliskamyndigheter. Deuttalanden hänsyftar på - och som i frågan är lösryckta ur sittsammanhang - berör två väsentiiga företeelser i poUtik: vägran atterkänna PLO som en samtalspart och bosättningspolitiken på de ockuperadeområdena. Ettgenomgående drag i den israeliska politiken har varit att med politiska ochmiUtära åtgärder försöka undanröja PLO som politisk kraft. Enligt vår meningmedför denna politik endast en föriängning av konflikten i området. Såsomunderströks i regeringsdeklarationen i utrikesdebatt iår, har PLO och dess ledare - trots de interna motsättningarna inom organisationen -förtroende och stöd hos det palestinska folket. PLO kommer inte att försvinna,trots att den israeliska regeringen låtsas att organisationen inte är enpoUtisk faktor. Denisraeliska regeringens krav på suveränitet över de ockuperade områdena saknarenligt vår mening folkrättslig grund. Bosättningspolitiken på de ockuperadeområdena är olaglig och innebär ett svårt hinder för fredsansträngningarna.Åtgärden att införa israelisk lag inom bosättningarna liksom beslutennyligen att intensifiera bosättningspolitiken är utomordentligt oroande tecken. Ominnebörden av uttalande om 14 (); Jag tackar utrikesministern för svaret, men jag beklagar att det dröjtså . Med tanke på de uttryck som använts hade det varit lämpligt att viinte behövt vänta på en förklaring. Det hålls snart sagt inte ett enda där inte konflikten mellanIsrael och PLO smusslas in på dagordningen. Det är regel, oavsett om mötet skaUavhandla miljöfrågor, kvinnofrågor, havsrätt eUer nedmstning. PLO och dessmäktiga bundsförvanter lyckas alltid stjäla mycken tid från det huvudsakligaämnet för en för att föra fram sin propaganda mot , dendemokratiska stat som faktiskt bildats just genom ett beslut i FN. Hittillshar vi från svensk sida, oavsett regering, lojalt ställt upp till försvar förIsraels existens. Staten har kunnat räkna med att dess rätt att levavidare inom säkra och erkända gränser står utanför diskussion.i . Jag ärtacksam för att utrikesministem fortfarande tycks ha den uppfattningen. Vimedverkar också gäma till bildandet av en palestinsk stat, men den skallgrundas genom förhandlingar, inte genom krig och terror. Meden sådan utgångspunkt, herr talman, bör vi stödja på diplomatisk väg. Dåavser jag diplomati i den meningen att man bör välja sina ord med omsorg. LennartBodström för in debatten på bosättningen på . Det är inte den jagvill debattera , utan lämpligheten av vissa uttryck. När en talesman förSveriges regering - och det är kabinettssekreteraren - i TV och TT tar tilluttryck som "stmtspoUtik" och "argumentationsnöd", då ärdet ett underligt tackkort till från en gäst, som bara senare ien tidning låter meddela att han på gmnd av sin vänskap för landet är djuptoroad. Jag uppfattar utrikesministerns svar som ett senkommetavståndstagande från de uttryck som användes, även om de faktiskt inte varlösryckta ur sitt sammanhang - jag har en utskrift av vad som sades iTV-utsändningen. Jagskulle gäma vilja ha ett svar på en följdfråga: Hur tror utrikesministern attPLO uppfattar den svenske kabinettssekreterarens uttalande i en sådan här sak?Tror att de är nöjda i PLO? Kabinettssekreterarenhar också sagt att han ser PLO-ledarens mer flexibla politik som en kontrasttill . Det är ett märkligt uttalande, som kräver en viss förklaring frånutrikesministerns sida, med tanke på att Omde politiska förhållandena i före dettauttalande hade sagt; Tvärtemot vad som har sagts fortsätter vi från vår sida -det väpnade alternativet har inte upphört för det. Jag anser att man i en debatt mer bör fästa vikt vid vad den talandeavser med sina ord och inte hänga upp sig alltför mycket på hur de enskildaorden faller. Det är alldeles klart att kabinettssekreteraren harregeringen bakom sig, när han uttalar att den israeliska bosättningspolitiken isig själv är olaglig. Det är också klart att det uppträdande som förekommer påVästbanken gentemot araberna har gjort honom inte utan skäl upprörd. Jag haringen anledning att diskutera de enskilda uttryck som har fällts i detsammanhanget. Vadså beträffar PLO-ledarens reaktioner om han får veta vad harsagt, så tror jag att han inte kan dra någon som helst slutsats att Sverigeskulle ha någon annan uppfattning än att har rätt att leva inom säkraoch erkända gränser - de gränser som fanns , inte de som dragits uppgenom invasion och ockupation - liksom att det är det palestinska folkets rättatt självt välja sina ledare och inte få borgmästare avsatta därför att de inteuppträder på ett sätt som en ockupationsmakt finner tillfredsställande. Anf.16 (): Jag kan hålla med om att man i de flesta fall bör ta fasta på avsiktenmed uttrycket, inte själva uttrycket, men så sker faktiskt inte alltid idiplomatin. Där bör man därför vara mer försiktig. Detta är det ena. Detandra är att jag blir litet bekymrad när jag märker att det blir mer kritikuttalad mot och att det är lättare att vara vänlig mot PLO. Jag är inteUka säker som utrikesministern på att PLO-ledaren glömmer vad den svenskekabinettssekreteraren har sagt. Med den kännedom jag har fått omPLO och dess diplomati - PLO-ledarna är goda diplomater- är jag övertygad omatt tyvärr kommer att utnyttja ett sådant uttryckssätt ifortsättningen, i debatten eller utanför. Det beklagar jag. Överläggningenvar härmed avslutad. 5 § Svar på fråga1983/84:497 om de politiska förhållandena i 17 UtrikesministerLENNART BÖDSTRÖM: Herr talman! har ställt följande fråga till mig:Vilken bedömning gör utrikesministern med anledning av de rapporter somförekommer om förföljelser av befolkningen i i ? SödraMatabeleland i har varit föremål föruppseendeväckande oroligheter. En orsak är antagonismen mellan partierna Viktigareär dock att geriUasoldater som tillhört befrielserörelsen har sin hemvisti detta område. Dessa s. k. dissidenter har utsatt civilbefolkningen förterror. Vidare har stött upprorstendensema. harsatt in arméstyrkor med uppgift att söka eliminera dissidentverksamheten. I detsyftet infördes i febmari utegångsförbud i provinsen. finns det samstämmiga och trovärdiga uppgifter som vittnar om atthundratals människor i av soldater utsatts för bl. a. godtyckligafrihetsberövanden, allvarlig misshandel och i flera fall tortyr. Ett särskiltallvarligt problem har varit att befolkningen i området under en längre tidavstängdes från livsmedelsleveranser. Enligt färska uppgifter har förbättringar inträtt bl. a. till följd av olika regeringsåtgärder. Frånsvenska regeringens sida har vi sett med stort allvar på utvecklingen iMatabeleland, särskilt som rapporterna om övergrepp tycks ha blivit ettbestående inslag. Våra omfattande förbindelser med och landets storabetydelse för utveckUngen i södra motiverar vårt starka intresse. Vårtförsvar för respekten för de mänskUga rättigheterna föranleder också vårsärskilda uppmärksamhet. Vi befarar även att denna utveckling ytterligareunderlättar s. k. destabiliseringspolitik. Regeringenfäster vidare vikt vid att en ökad andel av det svensk-zimbabwiskabiståndssamarbetet även i fortsättningen inriktas på denna region. Regeringenöverväger ytterligare katastrofinsatser där med anledning av torkan. Jagvill avslutningsvis nämna att jag i går direkt till en zimbabwiskregeringsledamot framförde vår djupa oro över utvecklingen. Liknande synpunkterhar tidigare framförts på diplomatisk väg. Omde politiska förhållandena i 18 LARSHJERTÉN (m): Jagber att få tacka utrikesministern för svaret på min fråga, även om jag förståshade önskat ett litet mera preciserat svar. Det är ju inte första gången somfrågan om utvecklingen i är uppe till diskussion här i kammaren. Förhoppningarnavar stora när landet blev självständigt. Man hadebildat en regering efter ett val där olika partier tilläts konkurrera sida vidsida. Men har mycket hänt som inte överensstämmer med bilden av ettland som strävar efter demokrati och som arbetar för mänskliga rättigheter.Förra året genomförde regeringstmpper, särskilt från den fmktade femtebrigaden, rader mot civilbefökningen i . Många som på intet sättvar inblandade i den gerillaverksamhet som förekom, och som fortfarandeförekommer, fick lida under en osedvanligt grym behandling. Enögonvittnesskildring från ett sjukhus som drivs av en nordisk kyrkligorganisation beskriver hur soldaterna utan förvarning slog till mot sjukhuset.De krävde att all personal skulle ställa upp för visitering. Protester frånsjuksköterskor som var sysselsatta med viktiga uppgifter i vården beaktadesinte. Soldaterna valde, till synes godtyckligt, ut Omde politiska förhållandena i några av de anställda ochtvingade dem att följa med i militärfordon. Vad som senare hände dem är intebekant. Ihöstas häktades biskop i samband med s. k. säkerhetsoperationer.Tidigare hade han fått sitt pass indraget, vilket också gälldeoppositionsledaren . har förhållandena ytterligare förvärratspå grund av soldaternas hänsynslösa framfart. spärraderegeringstmpperna av vissa delar av . Området tömdes praktiskttaget helt på mat. Invånarna fick integå längre bort från sina hus än . Denkatolska prästen , som gjort sig känd för att arbeta för mänskligarättigheter under lan Smiths regeringstid, anklagade i början av aprilregeringen för att den tvingade tiotusentals människor i de avspärrade områdenaatt svälta och för att regeringstrupper stoppade mattransporter till området.Katolska kommissionen för rättvisa och fred redovisade vid en konferens iHarare liknande iakttagelser.