prot · G709136 · 1983-12-31 00:00:00 — Vidare har i en fråga till statsministernfrågat hur han och regeringen i övrigt handlagt frågan om en svenskbiståndsinsats i samband med BPA:s förhandlingar med den algeriska staten. 6 protokoll 1983/84:135-138 Om svenska krediter tUl , m. m. interpellationoch fråga har överlämnats till mig. Jag besvarar de tvåinterpellationerna och frågan i ett sammanhang. har det blivit allt vanligare för intebara vårt lands utan även de flesta länders utrikesrepresentationer att biträdadet egna landets företag vid tvister med andra länders regeringar eller företagom betalningar eller tolkningar av kontraktsvillkor. Här har den svenska utrikesrepresentationen en viktig rollatt spela - dels genom att ge de svenska företagen råd om förhållanden i detfrämmande landet, dels genom att i vissa lägen lämna företagen stöd vidöverläggningarna med motparten i det främmande landet. Jag vill f. ö. erinraom att ett av syftena med den departementsreform som genomfördes under hösten1982 var att öka den svenska utrikesrepresentationens slagkraft på det ekonomiskaoch kommersiella området och på så sätt förbättra stödet och servicen tillsvenska företag vid utlandsaffärer. Detta är en servicefunktion som i princip står öppen föralla svenska företag och utnyttjas av många, särskilt i . Att det istor utsträckning kommit att utnyttjas av byggnadsföretag sammanhänger med attbeloppen ofta blir mycket stora och kontraktsförhållandena komplicerade. Densvenska utrikesrepresentationens roll är dock begränsad till att gällarådgivning och förhandlingsstöd. Den svenska statens representanter har intefullmakt att i direkta förhandlingar företräda enskilda svenska intressen. När BPA hamnade i en tvist med det algeriskaministeriet för vattenfrågor om byggandet av en omfattandebevattningsanläggning i var det naturligt att den svenska ambassaden iAlger - på samma sätt som skett i en rad liknande fall - biträdde BPA med att nåen lösning på tvisten. Från både svensk och algerisk sida engagerades resp.ambassadörer i arbetet med att nå fram till en överenskommelse mellan parterna.I arbetet deltog även internationell entreprenadjuridisk expertis. Detförtjänar emellertid att påpekas att den svenska ambassadören i intehade fullmakt att företräda företaget, och ännu mindre den svenska staten, somöver huvud taget inte var part i denna tvist. De successiva ställningstagandenaunder förhandlingarna skedde hos det svenska företaget resp. hosdet algeriska ministeriet, som var beställare. Detta utesluter inte att såväl statsministern ochutrikeshandelsministern som jag själv vid olika sammanträffanden medföreträdare för uttryckt förhoppningar om att tvisten skulle kunnalösas på ett för de båda parterna tillfredsställande sätt. Även dylikauttalanden är vanliga i liknande fall. Statsministern, utrikeshandelsministern och jag självhölls löpande informerade om förhandlingarnas gång av statssekreteraren i ,, som hade i uppdrag att kontinuerligt följa detta ärende. Vidett tillfälle informerade sig även en av statsministerns medarbetare om lägetgenom ett särskilt besök i . Men ingen av de här nämnda personerna deltog iförhandlingarna mellan BPA och ifrågavarande ministerium. Uppgörelsenmellan BPA och den algeriska beställaren uppnåddes efter ettutdraget och mödosamt förhandlande . Enligt vad jaginhämtat är det således inte riktigt att beskriva denna förhandlingsprocesssåsom låst ända fram till slutet . Den kännetecknades i stället avsuccessiva medgivanden från båda parter under förhandlingens gång. Jagövergår nu till att redogöra för de svenska krediterbjudanden som gjorts undersenare år till algeriska projekt. Det rör sig om två element, nämligen dels enram för exportkrediter inom SEK-systemet, dels u-krediter. Inledningsvisvill jag erinra om den ramkredit på 600 milj. kr. som beviljades 1980.Denna framförhandlades och undertecknades av AB () ochden Algeriska (). Den förlängdes till utgången äv juni1982. Ramkrediten var då praktiskt taget helt tagen i anspråk. Idecember 1982 underströk den algeriske chefen för utrikeshandelssekretariatet,Oubouzar, vid ett besök i att möjligheterna för svenska företag atterhålla större projekt i skulle underlättas om någon form av gynnsammakrediter ställdes till förfogande från svensk sida. VidOubouzars besök kom man överens om att skulle sända en delegafion tillStockholm för att förhandla om en ny ramkredit. Därefter fördes diskussionermellan svenska och algeriska myndigheter om olika aspekter av kreditvillkoren.Vid den svensk-algeriska biandkommissionens möte i -vilket hölls inom ramen avtal om ekonomiskt, industriellt,vetenskapligt och tekniskt samarbete - bekräftade parterna ånyo att man snarastborde sammankalla en tjänstemannagrupp i syfte att söka uppnå en för båda sidoracceptabel lösning av kreditfrågan. Somett led i uppföljningen av blandkommissionsmötet meddelade den svenskaambassaden i skriftligen - och enligt instmkfioner frånutrikesdepartementet - de algeriska myndigheterna att var berett attlämna en ny ramkredit uppgående till högst på normalaSEK-villkor och att en del av dessa krediter kunde utgå i form av u-kreditermed ett biståndselement på högst 250 milj. kr. Endelegafion från det algeriska besökte slutligen Stockholmi februari för att med AB i detalj diskuteraförutsättningarna för en ny ramkredit. En sådan avböjdes emellertid frånalgerisk sida med hänvisning till att man sade sig kunna erhålla bättre villkorfrån andra länder. Härmedövergår jag tiU att tala om den biståndsfinansierade verksamheten. Parallelltmed det kommersiella och ekonomiska samarbetet har sedan längeutvecklingssamarbete bedrivits mellan och . Det har undersenare år fått formen av tekniskt samarbete och handläggs på svensk sida avBITS - beredningen för internationellt tekniskt samarbete. Detta samarbete somförutom stöd fill utbildningsinsatser bl. a. även innefattar Omsvenska krediter till , m. m. Nr 136 stöd till förinvesteringsstudiersamt institutionssamarbete har i fråga om Fredaeenden uppgått till ca 10 milj. kr. BITS fick då i uppdrag att bedöma, mot Om svenska kredi- bakgrund av vissa generellariktlinjer, vilka projekt som kunde anses möjliga ter till Aleeriet att stödja med u-krediter.Beredningens beslut grundar sig på en bedömning fyi fyi av varje projektsutvecklingseffekt. Utfästelser om u-krediter till har lämnatsalltsedan u-kreditsystemet infördes. Totalt har nio utfästelser om u-krediterlämnats till . Utfästelse innebär dock inte inom vårt system föru-krediter detsamma som slutligt åtagande. Ett sådant sker först då kontraktträffats mellan en svensk och i detta fall en algerisk partner, i regel företagi de båda länderna. Av de nio utfästelserna har sex krediterbjudanden ej letttill affär och därför efter hand avskrivits. har endast en u-kreditrörande ett projekt för tillverkning av fiskebåtar blivit slutligt avtalad.Kreditbeloppet är 14,5 milj. kr., varav gåvoelementet uppgår till 2,4 milj. kr. Under de diskussioner som förts rhed ommöjligheterna att erhålla u-krediter har det uttryckligen klargjortsfrån svensk sida, såväl i UD:s instruktioner som i ambassadörens brevväxling,att handläggningen av eventuella u-krediter till skulle följa denormala rutinerna, vad gäller både villkor och tidpunkt för utbetalningarna. I samband med förhandlingarna med SvenskExportkredit om en ny ramkredit förde den algeriska delegationen diskussionermed BITS om u-krediter. BITS och det algeriska finansministeriet undertecknadedärvid ett gemensamt protokoll, vari man som en rimlig prognos angav attsvenska projekt med under skulle kunna erhållau-krediter till ett belopp av 600-650 milj. kr. och med ett subventionselementpå ca 250 milj. kr. I detta belopp skulle dock inräknas de krediter som kundebli resultat av redan gjorda utfästelser. Härmed avses två utfästelser omu-krediter som gjorts till ett sammanlagt belopp av ca 350 milj. kr., variingår ett gåvoelement på ca 130 milj. kr. Dessa utfästelser har emellertid ännuinte resulterat i slutliga åtaganden, eftersom förhandlingar om dessa affärerinte har avslutats. I sammanhanget kan understrykas att inte intarnågon särställning i fråga om omfattningen av samarbetet genom u-krediter.Exempelvis har kreditutfästelser gjorts till och på varderadrygt 200 milj. kr., till på drygt 300 milj. kr. och till på nära400 milj. kr. När det gäller frågan om det finns något samband mellankreditgivning på förmånliga villkor och lösandet av BPA:s mellanhavande med denalgeriska staten är svaret nej. Handläggningen av u-krediterna har skett pånormalt sätt av BITS och inom ramen för det löpande samarbetet mellan Sverigeoch . Vad slutligen beträffar de skrivelser som den svenska ambassaden överlämnat tiU algeriska vederbörande är det med hänsyn tillbestämmelserna i sekretesslagens 2 kap. 1 § inte möjligt att offentliggöradessa dokument, 84 då dessa innehåller uppgifter som angår förbindelsermed annan stat. Anf, 24 (): innehöll tidningenExpressen uppgifter om att det fackföreningsägda BPA hade råkat i allvarligasvårigheter i . BPA var så illa ute att risken för en konkurs var stor. Oenighet hade uppstått mellan beställaren, algeriskastaten, och BPA om skuldfrågan när det gällde förseningar av ett dammbygge somBPA hade åtagit sig. Uppenbariigen hade BPA slutit ett dåligt avtal utan deåterförsäkringar som normalt skall finnas, om det skulle uppstå problem medunderleveranser. Företagets ekonomiska bas tålde inte den belastning som höllpå att bli verklighet på grund av händelserna i . De merkostnader som BPA ansåg att man förorsakats avalgerierna uppgick till" . Algerierna vägradeatt betala. Krisen blev allvarlig för BPA. Detta, herr talman, är fakta. De kan lätt vidimeras genomden hemliga promemoria som upprättades av BPA;s revisor . I detta läge sker en rad saker som är ägnade att väckaförvåning och som är orsaken till att jag interpellerat utrikesministern iärendet, och jag ber att få tacka för det svar som jag just har fått. reser , sakkunnig istatsrådsberedningen, på den svenske statsministerns uppdrag till föratt informera sig och statsministern om förhandlingsläget mellan algeriskastaten och BPA. Resan skedde i största hemlighet. Varken utrikesdepartementeteller dess speciella handelsavdelning informerades. Detta är ju i och för siginte helt ovanligt när det gäller statsministerns förbigående avutrikesledningen, men det är ändå anmärkningsvärt. satte inget på papper,uppenbarligen av rädsla för att något skulle läcka ut. Han rapporterademuntligt till statsminister personligen. Man skulle ändå kunna utgå från att en sådan här resa, somföretas på statsministerns uppdrag , avkastar någon form avskriftlig dokumentation, men så skedde alltså inte. Man behöver inte vara någonEinstein för att räkna ut varför de agerande var noga med att undvika papper iden här affären. Sedan trappas förhandlingarna upp. Dét är bråttom. Den 14november anländer "utrikeshandelsministertillStockholm. Han träffar BPA:s förhandlingsdelegation. Dagen därpå träffar hanStefan , statsrådsberedningen, statssekreterare och densvenske ambassadören i , . Man diskuterar heltnaturiigt BPA. Dagen därpå äter samma gäng lunch. Man diskuterarfortfarande BPA. Där talarman, för.att. citera statsministern, om "önskvärdheten att utvecklahandelsförbindelserna mellan och ". Enligt en kommunikéfrån i Om svenska krediter till , m. m. Omsvenska krediter till , m. m. år medger han att han isamtal stött BPA i "deras strävan att komma till en uppgörelse". Jean-ChristopheÖberg ligger inte på latsidan. Till sin algeriske kollega i ,ambassadör , skriver han ett svassande brev som innehåller en försäkranom att hans varma känslor för delas på högsta nivå i ,underförstått hos den svenske statsministern. Han hoppas också att man en gångför alla skall kunna "dra ett streck över denna betungande affär".Och han talar i ett annat brev om sitt "mandat" i förhandlingsarbetet- ett brev daterat . Det skall i detta sammanhang noterasatt utrikesministern sade - två gånger- att den svenskeambassadören i inte hade något mandat att förhandla, vare sig försvenska staten eller för BPA. Men,herr talman, detta är inte nog. börjar gå upp i varv. skickas det ettbrev direkt fill den algeriske utrikeshandelsministern . Detta brev -som hemligstämplas av -inleds med en hänvisningtill statsminister och hans positiva inställning till att en uppgörelseträffas, så att mottagaren skall förstå att handlar på statsministernsuppdrag och att mottagaren skall ha klart för sig att detta är något som ärförankrat hos statsministern och därmed också hos den svenska politiskaledningen. Idet här brevet erbjuder en ramkredit till . Denskulle uppgå till och - notera detta - till vanligexportkreditränta. Men en gåvodel skulle också finnas med - på 250 milj. Jämfördå, herr talman, de 160 milj. kr. som man just förhandlar om för BPA:s del, ochsom algerierna inte vill betala men som är en förutsättning för att BPA, enligtdess egen revisor, skall undvika en total konkurs. Här handlar det tydligen omatt visa att vad man förlorar på gungorna kan man ta igen på karusellen.Uppenbarligen har emellertid varit litet för snabb i vändningarna ochredan från början visat alla förhandlingskort. Tydligen var , det inte, såvittjag kan förstå, meningen att direkt skulle gå så långt och visa hur långtman kunde sträcka sig redan i det första förhandlingsbudet. Men det meddeladehan alltså direkt sin algeriske motpart. Öbergskriver ett nytt brev till Hamdami, som sköter förhandlingarna iStockholm för räkning, och understryker för denne att den svenskestatsministern fäster stor vikt vid att frågan om ersättning för BPA;sfordringar när det gäller för utförda arbeten löses. Det handlaralltså, herr talman, återigen om de 160 miljonerna. Isammanhanget kan också nämnas att BPA;s styrelseordförande för att han bett om hjälp, med hänvisning tilldennes kontakter. Den7 december sammanträder styrelsen för BITS, beredningen för internationellttekniskt samarbete. Då får styrelsen - som är kanslihusdomi-nerad - besked om,och det visste man inte tidigare, att har lovat en stor kredit.Ingen känner till brevet från och löftet om kredit. Ingen har blivitkonsulterad. Man konstaterar att brevet är behäftat med tekniska felaktigheter. har tydligen varitangelägen om att handla diskret och inte vågat samråda med någon som behärskarsakfrågorna vad gäller kreditberedning, utan man får rätta till defelaktigheter som har gjort sig skyldig till när det gällerteknikaliteter. Men man kan inte göra särskilt mycket. Trots att man äremot ramkrediter är det bara att acceptera det hela, eftersom brevet är avsäntoch statsministern har ställt sig som garant. Men blir det dessutom enkredit på villkor som är långt förmånligare än den avsedda SEK-krediten - enkredit som normalt löper ränta. blir det en annan typ av kredit,och man är nere i ränta. Det här är uppenbarligen någonting som man harkrävt från algerisk sida för att man skall kunna hjälpa BPA undan en konkurs.Självfallet är man från svensk sida villig att se till att det blir den härvåldsamma ökningen av räntesubventionen för att rädda BPA. Också detta ärobestridliga fakta som tydligt framgår av akterna i målet. kan sammanträda och fårbeskedet att saken är klar. En uppgörelse med är nära - konkursundviks. skriver tillOubouzar och bekräftar att löftet gäller och att allt är klart - också formellt- från svensk sida. Brevet hemligstämplas naturligtvis på UD. kan BPA sedan träffa det slutgiltiga formellaavtalet med . Det här är historien om BPA:s, den svenskestatsministerns och aktiviteter för att rädda detfackföreningsägda BPA undan en konkurs. Jag vill,herr talman, till detta foga några kommentarer. Det kan inteanses vara normalt att statsministern och delar av det socialdemokratiskaetablissemanget engagerar sig så aktivt som skett för att rädda ett enskiltföretag. Även om man ibland ställer upp för företag - vilket i och för sig ärutmärkt och förtjänar allt stöd - är engagemanget för att rädda BPA undankonkurs unikt; det finns inte någon motsvarighet till ett sådant agerande närdet gäller att hjälpa andra företag i motsvarande situation. Räddningsakfionenhar skett under stort hemlighetsmakeri. Man har strävat efter att hålla ickesocialdemokrater - som normalt i tjänsten skulle ha haft befattning med ärendet- utanför. Även om manräddat BPA, har det skett på de svenska skattebetalarnas bekostnad. Det harblivit dyrt - därför att algerierna har varit tuffare förhandlare och därföratt BPA:s satsning i skedde på lösa boliner och utan ett kontrakt somkunde rädda BPA ur den situation som man borde ha förutsett skulle kunnauppkomma. Kreditlösningenhar skett utan att det organ - BITS - som normalt skall handlägga ärenden avdet aktuella slaget informerats innan saken var ett faktum. Den lösning manvalt - med ramåtaganden - har tidigare, så långt det varit möjligt, undvikitsfrån BITS sida. Det framgår av uttalanden som gjorts i pressen. AmbassadörÖberg har i samråd med statsministern direkt deltagit i Om svenska krediter till , m. m. Om svenska krediter till , m. m. förhandlingsarbetetoch givit stora löften under förutsättning att BPA räddades. I slutet avnovember var läget förtvivlat för BPA. får BITS på sitt bord ettbrev från - med en hänvisning till stöd - som utlovar storapengar till . därefter är BPA räddat. Klausalsambandet framstårsom alldeles klart. Trots att detsägs i interpeUationssvaret att inte förhandlade för BPA är det helatiden han som skriver de viktiga breven, och det är han som utlovar en kreditpå . Om man inte med uttrycket "löften om en kredit på enmiljard kronor" avser deltagande i förhandlingar, undrar jag om vi inteskall använda andra uttryck i fortsättningen för vad som menas med ordetförhandling. De handlingarsom finns i ärendet hemligstämplas av UD - även sådana handlingar som omöjligenkan skada förhållandet till främmande makt. har en händelsekedja framstått såklart som i affären . BPA måste räddas till varje pris. Företagetfick inte gå i konkurs. Trots att BPA uppenbarUgen inte behärskade situationenoch trots att företaget gjort en rad tabbar, stannade man för bedömningen attden politiska belastningen skulle bli alltför stor om BPA fick sig en smäll. Statsministern bedömde det då som nödvändigt - för altinte stöta sig med en mäktig del av den socialdemokratiska maktapparaten - attgripa in. Skattebetalarnas pengar fick komma till användning. Den svenskaambassadören i , partivän, var mer än villig att ställa uppoch gick utanför de spelregler som bör gälla i sådana här sammanhang. Vi skall inte glömma bort att just under denperiod som BPA-affären utspelades rasade löntagarfondsdebatten som mest iSverige. Det var beslutet om införandet av löntagarfondernafattades här i kammaren. Ett fallissemang för BPA skulle ha varitdjupt olyckligt för socialdemokraterna. Det är en av förklaringarna - kanskeden viktigaste förklaringen - till dessa osedvanliga räddningsaktioner. F.n. behandlar utrikesutskottet frågan. Dessutom är frågananmäld för granskning i konstitutionsutskott. Vi får avvakta deslutsatser som detta utskott kan komma att dra. Jag förutsätter att utskottetfår tillgång till allt material som kan behövas vid granskningen. Redan nufinns det emellertid anledning att slå fast att BPA-affären visar vilka enormarisker som föreligger när företagande och politik vävs samman så intensivt somi det här fallet. Denna sammankoppling har lett till en handläggning somförtjänar att lyftas fram i ljuset. Det är värdefullt att gjort det.För den som sätter sig in i affären framstår orsakssambanden som osedvanligtklara och som skrämmande. Avslutningvis några frågor tillutrikesministern. Trots det utförliga interpellationssvaret finns det nämligennågra saker som är oklara. För det första: Kan utrikesministern redogöra för vilkasamtal om BPA som han förde vid sitt besök i ? För detandra: Anser utrikesministern det vara rimligt att en ambassadör fillsammansmed statsministern utlovar stora krediter utan att underrätta det organ somhandlägger frågor av detta slag, nämligen BITS? För det tredje: Är det korrekt att säga, somutrikesministern gör i interpellationssvaret, att handläggningen avu-krediterna normalt sköts av BITS när organet i fråga inte ens informerats? För det fjärde: Har hela regeringen på något sätt underden tid som förhandlingarna med BPA och pågick informerats om detta? Anf, 25 (): Tack för det utförliga svaret, somutrikesministern har gett på min interpellation till statsministern. Jag delar regeringens uppfattning att ett svensktbyggföretag som råkar i svårigheter i ett annat land bör få hjälp både avregeringen och, om så erfordras, av i landet. Avutrikesministerns redogörelse framgår emellertid att det i det här aktuellafallet är fråga om många säregna sammanträffanden och rum. som förhandlingar pågår om BPA:s fordran på denalgeriska staten inleds förhandlingar om svenskt bistånd till Algeriet.Samtidigt som ambassadör söker hjälpa BPA gentemot den algeriskastaten lovar samme ambassadör jättekrediter till . som BPAmed stöd av svenska regeringsledamöter söker kräva ut 160 miljoner av denalgeriska staten erbjuder ambassadör 250 miljoner som gåva till . Det finnshär skäl att ställa ett antal frågor; Hade det inte varit lämpligare att avvakta medkreditförhandlingarna till dess affären BPA slutförts? Hur kan det komma sig att regeringens eget fackorgan,BITS, inte var informerat om löftena om krediter? Anser utrikesministern att u-krediter skall utlovas på detsätt och i den omfattning som här har skett? : Har ambassadör i i dettaärende handlat helt efter instruktioner från ? Om svenska krediter till , m. m. Anf, 26PAR (): Jag vill tacka utrikesministern för svaret på min fråga. När de här u-krediterna infördes , på förslag av dendåvarande icke-socialistiska regeringen, mötte de en storm av kritik frånsocialdemokrafiskt håll. I biståndsdebatten 1981 var anklagelserna mot dendåvarande regeringen och riksdagsmajoriteten för kommersialisering av biståndetett huvudnummer från den socialdemokratiska oppositionen. Denna kritik var ihög grad orättvis. När man utformade förslaget om u-krediterna var det heltklart att det var fråga om krediter och biståndsinsatser som skulle gå tillprojekt med utvecklingseffekt, projekt som överensstämde med de svenskabiståndspolitiska målen. Detta innebar också att man var helt på det klara medatt utfästelser om u-krediter skulle göras efter bedömning av projektensutvecklingseffekt i varje enskilt fall. Sådana utfästelser skulle alltså inteha karaktären av generella gåvolöften till olika regeringar. Omsvenska krediter till , m. m. löften skulle kunnaanvändas för att påverka känsliga förhandlingar i en för svenska företag iu-länderna gynnsam riktning hade naturligtvis inte kommit upp i det härsammanhanget. Nuär vi i den situationen att en misstanke om att kredit- och biståndslöften haranvänts just för att gynna svenskt företag i ett u-land har kommit upp. Denregering det gäller består dessutom av företrädare för det parti som tidigarevar så oerhört indignerat över den kommersialisering av biståndet somu-krediterna skulle innebära. Denhär misstanken, herr talman, är särskilt allvarlig eftersom det gäller ettföretag som står regeringspartiet mycket nära. Motden bakgrunden är det viktigt med ett klarläggande av den här affären och ommöjligt ett vederläggande av misstanken. Tyvärr innebär inte det i övrigtmycket innehållsrika svaret något vederläggande av denna misstanke. Detkvarstår en lång rad stora frågetecken vad gäller hur detta har skötts. Detär oklart vilken karaktär det förhandlingsstöd som svenska ambassaden gav tillBPA egentligen hade. I svaret är utrikesministern mycket angelägen om att tonaned den roll som den svenska ambassadören spelade i dessa överläggningar. I siniver att få den svenska ambassadörens insats att framstå som så blygsam sommöjligt går utrikesministern så långt att han inte bara säger att ambassadöreninte hade fullmakt att företräda företaget, utan han hade enligt svaret inteheller fullmakt att företräda den .