prot · G709111 · 1983-12-31 00:00:00 — 1978, när djurhälsoutredningenarbetade, uppgick detta bortfall till 450 miljoner, och det har ökat betydligtsedan dess. Anf.142 () replik: Jag skulle vilja fortsätta att någotkommentera frågan om den särskilda statliga kreditgarantiavgiften. Det är så,, att skillnaden meUan statUg kreditgaranti i jordbruket och iandra näringar är ganska väsentlig. När det gäller statlig kreditgaranti i enjordbruksetablering sätter man som säkerhet en fast jordbruksegendom. Det är ensådan säkerhet som inte är möjlig att lämna i andra näringar. Det är därför vitycker att det är så orimligt att man just när ränteläget är för högt nu skallgöra detta ytterligare påslag. Det är orimligt, och det vållar en onödighöjning av livsmedelspriserna. 143 iLjung (m) replik: erinrade om att djurhälsoutredningen lade fram fyraolika alternativa förslag för uttagande av den ökade kostnad som vi här taladeom. Det ger mig anledning - utan att jag egentiigen är anhängare av deförslagen - att påpeka: Vad var det jag sade? Jagföreträdde då ensam ett annat system, som om det hade använts inte hademöjliggjort för jordbruksministern att göra den typ av omfördelning som vi nudiskuterar. Med tanke på att jag dessutom inte har stått bakom det system meddjurhälsoavgift som vi genomförde här i , är det alldeles uppenbart att mintoleransnivå beträffande den möjlighet till missbrak som jordbruksministern nutalar om i fråga om detta system inte är särskilt stor. Jagvill alltså på moderata samlingspartiets vägnar påstå att detta är ett systemsom andra partier har företrätt och som vi har sagt inte är bra. Det visar signu att det inte är bra. Jag hade egentligen inte avsett att säga det, om viinte hade påmints av om att det fanns andra system att väljameUan. Och det var just vad det gjorde då! Moderata samlingspartiet hade ettförslag till ett system med differentiering av avgifter kontra arvoden som ickehade gett den möjlighet till missbruk som föreligger. Det hade varit bättreatt följa vårt förslag. Om vi hade velat göra en annan omfördelning avkostnaden än som förutsågs hade vi då fått förhandla om det, vilket hade varitett bättre system. 144 () replik; Jag tycker det är bra att uttalar så stort förtroendeför djurägarens kunnighet och intresse för vården av sin djurbesättning. Jagvill egentligen inte heller hävda någon annan uppfattning. Menär inte litet grand orolig för utveckligen inomdistriktsveterinärsorganisationen? De synpunkter som har kommit fram från dethållet kan man inte utan vidare bortse från. Det måste ligga en verklighetbakom. Ärdet kanske så att innerst inne är tacksam för attsocialdemokraterna i jordbraksutskottet har lidit nederlag på den här punkten?Jag har fått motta uttalanden från veterinärhåll, som tyder på andas ut med hänsyn till utgången av denna fråga. Höjningstaktenhar visat sig vara alltför drastisk. Även om vi har varit med om beslutet atten ökad del av kostnaden för djurhälsovården skulle bäras av djurägaren, anservi att de förhållanden som har uppstått alltför hårt har drabbats djurägarna.Det måste man väl ändå ta hänsyn till när man inför ett nytt system. Det fårlov att ta , och man får gå steg för steg. Anf.145 (vpk) replik; Det var ju så att vi höjde avgiften med . Då ställdesig bakom följande skrivning: "Utskottet viU dock fästauppmärksamheten på att ökad finansiering med djursjukvårdsavgifter kan medförarisk för att enskilda djurägare av kostnadsskäl drar sig för att tillkaUaveterinär även i fall där insats av en sådan skulle erfordras." Då tyckteHåkan att en höjning med . kunde medföra en risk, men viU hanhöja med . utan att se några som helst problem. HanstäUde sig också bakom följande skrivning: "Risk kan givetvis också föreUgga att en höjd djursjukvårdsavgift kan främja en ökad privatisering av veterinärväsendet, som kan bryta sönder den nuvarande statliga organisationen- ." Detta var föranlett av en femkronorshöjning. handlar det om , mennu är inte det minsta orolig för véterinärorganisationen. HåkanStrömberg säger med stor rörelse att jag skulle vara beredd att ta 15 milj. kr.från skattebetalarna - alldeles som om det här är det enda ärende vi behandlarhär i kammaren där vi använder skattebetalarnas pengar! Jag kan erinra om attvi i reservation 15 - kan ju ansluta sig till den - framhålleratt vi anser att det är onödigt att ge rika skogsbolag pengar för byggande avskogsvägar. Där vill vi pruta med 25 milj. kr. Vi har därigenom sparat in 10milj. mer än vad vi vill ge till veterinärorganisationen. Men på denpunkten säger inte ett knyst om att man lägger över kostnaderpå skattebetalarna. Eller är det några andra som betalar det anslag på 50 milj.kr. som till hälften går till rika skogsbolag som gör stora vinster? Vidaresade i sitt inledningsanförande att vi medverkar till att ökaårets budgetunderskott. Det är ju på det sättet att vi lägger fram vårtalternativa budgetförslag på hela statsbudgeten och inte departementsvis. Vihar lagt fram förslag beträffande såväl inkomstförstärkningar och inbesparingarsom utgiftsökningar, och det vet också . 146 () replik: Får jag först säga till att det system som han föreslog,med differentierade avgifter, hade varit vida sämre. En stor majoritet sade attdet var praktiskt taget ogenomförbart, så jag tror att vi skulle ha haft ännustörre problem om det systemet hade varit infört. Sedanvill jag gå tillbaka till . Sammantaget skulle de reservationeroch förslag som vpk har lagt fram öka budgetunderskottet, . Detgår inte att spara något tjugotal miljoner på att bygga skogsbilvägar. Det kanha andra negativa effekter. TillEinar vill jag bara säga att även andra låntagare inom andra näringarfår göra fastighetsinteckningar, och där tas ändå garantiavgifter ut. Det ärbara ett rättvisesystem, och det kan inte vara annat än rimligt att man tar utavgiften även inom de näringar som vi nu har under behandling. Jag tycker attdet är föga meningsfullt att diskutera mer om djursjukvårdsavgiften. Jag villbara säga att det i och för sig inte är höjningarna av summorna som är detavgörande då många har betänkligheter mot systemet. Det är systemet medavgifter vid sidan av de veterinärtaxor vi har som man i vissa fall kanha betänksamheter mot. Jag är medveten om att systemet kan ha vissa brister,men jag tror inte att en höjning av avgiften med . - när det fördjurägarna är av ett stort värde att djuren får effektiv och snabb behandUngnär de är sjuka - är problemet. Problemen ligger kanske på andra områdenr Detkan t. ex. finnas djurbesättningar, vilkas ägare går utanfördistriktsveterinärsystemet och anlitar privata veterinärer för att sköta helabesättningen. Det problemet löser vi inte genom att pruta ned avgiften, utandet är avgiftssystemet som sådant som där kan utgöra ett hot. 9 protokoll 1983/84:110-111 147 JordbruksministerSVANTE : Herr talman! Jag begärde ordet uteslutande för att svara påden direkta fråga som riktade till mig. Han frågade vad som harhänt med djursjukvårdens kostnader i samband med prisöverläggningarna. Parternahar kommit överens om att finansiera 15 milj. kr. av dessa kostnader kollektivtinom prisregleringens ram. Även om det här beloppet är Uka stort som det beloppsom vi diskuterar i anslutning till budgeten är det inte samma belopp, det villjag markera. Det som har överenskommits i prisregleringarna kommer attredovisas för i särskilda propositioner. Anf.148 () replik; Jag vill bara uttrycka ett tack föratt jag fick den här upplysningen. Det är möjligt att jag hade kunnat skaffamig den på annat sätt, men jag tackar jordbruksministern för att jag fick svarpå den fråga jag ställde i mitt anförande. 149 (): I det betänkande som debatteras behandlas anslagsfrågorna till bl.a. skogsbruket. I skatteutskottets betänkande nr 27, som kommer att behandlasefter detta betänkande, föreslås att skogsvårdsavgiften höjs från 0,5 till 0,. Motiveringen till detta är att man vill finansiera bl. Vi moderater anser att är tillräckligt för attfinansiera de kostnader vilka det samlade skogsbruket varit ense om att ta påsig. Frånolika utgångspunkter har moderata samlingspartiet och enats om enreservation, vari de hävdar att det är angeläget att företrädare för olikadelar av svenskt skogsbruk får större inflytande över vad som skall finansierasmed skogsvårdsavgifterna. Vi förordar ett partssammansatt råd, vari dessafrågor kunde diskuteras. Utskottsmajoriteten har en annan uppfattning. Jagyrkar bifall till reservation nr 10. /83 har statsbidraget utgått som bidrag för skogsvårdandeåtgärder efter avverkning i lågproducerande bestånd. Över 50 000 ha har /84 erhållit sådant bidrag. Dessa lågproducerande bestånd finnsfrämst i och består av glesa barrskogar. Isödra är det främst dåligt bestockade lövskogar som åtgärdas enligtskogsvårdslagens 5:3 §. Ofta gäller det igenväxande hagmarker. Naturvårdsintressenahar ifrågasatt riktigheten av dessa åtgärder och menar attstora naturvärden går till spillo. Många markägare är också intresserade av attbevara och vårda dessa marker. Markförsurningen och skogsdöden har ytterligareoroat dessa intressen. Frånolika håll hävdas att lövskogar skulle ha en större motståndskraft mot skadorän barrskogen. Det är förståeligt att många under sådana förhållanden ärtveksamma till att avveckla dessa bestånd. Det kan inte vara riktigt att tvingaskogsägare med skogar som är i farozonen när det gäller försurning att planterabarrskog om skogsägaren i fråga är tveksam till åtgärden. Mycket talar för att anslaget till Bidrag för skogsvårdkan minskas med 22 milj. kr. utöver den sänkning som ministern föreslår.Moderata samUngspartiet anser att så kan ske, och jag yrkar därför bifall tillvår reservation nr 14. I betänkandets punkt 21 behandlas Stöd till byggande avskogsvägar. I en motion från vpk hävdas att skogsbilvägar inom vissa områdenhålls stängda för allmänheten. Motionärerna hävdar att vägarna bör hållas öppnaunder bär- och svampplockningstider. Om en skogsbilväg byggs med statUga bidrag ärden tillgänglig för fordonstrafik utom när tjällossning råder. Då kan man fålänsstyrelsens tillstånd till tillfällig avstängning. Beträffande dessa vägarär motionärernas önskemål alltså redan väl tillgodosedda. Detta skriverutskottet också mycket riktigt. Men utskottet går längre i sin skrivning. Utskottets majoritet anser det också rimligt att ävenandra skogsvägar skall kunna utnyttjas av bär- och svampplockare därtrafikförhållandena så medger. Utskottet är dock icke berett att införa någontvångsregel. Frågan har diskuterats i kammaren fleragånger, men förslaget har alltid avvisats med motiveringen att följderna blevealltför svåra att överblicka. Det rör sig här om arbetsvägar därskogstransporterna bl. a. av säkerhetsskäl måste gå före andra körslor. Det börpåpekas att vägarna står till förfogande för friluftsfolket och bärplockarnaenligt allemansrätten, men motoriserade transporter måste få bestämmas avmarkägaren. Att nu utan någon som helst utredning av följderna plötsligt fråntaskogsbruket dess generella dispositionsrätt till egna vägar kan ej accepteras.Jag yrkar därför bifall till reservation nr 16. Under anslaget till Stöd till miljöskyddsteknik, m.m.,under punkt 48, moment 1 redovisas i propositionen stora reservationer - detrör sig om ca 130 milj. kr. Föredragande minister föreslår en besparing på 20miljoner jämfört med anslagsframställning. Moderatasamlingspartiet förordar, med hänsyn till de stora reservationer som finns påanslaget, en besparing på ytterligare 5 milj. kr. Detta framförs i reservationnr 28, till vilken jag, herr talman, yrkar bifall. 150KERSTIN (): Många utredningar och förslag på det skogspolitiskaområdet har presenterats under . En del av förslagen hargenomförts, andra inte. Många förslag har haft socialdemokratiskt ursprung ochhar ofta varit riktade mot privatskogsbruket. Till årets riksdag har vi framfört ett yrkande om att helaskogsvårdsavgiften skall avskaffas. kommer senare att ta uppden frågan i samband med behandlingen av skatteutskottets betänkande om skogsbeskattningen.Jag vill bara kortfattat påpeka att uttaget av skogsvårdsavgift hartrettiodubblats . Avgiften har därigenom blivit mycketbetungande både för skogsägaren som individ och för skogsbruket som näring. Denhar dessutom alltmer fått karaktären av en punktskatt på skogsbruket. Enligttidigare riksdagsbeslut kommer skogsvårdsavgiftsmedel att användas för attfinansiera alla åtgärder för skogsbruket i det inre stödområdet - dessa hartidigare finansierats med regionalpolitiska medel. Därigenom har principensläppts att skogsvårdsavgiften endast får användas för bidrag som ärtillgängliga för alla skogsägare. Skogsvårdsavgiften har alltmer blivit en formför transferering av medel mellan skogsägare, och den har även kommit attfinansiera den omfattande byråkrati som är nödvändig för att man skall kunnafördela medlen. Från skogsbrukets totala synpunkt är man inte betjänt av ensådan ordning. Vårtförslag om att avskaffa skogsvårdsavgiften medför att också bör fattabeslut om att avveckla de bidragsformer som finansieras medskogsvårdsavgiftsmedel fr. o. m. den 1 juU 1984. bör få iuppdrag att göra en översyn av möjligheterna att minska personalen vidstyrelsen samt av effekterna för skogsvårdsstyrelserna när det skogligabidragssystemet tas bort. Ivår motion 378 har vi vidare framfört ett yrkande om att ett bättre samrådskall upprättas mellan regering, myndigheter och skogsnäring. Vi anser attnäringen själv skall svara för finansieringen av vissa för skogsbruketgemensamma angelägenheter genom avtal med staten. Det är då viktigt attföreträdare för skogsbruk av alla kategorier själva får ta fram sådana objektsom de har ett gemensamt intresse av. För att åstadkomma detta bör ettpartssammansatt samråd inrättas. Med detta yrkar jag bifalltill reservationerna 9 och 10. Ireservation 13 har vi tagit upp bidragen till skogsvården. Vi framhåller ireservationen att bidragssystemet mer och mer har kommit att innebära enöverföring från skötsamma till icke skötsamma skogsägare, om man ser till sammageografiska område. Det innebär också en omfördelning av pengar från södra ochmellersta till övre inland. Vi anser därför att samtligabidragsformer bör avvecklas. DeregionalpoUtiskt motiverade bidragen bör emellertid finnas kvar, och de börfinansieras med budgetmedel. Detsamma gäller bidragen till byggande avskogsvägar. Jag yrkar bifall tillreservation 13. Närdet gäller stöd till byggande av skogsvägar har vi inget särskilt yrkande, mensom sade går man i utskottets skrivning längre än ipropositionen. Utskottet ser det som rimligt att allmänheten får utnyttja ävensådana vägar som byggts utan bidrag. Det är helt klart, att om man får statligaoch kommunala bidrag till skogsvägar, så är det också rimligt att dessa fårutnyttjas. Däremot viU jag framhålla att förslitningen på vägarna bUr stor omde utnyttjas för mycket. Detär väldigt många som använder de mindre skogsvägarna vid övnings-körning förrallyn. Därvid sliter man faktiskt vägarna mer än vad de stora tungalastbilarna gör. Litet grand av detta har vi velat säga med vår reservation nr16, som jag yrkar bifall till. Närdet gäller reservation 18 beträffande lån till fiskerinäringen är det så attanslaget till fiskerilån legat stilla ända . harpriserna höjts mycket, och det finns väldigt många som behöver låna pengar. Därför anser vi attbeloppet behöver ökas med 15 miljoner till 50 milj. kr. Jag yrkar bifall tillreservation 18 och i övrigt till alla de reservationer där centernsrepresentanter finns med bland undertecknarna. Anf.151 (): Skogen är vår viktigaste förnyelsebara naturresurs. Den som äger skog ivårt land har påtagit sig ett samhällsansvar för att skogen också vårdas.Samhällsansvaret innebär att den växande skogen röjs och gallras, att skogenavverkas när den blir gammal och tillväxten avtar, att marken återplanteras medny skog. Det var i granden detta som skogsdebatten handlade om. Sedanriksdagen på den socialdemokratiska regeringens förslag beslutat om vissakompletteringar i skogsvårdslagen i form av gallringsplikt och regler omslutawerkning har ingen skogsägare numera möjlighet att vara helt passiv.Beslutet föratsätter att alla skogsägare blir medvetna om sitt ansvar. Detförutsätter vidare en effektiv tillsyn av att lagen efterlevs. I regeringensbudgetproposition satsas också resurser på detta liksom ökade resurser tillarbetet med de översiktUga skogsinventeringarna, som i detta sammanhangfungerar som nödvändigt underlag för en effektivare tillsyn. Denya awerkningsreglerna innebär att alla skogsägare måste vara med och ta ansvarför virkesförsörjningen till vår skogsindustri. Avverkningarna har också ökatunder , vilket är tillfredsställande. Skogsindustrin hardärigenom fått råvara, och näringen har genom värdefulla exportinkomster kunnatmedverka till att ekonomiska läge förbättrats. Skogsindustrinsexportinkomster var ca , en ökning med 7miljarder kronor i förhållande till 1982. Avverkningarna beräknas innevarandesäsong uppgå till . Detta skall jämföras medden genomsnittliga avverkningen somskett . Enligt senaste beräkningar ären avverkning med ytterligare nära fullt förenligmed kraven på en långsiktig hushållning. Vissa tester av upprättadeskogsbraksplaner pekar också mot att ca en fjärdedel av brakningsenheterna haravverkningsbar skog i så stor omfattning att minimiawerkningsskyldigheten ärtillämplig. Omvirkesförsörjningen just nu fungerar tillfredsställande, så är det sämre ställtmed skogsvården. Även om aktiviteten i skogsvården är på uppåtgående, inger destora eftersläpningar som finns en stor oro för framtiden. De senaste årensåterväxttaxeringar visar att i genomsnitt en tredjedel av återväxtarealen intenår upp till minimikravet för hjälpplantering.Hjälpplantering skulle således behöva utföras på minst en tredjedel av denårliga föryngringsarealen. har av återväxtarealernahjälpplanterats. Äveni ungskogama handlar det om mycket stora åtgärdsbehov - ca avhela skogsmarksarealen skulle behöva röjas för atteftersläpningama skulle kunna inhämtas. ,1978-1982, har det röjts i genomsnitt . Det handlar alltså om enfördubbling av röjningsbehoven. Ävennär det gäller gallringsbehovet i yngre skog föreligger stora eftersläpningar.Också gallringsarealen skulle behöva fördubblas . Under1950-talet gallrades ca 800 000-900 000 hektar . Denna areal har numinskat mycket dramatiskt och uppgår f. n. till mellan 200 000 och 300 000hektar . Jag har velat redovisa den här situationen för att därmed visa, attäven om virkesförsörjningen f. n. fungerar tillfredsställande, är allt integott och väl inom det svenska skogsbruket. Skogsvården måste förbättras. Iannat fall kan, , bristande skogsvård bli en begränsande faktor i våramöjligheter t. o. m. att hålla nuvarande awerkningsnivå. Någonhar mycket klokt sagt att vi skall betrakta skogen som ett lån från våra barnoch barnbarn. Gör vi det, inser vi också att investeringarna måste öka mycketkraftigt i primärproduktionen. Vi måste höja kvaliteten i anläggningen av nyaskogsbestånd. Vi måste ägna betydligt större omsorg om våra ungskogar, som juär framtidens skogar. Skogensföryngring och de åtgärder som krävs för att vi skall få ny växande skog kostardrygt . Alltså: endast ett par procent av vad skogen geråterinvesteras för framtida generationer. Alltför ofta hör man att det inteskulle vara lönsamt att investera i ny skog. Från socialdemokratisk sida kanvi aldrig acceptera att lönsamhetsresonemanget i första ledet av en lång kedja,som ger många arbetstillfällen och stora förädlingsvärden för vårt land, skullevara styrande för hur man sköter skogen. Motden här bakgrunden är det minst sagt förvånande att samtliga borgerliga partiervill skära ned de resurser som syftar till att bättre utnyttja skogsmarkensproduktionsförmåga. Oenigheten är total mellan de borgerliga partierna när detgäller synen på skogsvårdsavgiften. vill, som vi tidigare hört,helt avskaffa avgiften och därmed frånhända samhället ett av de medel iskogspolitiken som,använts för stimulans till en bättreskogsvård. vill sänka avgiften till 3 %c och till 5 %cav de taxerade skogsbraksvärdet. Medlen från skogsvårdsavgiften. återgår skogsbraket för angelägna objekt av gemensamt intresse för detta. Ireservation 9 föreslår att samtliga bidragsformer avvecklas och attpersonalen i skogsvårdsorganisationen . Även förslagen i reservation 13är en följd av förslaget om slopande av skogsvårdsavgiften. I andra sammanhanghar ställt krav på ökning av insatserna från skogsvårdsstyrelserna.Detta rimmar illa med den minskning av resurserna som föreslås, ochutskottsmajoriteten avstyrker detta förslag. Ireservation 10 förenar sig de borgerliga partierna - även - i krav påökat inflytande över framtagande av de objekt som det är av gemensamt intresseför skogsbraket att finansiera. Utskottets majoritet har inget emot att olikaföreträdare för skogsbruket är med och föreslår objekt. Så går det också till ipraktiken . Ettexempel är virkesförsörjningsutredningens förslag om ett program för avvecklingav lågproducerande skogar. Samtliga parter har ställt upp för Enligtutskottsmajoritetens mening behövs inga sådana nya organ som reservanternaföreslår, och den avstyrker därför förslagen härom. Ireservation 14 vill banta programmet för avveckling avlågproducerande skogar med ett antal utöver den minskning somregeringen föreslagit. höftning får kanske ses mera som en åtgärdför att få deras totala budget att gå ihop än som ett förslag grundat påsakliga skäl. Inom ramen för den minskning av anslaget som redan skett kanprogrammet fullföljas med den hänsyn till naturvårdens intressen som hela tidenförutsatts i programmet. och jag brukar normalt vara ganska överens om tagen i skogspolitiken.När det gäller stödet till byggande av skogsbilvägar har emellertid vpk ireservation 15 föreslagit att detta stöd skall utgå endast till det privataskogsbruket och inte till storskogsbruket. Jag kan inte finna annat än att denreservationen bygger på en total missuppfattning. Enligt nu gällande regler ärdet s. k. storskogsbruket inte berättigat till bidrag för vägar som byggs påegen mark. Bidrag utgår endast till samverkansobjekt, där flera markägaregemensamt bygger en väg. F. ö. har så stora belopp som vpk anger i sin motioninte utgått till storskogsbmket . Utskottet har avstyrktmotionen. TiUsist några ord om folkpartireservationen 11. Där framför man dethäpnadsväckande förslaget att skall uttala sig för att regering ochriksdag aldrig mer skall överväga några lagar ellerbeskattningsförslag som syftar till att öka avverkningsbenägenheten iskogsbruket. Vi konstaterar med tillfredsställelse att samtliga övriga partierhar avstyrkt detta ganska märkliga förslag från . Därmed,herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag påreservationerna 10-16. 152 () replik: I ett visst avseende är jag överens med , beträffaride attägande också innebär ansvar. Det är något som vi alltid har talat om frånmoderat håll. Och jag hävdar att skogsägarna i regel har tagit sitt ansvar. Jagvill bemöta på ett par punkter. Det gäller den del av hansanförande där han egentligen inte berörde utskottsbetänkandet, den merallmänpolitiska delen. Jag hävdar att det inte är tvångsåtgärder och lagstiftningsom har gjort att vi har en bättre råvarutillgång . Det ärriktigt att avverkningarna har ökat, men det beror på att detta är den förstaawerkningssäsongen då marknadsekonomin har fått slå igenom. Genomhöjda priser har skogsavverkningen stimulerats. säger att skogsvården måste förbättras eftersom skogsnäringensframtid annars äventyras. Det är helt riktigt, men han drar inte den slutsatssom han borde göra. En förutsättning för att skogsbruket skall kunna göra dessainvesteringar och förbättra skogsvården är att skogsbruket är lönsamt - det ärdefinitivt en huvudföratsättning. Det gäller även i att lönsamhetsresonemanget inte får styra skogsbruket, men det är fel. Jagbemöter också när han säger att man inom skogsnäringen har varitöverens om att bidragen beträffande de s. k. 5;3-skogarna skulle gå överskogsvårdsavgiften.