prot · G709110 · 1983-12-31 00:00:00 — Beträffande en obligatorisk uppdelning avföräldraledigheten säger att hade varit attföredra i stället för en månad, som vi föreslår. Men med förslaget tre månaderhade det kanske varit berättigat med de motargument som har förts fram mot vårtförslag, att det delvis skulle begränsa föräldrarnas möjlighet att självafördela ledigheten på bästa sätt. Vårt förslag på en månad är inte till för attförändra mäns attityder. I de undersökningar som har gjorts säger nämligen mänatt de själva är positiva till att stanna hemma men påpekar att derasarbetsgivare och arbetskamrater inte är positiva. Med vårt förslag vill vi gepapporna ett stöd gentemot arbetsgivarna, så att de kan stanna hemma hos sinanyfödda barn, som de vill. 90 MARGARETAHEMMINGSSON (s) replik; Låt mig till Margö avslutningsvis säga; Jag tror inte attmän och deras relationer till sina arbetskamrater förändras av en lagstiftning.Jag tror att det är så som man säger i föräldraförsäkringsutredningen, där manbl. a. nämner det faktum att en man som varit hemma och vårdat sitt barn oftagenom just detta påverkär attityden hos de andra männen. 1 mångt och mycket ärdet genom att påverka attityder söm vi förändrar samhället. Sedan uppehåller sig MargöIngvardsson vid rådgivare osv. enförändring av attityder tror jag nog att det ofta är det sätt som man självuppträder på som kan påverka. Och jag tror inte att någon i utskottet, under dediskussioner som förevarit, har varit ute och letat efter rådgivare. Jag anseratt den debatt som vi haft ganska klart angett vilka inställningar vi hade i deolika frågorna. vice talmannen anmälde att Margö Ingvardssonanhållit att till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt tillytterligare replik. 91 (): Först ett par ord till . Bekymren för de problem som hontar upp igen - om de orättvisor som finns i föräldraförsäkringen och somframför allt drabbar människor med s. k. koncentrerad deltid, vissaskiftarbetande och andra - delas av hela socialförsäkringsutskottet ochsäkerligen också av alla andra som haft med detta att göra. Det är inte av ondvilja eller bristande intresse som två utredningar misslyckats med attriktigt komma till skott i dessa frågor. Det är inte heller av bristandeintresse som utskottet begärt att arbetet måste fortsättaoch att regeringen måste få fram ett förslag. Skälet är i första hand att detfaktiskt är väldigt svårt. Det är på grund av att detta är en tekniskt ochadministrativt oerhört svår materia som man ännu inte riktigt lyckats komma igång. Nusade att hon beklagade att utskottet inte tagit tillfället iakt att begära förslag från regeringen. Jag kan instämma i detbeklagandet. När utskottet för runt en månad sedan sakbehandlade detta ärende,hade vi nog ännu inte riktigt klart för oss att vi har blivit begåvade med enregering som får de berömda långbänkarna att framstå somutomordentligt snabba beslutsinstrument. Vi visste då ännu inte riktigt att vihade en regering som inte ens kan få fram de propositioner man utlovat för baraen månad sedan. Hade jag vetat det, skulle jag också ha påyrkat att man alltidnär man begär någonting av den här regeringen skall understryka att det börkomma - vi kanske då får se förslaget något av . Sedanhörde vi i början av den här debatten ägna sig åt en snabb ochomfattande sifferexercis. Det var inte lätt att hänga med, och det skulle havarit omöjligt om vi inte hade känt igen siffrorna. Såvitt jag förstod togssamtliga ur en skrift som vi fick i vår hand , utarbetadav några politiska tjänstemän i och som jag vill minnas heterHotet mot välfärden. Skriften uppgav sig nagelfara moderata samlingspartietsekonomiska politik. Nuvar det inte många siffror i det materialet som var riktiga när de först kom,och de blir inte riktigare av att föras in i protokoll. Men det kangöra detsamma. Det viktiga är att trots att själv sade att honönskade skärskåda de här olika förslagen i sitt sammanhang, så glömde hon somalltid den viktigaste biten i sammanhanget. Jag tror att vi är överens om attbarnfamiljernas situation i inte bara är besvärlig utan dessutom harraskt förvärrats . befinnersig i själva verket i en helt annan situation nu än . Konsumentverkethar räknat fram att en vanlig tvåbarnsfamiljs kostnader enbart ökademed . beräknar samma verk kostnadsökningen till 6 500 kr.Det blir . Att då börja resonera om barnbidragshöjningar på500 kr. är som att ösa ur med en kakaoburk. Den sortens insatserkan över huvud taget inte kallas meningsfulla. liksom så många andra glömmer att huvudorsaken till barnfamiljernasdåliga ekonomi inte är låga inkomster. Det är inte ens höga hyror. Det ärhöga skatter. Så länge man inte angriper det problemet rejält med mångatusenlappar per familj och år, kan vi hålla på och plåstra hur mycket vi villmed alla dessa smågrejor. De förslag som räknade upp ochunderkände skall ses som kompletterande förslag till moderata samlingspartietshuvudförslag - att råda bot på den skattefälla som alla barnfamiljer sitter i.Sätter vi in förslagen i det sammanhanget - och det är i det sammanhanget dehör hemma, - ter det sig på ett helt annat sätt än om manställer samman dem så som några politiska tjänstemän i departementet och MonicaAndersson roar sig med att göra. Anf.92 (): Jag skulle till vilja säga att uttrycket"" är någonting relativt. Utskottet ville att en ny utredning skulletillsättas ovanpå dem som arbetat tidigare. Det tycker jag inte ger en snabbarelösning. Men om regeringen kan lägga fram förslag på grundval av föreliggande utredningsförslagoch på grundval av egna funderingar, kan det enligt min uppfattning bli en snarlösning. Jag tycker att utskottet och jag kan vara eniga om att vi vill ha enlösning möjligt. 93 (): protesterar mot beskrivningen av de samlade effekternaav olika förslag och raljerar med de diskussioner som pågår omen höjning av barnbidragen med . Jagkan då konstatera att den familjeberedning som arbetar har tittat också påolika effekter av förändringar av skatten. Den diskussion som förs undersocialministerns ledning är ett första steg i ett större paket medförbättringar av barnfamiljernas situation. Detär riktigt, som säger, att barnfamiljerna har det kärvt. Detfick de inte minst när de borgerliga satt i regeringsställning,, när barnfamiljerna fick vidkännas kraftigareallöneförsämringar. Manmåste, herr talman, se på de samlade effekterna av de olika förslag somföreligger för att kunna bedöma vilka effekter de får för barnfamiljerna. Även om harvissa förslag som ser mycket bra ut för barnfamiljerna, måste man se på deandra förslag som samma parti också lägger fram, och som skulle få förödandesammanlagda effekter - jag kan som exempel nämna att, vill ta borträntebidragen till flerbostadshus, vilket skulle innebära en hyreshöjning med3 . för en normal trerummare och ..i slutet av1980-talet. Däremot föreslår inte motsvarande försämringar för demsom bor med äganderätt. Dessutomfinns en lång rad andra förslag-om försämringar av sjukförsäkringen,försämring av föräldraförsäkringen osv. vill ta bortskattereduktionen för fackföreningsavgifter och mjölksubventionerna, ochdessutom säger att de vill vidta åtgärder för att höja barnomsorgsavgifternai kommunerna. Manmåste titta på vad alla dessa förslag sammantagna får för effekter förbarnfamiljernas plånböcker. Det är det som har räknats fram, och deberäkningarna visar att en höginkomsttagarfamilj skulle få en förbättring i sinplånbok medan en industriarbetarfamilj skulle få en kraftig försämring. Enensainstående med barn skulle få en ännu kraftigare försämring. Det är deresultaten som måste finnas med i bilden när man ser på de samlade effekternaav förslagen. Anf.94 (): För det första har de räknemästare som åberopar imycket stor utsträckning helt enkelt räknat fel. Fördet andra kan man inte ge sken av att man presenterar de sammanlagdaeffekterna av ett knippe förslag om man utelämnar det största ochviktigaste förslaget. Till vill jag säga att jag nästagång det blir aktuellt i socialförsäkringsutskottet att göra en beställningtill regeringen gärna skall använda inte bara ordet "" utanord av typen "ögonblickUgen", "på stubinen" eller vad somhelst som kan sätta fart på en trög regering. 95 (); påstår att vi räknar fel när vi ser på effekterna avmoderaternas förslag: Det är möjligen ett önsketänkande från det skulle vara så. Men de samlade effekterna av era olika förslag blirdessa- och då har vi ändå räknat med de mest positiva förslagen, och de förändringari skatterna som var inne på. Omman lägger ihop de för barnfamiljerna positiva delarna i förslagmed de negativa bitarna - minskningarna av räntebidragen, försämringar avsjukförsäkringen, slopande av skattereduktionen för fackföreningsavgifter,minskade mjölksubventioner, höjda dagisavgifter osv. - innebär det en kraftigförsämring för industriarbetarfamiljen och för ensamstående förälder menkraftiga förbättringar för höginkomsttagarfamiljen. Jagförstår om vill bestrida att det är på det viset, men så blirdet när man räknar samman effekterna av de olika förslagen. se till helheten när det gäller barnfamiljernas ekonominär man skall Nr 110 96 (): Jag tror att varken herr talmannen ellerkammaren skulle uppskatta om vi började om hela sifferexercisen. Jag lovar attjag vid tillfälle till skall överräcka ett kriarättat och medkommentarer försett exemplar av Hotet mot välfärden. Då skall hon få se att detär många röda bockar i kanten på den. 97MONICA (): Jag vill säga till att jagmed stort intresse kommer att ta del av den kriarättade skriften och se vad somblir kvar av den. Jag tror nog att till sin egen besvikelsekommer att upptäcka att det är vi som har räknat rätt. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1-3 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 4 (vårdbidrag m.m. till efterlevande förälder) Utskottets hemställan - som ställdes mot det av LarsErnestam under överläggningen framställda yrkandet - bifölls med acklamation. Mom. 1 (garantinivåninom föräldraförsäkringen) Först biträddes reservation 1 av m. fl.med 83 röster mot 46 för reservation 2 av m.fl. 179 ledamöteravstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 187 röster mot 79för reservation 1 av m. fl. 43 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 (förlängd tid för föräldrapenning i samband medbarns födelse) Utskottets hemställan bifölls med 287 röster mot 19 förreservation 3 av Margö . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 3 (utbyggnad av föräldraförsäkringen) Utskottets hemställan bifölls med 262 röster mot 47 förreservation 4 av m. fl. Mom. 4 (uppdelning av ersättningstiden mellan föräldrarna) Utskottets hemställan bifölls med 288 röster mot 19 förreservation 5 av Margö . 1 ledamot avstod från att rösta. Anslagtill m. m. Mom. 5-10 Utskottets hemställan bifölls. 1983/84:15 om anslag tillskolöverstyrelsen m. m. 1983/84:100 delvis), 1983/84:16 om anslag tillforskning och centralt utvecklingsarbete inom 1983/84:100 delvis) samt 1983/84:17 om anslag till svenskundervisning i utlandet m.m. (prop. 1983/84:100 delvis). Utbildningsutskottetsbetänkanden 15,16 och 17 kommer att behandlas i tur och ordning. Voteringarnaäger rum i ett sammanhang efter avslutad debatt. Förstupptas alltså utbildningsutskottets betänkande 15 om anslag tillskolöverstyrelsen m. m. I fråga om detta betänkande hålls gemensam överläggningför samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningen får yrkandenframställas beträffande samtliga punkter i betänkandet. Anslag tillskolöverstyrelsen m. m. 99 (): Regeringen föreslår i budgetpropositionen att SÖ;s styrelse fr. o. m.den kommande mandatperioden, dvs. fr. o. m. , skall ges enny utformning. En representant för vardera LO, /SR, TCO och SAF skallknytas till styrelsen som fullvärdiga ledamöter. skall oppositionensrepresentation i styrelsen reduceras med en plats. Förslaget är enligt vårmening oacceptabelt. Densvenska förvaltningstraditionen bygger på i förhållande till regering ochriksdag självständiga ämbetsverk. Dessa ämbetsverk har att förbereda frågor förpolitiska ställningstaganden resp. svara för den uppföljning som de politiskabesluten i regering och riksdag föranleder. Enligtmoderat mening kan det riktas stark och principiellt vägande kritik mot helatanken att myndigheter skall styras av politiskt sammansatta lekmannastyrelser.De politiska ansvarsförhållandena riskerar med ett sådant system attfördunklas. Styrelseledamöter representerande politiska partier blir lättgisslan och förlorar därmed den integritet som ett riktigt utövande av detpolitiska huvuduppdraget kräver. Starkafackliga och liknande influenser i myndigheternas ledningar förstärker å andrasidan redan påtagliga korporativa tendenser i det svenska samhället.Arbetsmarknadens parter kan knappast rätt fylla sin viktiga uppgift, om dedessutom tvingas ta ansvar för myndighetsutövning i verkens styrelser. Vi kan alltså för vår delse skäl som talar för en mera djupgående förändringav hela institutionen med lekmannastyrelser i de centrala ämbetsverkensledning. Intill dess att en sådan mera total översyn kan göras finner vidäremot inga skäl att i styrelse öka det korporativainslaget på den poUtiska representationens bekostnad. Tillskillnad mot regeringen och utskottets majoritet anser vi att medavseende på representationen för olika intressen skall behålla nuvarandesammansättning i avvaktan på resultaten av verksledningskommitténs arbete. Arbetsmarknadsparternasrättmätiga krav på inflytande i frågor av omedelbar betydelse för dem kantillgodoses på annat sätt, t. ex. genom det centrala planeringsrådet. Jag yrkar därför bifall till reservationerna 1 och 2 iutbildningsutskottets betänkande nr 15. Ibudgetprppositionen föreslås ett belopp på . under SÖ:s anslag föratt finansiera löntagarorganisationernas verksamhet med skolinformatörer. Vianser att skolans kontakter med arbetslivet i form av löntagarorganisationernasverksamhet med skolinformation bör kunna bedrivas i önskvärd omfattning utanspecialdestinerade anslag från staten. Ibudgetpropositionen föreslås också ett belopp på 2 milj. kr. till SÖ förinformation om Lgr 80. Läroplanen har varit i bruk under , varförinformationsbehovet nu bör vara av en sådan omfattning att kostnaderna härförbör kunna täckas inom ramen för SÖ:s ordinarie verksamhet. Med det anförda yrkar jagdärför bifall till reservation 4. Iregeringens förslag till anslag för länsskolnämnderna ingår ett belopp på 6,665milj. till de regionala planeringsråden. Vi ifrågasätter värdet av enregional planeringsinsats och anser att verksamheten bör upphöra. Jag yrkardärför bifall till reservation 6. Beträffandelänsskolnämndernas utvecklingsstöd anser vi att detta inte givit de resultatsom avsågs när det tillkom. Fördelningen av stödet innebär också enadministrativ belastning för länsskolnämnderna. Vi anser därför att anslagetbör avvecklas och att de 2,5 milj. kr. som i propositionen föreslås bliöverförda till anslaget från anslaget Forskning och centralt utvecklingsarbeteinom skolväsendet återförs till sistnämnda anslag. Jag yrkar därmed bifalltill reservation 7. Slutligen,herr talman, bara några ord om den till synes eviga följetongen , . Vi anser fortfarande, liksom vi gjordenär beslutade om ett avskaffande av SIL, attde uppgifter som åvilar SIL på ett bättre och för statsverket billigare sättkan utföras av andra myndigheter. SIL bör därför upphöra som myndighet. Jag yrkar också bifalltill reservation 8. Anslagtill m. m. 100 (): I samband med besluten om en förändrad statiig skoladmi-nistrationvåren 1981 gavs verksstyrelse en annan sammansättning. Detkonstaterades då att det var orimUgt att inom en styrelse Anslag till m. m. med hanterbarstorlek ge representation åt alla de intressen - myndigheter, organisationeroch andra grupperingar i samhället - som på ett eller annat sätt berörs avskolöverstyrelsens verksamhet. Det kan också, då som , ifrågasättas om enstyrelserepresentation är den lämpligaste formen för samverkan mellanämbetsverket och skilda samhällsintressen. Man kan också ställa frågan - och den bör ställas till denmajoritet som är beredd att göra en förändring - om inte representanter förde politiska partierna är de som bäst kan företräda allmänintresset i enverksstyrelse. Inte kan det väl vara så att partsintressena är till störrenytta för utbildningsverksamheten i stort? Parterna på arbetsmarknaden har judessutom i det centrala planeringsrådet fått ett helt annat utrymme och enmycket bredare ' representation än de någonsin kanfå i verksstyrelsen. Denna uppbyggnad, med en styrelse och ett centraltplaneringsråd vid dess sida, ter sig dessutom logisk, om man jämför med deövriga nivåerna inom skoladministrationen. Vi har länsskolnämndernas styrelsermed de regionala planeringsråden, och skolstyrelserna på den lokala nivån medlokala planeringsråd. Jag måste då fråga och ; Ärdetta bara början? Kommer ni också i konsekvensens namn att föreslå att även deregionala och lokala planeringsråden avskaffas och att LO, TCO, /ges plats i kommunernas skolstyrelser? Jag är tacksamför ett svar på mina frågor. I reservation 8 vidhåller vi vår uppfattning att är en onödig myndighet, vars uppgifter bordehandläggas av . Då uppstår en besparing på 4 milj. kr., vilketkan te sig som en blygsam summa, men den räcker exempelvis till att gegrundskolan lärarvikarier under ca - och det är inte att förakta. , herr talman, kan jag inte undgå att förvånasöver den moderata reservationen nr 7 angående länsskolnämndernasutvecklingsstöd. Det vore intressant att höra vad har för beläggför påståendet att detta utveckUngsstöd "inte gett de resultat som avsågsnär det tillkom". Detsamma gäller påståendet att det innebär "enadministrativ belastning för länsskolnämnderna". Det måste väl rimligenfinnas tunga sakskäl bakom ett sådant påstående. Jag yrkar bifall till reservationerna 1,2 och8 och i övrigt bifall till utskottets hemställan. 101LINNEA HÖRLÉN (fp): Regeringen föreslår att en förändring avskolöverstyrelsens styrelse skall genomföras. Förändringen innebär att de femrepresentanterna för riksdagspartierna minskas till fyra, somstyrelsen utökas med fyra representanter för arbetsmarknadens parter. Ett beslut om en eventuell förändring av verkstyrelsernassammansättning bör, anser vi, föregås av en generell diskussion om principernaför samtliga verksstyrelsers sammansättning. Någon sådan principiell diskussionhar inte förts, och vi ifolkpartiet anser därför att bör avslå propositionens förslag omförändring av SÖ:s sammansättning. Jag ber därför att få yrka bifall tillreservationerna 1 och 2. Underanslaget B 1 anvisas ett i jämförelse med 1983/84 förhöjtanslag om . för bidrag till löntagarorganisationerna för verksamhetmed skolinformatörer. yrkade vi i motion 1982/83:1388 avslagpå motsvarande anslag. Vår motivering var då att staten anvisade inte mindre än12,6 milj. kr. för två dagars utbildning av handledare inom skolans alla formerav arbetslivskontakter. 1 årets budgetproposition anslås medel till färreungdomsplatser, men handledaranslaget är oförändrat, vilket därför innebär enproportionell höjning. Att också har ett särskilt anslag förarbetslivskontakter är därför nu än mindre motiverat. Jag vill därför yrkaavslag på propositionen i denna del och bifall till reservation nr 5. Dessutomfullföljer jag tidigare ställningstaganden genom att yrka bifalltill reservation nr 8 om . Anslagtill m. m. 102 (vpk); Från vpk:s sida har vi även återkommit med förslag om att inrättaen parlamentarisk skoldelegation. Det kan inte vara meningen att ,högsta beslutande organ, inte skall ha ett redskap med vilket mandirekt kan följa upp sina beslut och vidta.nödvändiga åtgärder. Isitt svar på vår motion hänvisar utskottet till att har inslag avföreträdare för politiska partier. blir det fem partier. Jaghar svårt att inse att SÖ;s styrelse skulle ha tid att på nivå direktfölja upp de poUtiska besluten på samma sätt som en parlamentariskskoldelegation skuUe kunna göra. Dessutom: Vem känner bättre till deintentioner som ligger till grund för utbildningspolitiska beslut än beslutsfattarnasjälva? Ingen, hoppas jag. Utskottsmajoritetensäger också att skolstyrelserna kan göra en politisk uppföljning av de beslutsom rör skolans område. Det kan väl inte vara skolstyrelsernas uppgift att åtriksdagen följa upp beslut. Av ren anständighet är det riksdagensegen uppgift att göra detta. Manavslår alltså vår motion med ganska svepande och till intet förpliktigandeformuleringar. Det kanske är så, , att man har insett att en sådanuppföljning som vi föreslår skulle skala bort en del av det politiska broderietoch visa t. ex. att kommunerna drar in på skolmåltiderna, så att detnäringsbehov som det är nödvändigt att få tillgodosett via skollunchen intetillfredsställs. Hur skall det då gå att föra ut det utbildningsstoff riksdagenvill att eleverna skall få del av? Jag talar utifrån viljan att i realiteten göra en skola som är en skolaför alla. Då måste man också se till hur skolan fungerar för alla. Jag menaratt inställningen till denna målsättning klart och tydligt avspeglas i utskottsmajoritetensovilja att själv följa upp sina beslut. Ibegreppet en skola för alla innefattas alla elever, också de som har olikahandikapp. En del av dessa är våra elever i särskolan. Jag har till riksdagsledamöterna fåtten bild utdelad som borde mana utskottsmajoriteten till eftertanke om vad detär fråga om, när den avstyrker min motion om ytterligare . tillpedagogiska hjälpmedel för handikappade i särskolan. skulleanvändas till ytterligare expertishjälp och ökad framställning av läromedel. Vihar ca 25 000 elever i särskolan - det är den stora cirkeln påledamöternas bild. Dessa elever har ett gemensamt handikapp, förståndshandikappet.Men många elever i särskolan har dessutom andra funktionshinder, t. ex.synskada eller hörselskada, eller båda. Vi tänker sällan på att exempelvis merän hälften av de synskadade eleverna också är förståndshan-dikappade och alltsåbehöver läromedel som tär hänsyn till båda handikappen. Detviktigaste instrument som vi har att använda för utarbetandet av läromedel förelever inom särskolan är rikscentralen för pedagogiska hjälpmedel försärskolan, eller RPH-SÄR, som den också kallas. Centralensmålgrupp är de närmare 30 000 utvecklingsstörda i alla åldrar som får någonform av undervisning. En översyn som gjordes visade att de eleversom har haft turen att hamna i den vanliga eller gymnasieskolan igenomsnitt har ca 400 gånger så många läromedelstitlar att välja bland someleverna i särskolan. Det talar om att de kommersiella producentema inte satsarnämnvärt på särskolans elever. Inget tyder på en förändring. harförlagens intresse för handikappgrapper-na minskat. Målgrupperna blir med andraord mer och mer beroende av RPH-SÄR för sin läromedelsförsörjning. EnUgtriksdagsbeslut åvilar det rikscentralen att ansvara för att läromedelutvecklas, produceras och utprövas för alla dessa elever. Dessutom skallcentralen svara för att lärare får kontinuerlig information om det totalaläromedelsutbudet för elevgrappen. Det säger sig självt att centralen inte kannå upp till detta mål med nuvarande resurser. Ingaenskilda producenter kan heller täcka den heterogena grapp som deförståndshandikappade utgör. Här finns elever från yrkesskole- ochgrund-särskolenivå, där handikappet - med en förenklad beskrivning - består av enlångsammare inlärningstakt, men man har också elever på s. k. A-nivå, somvarken har tal eller språkförståelse och kräver ständig tillsyn. Många avsärskolans elever är dessutom flerhandikappade. En inventering som gjordes förnågra år sedan i AC län visade att två tredjedelar av eleverna hadetilläggshandikapp, att två femtedelar hade två handikapp och att nästan enfemtedel hade minst tre tilläggshandikapp. Det finns ingen anledning att troatt förhållandet är annorlunda i andra delar av landet. Bilden som jag delat uttill ledamöterna illustrerar det jag har sagt. Det är självklart att producenterna vid centralen måste få hjälp avlärarna ute på fältet om man skall kunna få fram anpassade läromedel för elevermed så olika föratsättningar som här gäller.