prot · G709158 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:158 Turist-och rekreationspolitiken m. m. FörhandUngamaleddes till en början av andre vice talmannen. 1 § Justerades protokollet för den 22 innevarandemånad. 2 § Föredrogs men bordlades åter Skatteutskottetsbetänkanden /84:48 och 49 betänkande 1983/84:31Utrikesutskottets betänkande 1983/84:21 betänkande 1983/84:32Bostadsutskottets betänkande 1983/84:29 3 § Föredrogs kulturutskottets betänkanden 1983/84:22 om turist- ochrekreationspolitiken m.m. (prop. delvis)samt 1983/84:21 om anslag till film, kulturtidskrifter, litteratur ochbibliotek, m.m. (prop.1983/84:100 delvis). Kulturutskottetsbetänkanden 22 och 21 kommer att behandlas i nu nämnd ordning. Voteringarnaäger rum i ett sammanhang efter avslutad debatt. Förstupptas alltså kulturutskottets betänkande 22 om turist- och rekreationspolitikenm. Turist-och rekreationspolitiken m. m. Anf.2 (): växte i vårt land upp en omfångsrik utländsk turistverksamhet. Det första steget var bussresorna. Hundratusentals svenskar gjorde sin första utlandsresa i långfärdsbuss. Allt var nytt, och reseverksamheten växte. tog charterflyget över. 9 protokoll 1983/84:157-158 Turist- och rekreationspolitiken m. m. Flygbolagenuppmärksammade nya stora kategorier resande, och resebyråerna utbildadereseledare på löpande band. Runt omkring växte turistanläggningarnaupp. nåddes en topp på över 1 miljon utresande svenska turister. Redan tidigare hade den negativa turistbalansenuppmärksammats. Det blev en ganska avsevärd valutautförsel somblev följden av den snabbt växande utlandsturismen. var utflödet avvaluta så stort som inflödet. var utflödet 12 miljarder ochinflödet 8 miljarder. En kraftig förbättring har alltså skett. Vad gjorde vi egentligen här hemma? Till att börja medingenting. För icke-resvana personer var det betydligt enklare att köpa enpaketresa till än att semestra i eller . Den färdigaresans pris täckte allt från resa till uppehälle om man for utomlands. ISverige fick man ordna allting själv. Därtill kom den förmånliga prisnivån imånga sydeuropeiska länder. Situationen har emellertid förändrats. Svenskaturistcentra överbjuder varandra med lockande resmål och arrangemang.Paketresor finns till de flesta turistattraktiva platser. Utlandsresandet harminskat till förmån för semestrar i värt eget land. Uppvaknandet inför vad som skedde när horder av svenskargav sig i väg till andra länder för att semestra resulterade dock i attutredningar tillsattes, men inte . Jag syftar då på TUREK och pårekreationsberedningen, som försvinner. Oberoende av utredningarna började emellertidturistnäringen att ana vilka potentiella möjligheter som fanns i att satsa påen inhemsk turism, kombinerad med förbättrade möjligheter att få hit utländskaturister - är var fjärde turist i utlänning. Man började tala omen turistnäring. Vad man kanske inte anade var hur enorm denna turistnäringskulle kunna bli. Den totala turistomsättningen har av turistråd för1982 uppskattats till . Andelen sysselsatta inomturistnäringen är av samtliga sysselsatta. Näringen är större än deflest enskilda industrier i vårt land. Turistnäringen är med andra ord en enormapparat som mer eller mindre berör varenda en i vårt land. En näring växer emellertid inte upp utan investeringar.Herr talman! Jag har på olika sätt försökt få reda på hur stora de årligainvesteringarna är i svensk turistverksamhet. Om man till att börja medkoncentrerar sig på de kommunala investeringarna, har man beräknat attkommunerna investerat 250 milj. kr. i turistanläggningar.Av detta belopp räknar man med att få tillbaka 40 milj. kr. i statsbidrag.Huvuddelen av dessa pengar går till campingplatser, stugbyar, hotell ochvandrarhem. Men någon detaljerad kartläggning av turistnäringens egnainvesteringar är det enligt inte möjligt att görautan ett mycket omfattande arbete. Offentiig statistik ger inte någon samladbild. Intresse- och branschorganisationer har förvånansvärt litet materialsamlat. De enskilda investerings- och kalkylsiffrorna är ofta hemliga, mengenom att studera bidragsgi-vande instanser och byggnadslov kan en vissuppfattning om storleksordning- En enligtutredningstjänsten kvalificerad gissning är att dessa enskilda investeringaruppgår till ca 2,5 miljarder . Det är denna näring som kulturutskottet behandlat i sitt betänkande nr22. Somgrund för betänkandet ligger proposition 1983/84:145. När propositionenaviserades fanns det åtskilliga som fruktade att rekreationsberedningens ochTUREK:s förslag skulle återkomma i propositionen. Den blev emellertid bättre änvad många fruktat. Den betonar särskilt att olika generella poUtiska åtgärderbäst främjar målet att fler svenskar bereds möjlighet att utnyttja sin fritidför rekreation och turism i det egna landet i sådana former som var och enönskar. har också i sin motion 2721 varnat för en turist- ochrekreationspolitik som innebär att staten styr UtveckUngen av turist- ochrekreationspolitiken genom selektiva åtgärder. Socialdemokraternai kultumtskottet gör emellertid ett tillkännagivande i betänkandet, där man iviss mån ändrar propositionens skrivning genom att uttala att samhälletsinsatser på rekreations- och turistområdet måste utformas så att de kan kommaalla till godo och bidra till att minska existerande sociala och ekonomiskahinder för att utnyttja de resurser för turism och rekreation som finns iSverige. Moderaternaoch har emellertid gått på propositionens Unje med krav pågenerella åtgärder, där ekonomiska och sysselsättningspolitiska åtgärder blirav avgörande betydelse. Det går nämligen inte att bygga upp en väl fungerandeturistnäring om insatserna utformas så att de kommer alla till godo. Vad mankan göra - och också gör - är att sätta in speciella insatser förrekreationssvaga grupper. Detta gör turistrådet och kommunerna. harsärskilt uppmärksammat åtgärder i det 'befolkningstäta för att beredahandikappade, barnfamiljer och andra lättillgänglighet till närligganderekreationsområden. Menfaktum är att en Uftanläggning aldrig kan komma alla till godo - man bör kunnaåka skidor, och man bör betala för det så att investeringarna lönar sig.Detsamma gäller investeringar för t. ex. paddelsemestrar - alla vare sig villeller kan paddla. Genom generella regler och ett kraftigt inslag avmarknadspolitiska bedömningar garanteras att investeringarna blir lönsamma,som variation och utnyttjande garanteras- inte minst viktigt är attinvesteringar i anläggningar verkligen utnyttjas. För en fortsatt framväxt aven lönande turistindustri behövs - det har vi sett -ingastrukturplaner eller branschstudier. Centralisering och styrning motverkar istället den flexibilitet som är grunden för en lönsam turistnäring. Deborgerliga partiernas utskottsledamöter har framfört detta i reservation nr 2. Utskottethar emellertid enats om att gå emot propositionen i ett fall. Det gällerbibehållandet av sjösäkerhetsrådet. Förslaget att överföra detta tUlnaturvårdsverket skulle knappast medföra någon besparing. Däremot finns detrisk för att det värdefulla och nödvändiga informationsarbete somsjösäkerhetsrådet bedriver skulle försvagas. I reservation nr 10 har deborgerliga partierna framfört samma åsikter i vad gäUer fjällsäkerhetsrådet.Gunnel kommer senare att mer utförligt beröra dessa frågor. Turist-och rekreationspolitiken m. m. Turist-och rekreationspolitiken m. m. har betytt och betyder mycket när detgäller att marknadsföra turismen i vårt land. Ett tecken på ett lyckat resultatär den starka ökningen av utländska turister. Vi moderater vill särskiltunderstryka betydelsen av att även i fortsättningen i huvudsak bUrett marknadsföringsorgan. Den myndighetsfunktion som indirekt läggs på rådetgenom att rådet övertar rekreationsberedningens uppgifter får inte äventyrarådets huvudsakliga uppgift som marknadsföringsorgan med överblick ochfackkunskap på området. Vi ser en begränsning av antalet styrelseledamöter somangelägen och förutsätter att kapacitet och förtrogenhet med turistnäringensproblem blir avgörande vid tillsättandet av styrelseledamöter. haralla dessa organisationsrepresentanter medfört att arbetet mer blivit enrevirbevakning än en kraftsamling inför nödvändiga marknadsföringsåtgärder. var ett turistiskt u-land. finns överallt en vaknandeförståelse för att turismen betyder mycket för ekonomi ochsysselsättning. Visst förändras också turistnäringen. Det är glädjande attjordbmksministern inte velat anamma förslaget att gradera de primärarekreationsområdena. Genom propositionens skrivning kommer säkerligen ocksåbetydelsen av dessa att minska. Efterfrågan på rekreationsområden ochrekreationsaktiviteter förändras, och vi vet mycket litet om vad framtidensturister kommer att vilja ha. Genom ett varierande utbud och flexibilitet iuppbyggandet av näringen kommer det att visa sig. EngelsmannenEdward , företrädare för världens ledande konsultföretag inomturistområdet, yttrade nyUgen inför i Stockholm:Turistlandet är hemligast i världen. Han ställde också frågan varför vii är så dåliga på att tala om vad som finns att uppleva hos oss. Detverkar som om hemlighetsförhållandet håller på att lösas upp. Allt fler vet vadvårt land har att bjuda på. gäller det naturligtvis att få dem att ocksåuppleva det, när de så önskar. Då skall vi se till att det inte blir ettbegränsat klientel som får den upplevelsen. För var och en en bit ,skulle mottot vara - och då menar vi verkligen var och en. Men det är någothelt annat än att med stöd av olika slag syfta till att göra hela Sverigetillgängligt för alla. Det fria valet får aldrig åsidosättas. Jag yrkar bifall till de reservationer vid utskottets betänkande somhar mitt namn som första namn. 3 (): Turist- och rekreationspoUtiken i vårt land har många dimensioner. Somnäring har den stor tyngd och för vissa bygder och landsdelar avgörandebetydelse för sysselsättning och utveckling. Samtidigtär turismen en näring innefattande stora exportmöjligheter, dvs. möjligheteratt dra hit utlandsbesökare och därtill konkurrera med utiändska turistmål. Vihar med t. ex. våra fjäll unika möjligheter till detta. Också i övrigt har vigoda förutsättningar genom omväxlande natur, god miljö och stora kulturvärden. Ävenom huvudlinjerna skall vara näringsinriktade, får vi inte bortse från attstrukturen och utvecklingen bör innefatta förutsättningar för socialautjämningsfaktorer. För detta krävs ett varierande och rikt utbud med storavalmöjligheter. Denproposition som ligger till grund för ifrågavarande utskottsbetänkande byggerpå ett omfattande utredningsmaterial. Med hänsyn till detta underlag innehållerpropositionen egentiigen få konkreta förslag till . Det mesta skjutspå framtiden, tiU nya överväganden, ny planering och ställningstaganden i annatsammanhang. Föratt en samlad turist- och rekreationspolitik skall kunna formuleras krävsytterligare arbete och ställningstaganden. Propositionensmålformuleringar för turist- och rekreationspolitiken är av mycket allmän naturoch beträffande de statliga insatserna också rätt begränsade. De statligainsatserna skall enligt proppsitipnen i första hand vara att förbättramöjligheterna för marknadsföringsinsatser, pch åtgärder skall vidtas för attbevara basresurserna för turism pch rekreation, dvs. naturvård samt natur- ochmiljöskyddsåtgärder. Det senare är självklara åtgärder, som inte enbart kanrelateras till turism och rekreation. motion från har vi utöver målformuleringarna i propositionenhävdat att en realistisk turist- och rekreationspolitik måste formuleras frånflera utgångspunkter. Utöver turism- och exportsynpunkterna är det, som jagsade tidigare, nödvändigt med ett hänsynstagande tiU de sociala aspekterna avverksamheten som sådan. Detär inget tvivel om att det är många familjer - specielltbamfamiljer - som inte har råd att åka på semester. Vid behandlingen avregeringens proposition 1975:46 om planering och samordning av samhälletsinsatser för rekreation och turism betonades vikten av att inriktningen måstevara sådan att åtgärderna kom alla till godo. Tvärtemot vad utskottetsordförande sade vill jag hävda att den principen fortfarande bör vara med ibedömningarna. Detär tillfredsställande att en majoritet i utskottets betänkande understrykeratt det är viktigt att i princip alla medborgare bereds möjlighet att ta del avsådana värden som turism i kan erbjuda och att de också kan utnyttja sinfritid i sådana former som var och en önskar. Det är angeläget att samhället påolika sätt gör de svagast ställda grupperna och individerna delaktiga i derekreationsmöjligheter och den turism som vi har icke minst inom Sverigesgränser. I denna del vill jag instämma i det uttalande som utskottets majoritethar gjort. Ipropositionen föreslås att får i uppdrag att utarbeta en samordnadstmkturplan för utveckling av turism och rekreation. Denna övergripande planskall enligt propositionen tas fram i samverkan med berörda myndigheter. Vimenar från att detta är en byråkratisk och kostnadskrävande åtgärd. Somframgår av reservation 2 anser vi att det är väsentligt att rådet liksom övrigaorgan får ta steget från planering till handling och verkställighet. Fortsattöversiktlig planering kan i stället för att underlätta snarare Turist- och rekreationspolitiken m.m. hindra ensådan utveckling. Branschstudier bör vara ett normalt inslag i Turistrådetsverksamhet som sådan. Genom en ökad efterfrågan pä anläggningar för turismkommer de färdigplanerade objekten självklart att kunna förverkligastidigare. För att turism skall kunna utvecklas krävs en effektivmarknadsföring. Det bör vidtas många åtgärder i detta avseende. senare i debatten att belysa de synpunkter som vi från villhävda. I likhet med rekreationsberedningen anser vi att det börvara möjligt att utnyttja beredskapsmedel - utan hinder av reglerna förlokaliseringsstöd -för investeringar i turist- Pch rekreationsanläggningar.Detta yrkande följs upp i reservatipn nr 6. Vi vill pckså höja belpppet för sådana ärenden spm skalldelegeras till till 15 milj. kr., från föreslagna 10milj. Denna synpunkt följs upp i reservatipn nr 5. Bland de prganisatipnsförändringar spm föreslås iprpppsitipnen är att ansvaret för den verksamhet som sjösäkerhetsrådet bedriverskall läggas på . Ett enhälUgt utskott avvisar detta förslag.Utskottet erinrar om att sjösäkerhetsrådet har lång erfarenhet och mycket godakunskaper om säkerhetsfrågor i avseende på bl. a. fritidsbåtsverksamheten. Encentralisering av rådets verksamhet till skulle inte innebäranågra kostnadsbesparingar. Tvärtom kan man frukta att det då blev ett sämreresultat av verksamheten. Jag vill beklaga att utskottet inte har gjort samma bedömningnär det gäller fjällsäkerhetsrådet. I reservation nr 10 föreslås avslag påpropositionen i denna del. Skälet är att fjällsäkerhetsrådet harmångsidiga kunskaper också på regional och lokal nivå och att länsstyrelserna ifjällänen genom sin representation i rådet har ett avgörande inflytande på dessverksamhet. Trots sina låga kostnader har fjällsäkerhetsrådet fungerat väl.Därför finns det enligt vår uppfattning ingen anledning att centraUsera rådettill . TUl sist, herr talman, några ord om Turistrådets kanslislokalisering. Från sida tycker vi att det är självklart att när nuförändringar sker beträffande verksamhet också frågan om desskanslis lokalisering prövas. Vi anser det naturligt med hänsyn till rådetsuppgifter för forskning och utbildning att kansliet lokaliseras till någon avutbildningsorterna , eller . Som representantför ser jag självklart helst att Falun-Bprlänge kpmmer i fråga. Jag vetatt i har gjort framställningar till regeringen idenna fråga. Med det sagda yrkar jag bifall tillreservationerna som undertecknats av och mig och i övrigt tillutskottets hemställan. 4RUNE (): Den aktueUa propositionen och det aktuellautskottsbetänkandet behandlar de mål och riktlinjer för turist- ochrekreationspolitiken som skall gälla framöver samt principerna för det statligastödet. och ambitiöst, men somvanligt när man diskuterar turistnäringens möjligheter, rekreationsbehoven förmänniskorna och näringspolitiska insatser är det en viktig bit som saknas-kommunikationerna. Verkligheten är den att även om man har de underbarastenaturupplevelser, allt som hör ihop med en bra rekreation och den bästatänkbara service, men detta fina turistmål saknar snabba och billiga kommunikationer,då är det i alla fall stängt för en bredare allmänhet. Det är ganskameningslöst att fastställa statliga stödåtgärder för att bygga liftar ochanläggningar och att förbättra trivsel och service på turistorten, när man intesamtidigt kan diskutera och fatta beslut i den viktiga frågan om hur man bästkan resa till och från turistorten i fråga. Riksdagenhar fattat beslut om den framtida trafikpolitiken; men när man har lästpropositionen och har lyssnat till den debatt som föregick riksdagsbeslutet,finner man ytterst litet av prognoser över hur en framtida utbyggnad avturismen kommer att påverka trafikunderlaget. De båda ämnesområdena turism ochkommunikationer står som två fristående pelare utan något beslutsmässigtsamband. Jaghar belysande exempel från mitt eget hemlän . Vi har en fjällnatursom i mångfald söker sin like i landet. Vi har vidare fina anläggningar och braservice. Men vi har bedrövliga kommunikationer både då det gäller pris ochtidsåtgång. ex. tågtrafiken har diskussionen gällt om vi skulle få behållapersontrafiken på Hällnäs-Stomman - inte hur man kunde bygga ut ochförkorta restiderna vid tågresandet så att det blir synkroniserat medutbyggnaden av själva fjällanläggningarna. Otaliga uppvaktningar har också gåtttill militära myndigheter, luftfartsverket och regeringskansUet om att fåanvända ett militärt flygfält i för turistcharter, men ingenting harhänt. Detta var exempel frånVästerbotten. Vadvi saknar är en totalbedömning av turistiska utvecklingsmöjligheter förett område och de samordnade beslut som också innefattar förbättradekommunikationer. En statlig satsning på utbyggda kommunikationer kan helteller delvis motiveras med de trafikströmmar som följer med en utbyggd turism.Jag tycker att det är märkligt att trafiken i samband med både närturism ochfjärrturism behandlats så litet i propositionen och i utskottsbetänkandet; detsenare är väl en följd av det förra. Detförslag som den turist- och rekreationspolitiska utredningen lade fram 1983hade stora brister. Åtta namngivna primära rekreationsområden ansågs särskiltattraktiva, och utredningen föreslog därför att staten borde göra speciellasatsningar just i dessa områden. Märkligtnog fanns inte något område i de tre nordligaste länen med i detta förslag,dvs. ungefär hälften av yta skulle inte ha fått del av denna satsning.Sedan utredningen lagts fram har den också använts av AMS som underlag för dessbeslut om beredskapspengar till turistanläggningar. Utredningens status somremissprgan är märklig, efterspm jordbruksministern nu har förkastatutredningens förslag till största delen och inte pekar ut några speciellaområden före andra när det gäller de framtida satsningarna. Turist-och rekreationspolitiken m. m. Turist- och rekreationspolitiken m. m. Detställningstagandet skall jordbruksministern ha beröm för, och sporrasTuristsverige av en konkurrens på lika villkor. Efterdenna inledande översikt skall jag motivera några av de reservationer somfolkpartiet ställt upp för. I reservation nr 1, där tillsammans medmoderaterna, angående riktlinjer för turist- och rekreationspolitiken föreslårfolkpartiet en satsning på marknadspolitiska och mera generella åtgärder somett medel att förbättra möjligheterna för breda folkgrupper till turism ochrekreation . Vi anser att den bärande idén skall vara att det ärmänniskornas individuella önskemål som skall styra formerna för turism ochrekreation. I reservation nr 4, också där tillsammans med ,poängterar vi att i sitt arbete skall satsa på utökad turism ochrekreation i hela landet. Om statligt stöd skall utgå till något projekt skalldet avgöras från fall till fall. I reservatipn nr 10, tillsammans med Pchmoderaterna, anser att fjällsäkerhetsrädet omfattar entillräckligt mångsidig sakkunskap och att länsstyrelsernas avgörande inflytandei rådet har gett en nödvändig stadga åt verksamheten. Rådet har, kortformulerat, fungerat bra och till låga kostnader. Vi anser därför att dennuvarande organisationen skall bibehållas och att det inte finns några skäl attinordna fjällsäkerhetsrådets verksamhet under . I reservation nr 11 tar upp den gamla fråganom även i fortsättningen skall vara förmyndare överFriluftsfrämjandet och en del andra främjarorganisationer när det gäUer detstatliga organisationsstödet. Det är obegripligt att utskottsmajoritetenhalsstarrigt håller fast vid den gamla ordningen, trots att Friluftsfrämjandetsverksamhet nära hör samman med uppgifter. Det statliga stödet tillFriluftsfrämjandet och andra friluftsorganisationer bör därför handhas avSveriges Turistråd. har själv sagt att det hör hemma iTuristrådets organisation med avseende på sin verksamhet, och då är detobegripligt att utskottsmajoriteten anser sig veta bättre och bestämmer att detär som skall sköta granskningen av deras stat. Än en gång: Utskottsmajoritetens beslut är obegripUgt ochett uttryck för en förmyndarmentalitet. Jag yrkar bifall till aUa de reservationersom är undertecknade av fplkpartiets representanter i utskpttet Pch i övrigttill utskpttets förslag. 5LARS-OVE (vpk): Det är en händelse spm ser ut spm en tankeatt just kulturutskottet behandlar turist- och rekreationspropositionen, sominte innehåller någonting om kultur. Det gör emellertid vpk:s motion tUl denproposition som vi behandlar i detta betänkande. När det gäller turist- och rekreationspoUtiken och desssynbara effekter framstår klyftorna som mycket tydliga. I det politiskasammanhanget är de än tydligare, och det visar även detta betänkande. Det visarockså anförande här allra först - i ett försvar förklassklyftorna och den kommersiellalönsamheten i turistnäringen. Vpk har drivit krav på en minskning avdessa klyftor. Vi har föreslagit ett kraftigt utbyggt stöd till kommunerna ochandra allmännyttiga kooperativa och fackliga organ och stiftelser, så att dekan organisera och förvalta anläggningar i de attraktiva naturområdena. Vi harföreslagit stöd som gör det möjligt att stoppa privata markköp inom primärarekreationsområden, stöd för att underlätta en utveckUng av närmiljön ochvardagsfritiden, den permanenta boendemiljön och möjligheterna till skapandeverksamhet. Vidare har vi föreslagit omfattande regionalpolitiskt stöd tillkommuner som inom sina gränser har primära rekreationsområden, och statiigasubventioner som gör det möjUgt för vanliga människor utan kapital, förbarnfamiljer, handikappade och lågavlönade att utnyttja fritidsutbudet. Det visar sig, som vi har påpekat i vår motion, att detfinns en klar motsättning mellan turism och rekreation. Det är en väldigskillnad mellan å ena sidan turism som näring och dess nationella ekonomiskaintresse, som det talas mycket om, och å andra sidan människornas behov avrekreation. I det första fallet styr pengarna - objekten skall vara lönsamma. Idet andra fallet är det fråga om verklig rekreation för de människor här ilandet som behöver den. För vår del är det det sistnämnda som gäller. Näringsintresset formar alltså en konsumtionsinriktadturistindustri i dagens läge. Det är kriteriet på den industri som vi tydligenskall utveckla i det här landet. Vi menar att det stöd som skall gå tillturism.och rekreation skall uppfylla minimikravet att det skall vara anpassattill dem som bäst behöver det - även till de handikappade. Det skall också tavara på de natur-och miljövärden som finns. Man skall se till att man kanutnyttja den natur som finns i omgivningen. Det är alltså en helt annan turist-och rekreations-poUtik än vad man tänker sig . Jag kan se motsatsen i desommarland som dyker upp runt om i landet. Det gäller också att ge mycket större stöd för turism ochrekreation till kommunerna, som får bära en mycket stor kostnad för närturism.