prot · G709134 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag har haft svårt att hitta dem. Nugår den socialdemokratiska regeringen vidare. När program iår är fullföljt skall ett nytt åtgärdsprogram vara klart. Det arbetar densärskilda aktionsgmppen med. Den skall redovisa försurningsläget . Denskall göra en prognos över utsläppen för den kommande tioårsperioden och denskall föreslå åtgärder för att minska dessa utsläpp. Det kan gälla åtgärder påenergipolitikens, industriprocessernas och motorfordonens område. Det kan gällautsläppsbegränsningar av andra luftföroreningar, och det kan gälla åtgärder iskogsbmket och jordbmket. Det är bara genom en fortsatt reformpolitik somsituationen kan . Det vet vi. Det är glädjande om vi får enighet kringdetta konstaterande. Då ställs kraften i Det är då vi får se hur mycket dagens vackra ord, som har uttalats idenna kammare, är värda. Anf.119 () replik: sade att det har pratats mycket om det somFälldinregeringarna skulle ha gjort under de sex borgerUga åren. Jag vill barasäga: Det vi har talat om är vad Fälldinregeringarna gjorde. Man fullföljdeinte bara de åtaganden gjorde 1976 utan man byggde också på med nyating. Det är ganska bra gjort att ha följt upp och förverkligat de åtagandensom gjordes av ! Vadden socialdemokratiska regeringen gör , exempelvis när det gällerkalkningsprogrammet, är inte att fullfölja detta. Regeringen fullföljer så tiUvida att man ger pengar, men sedan tar man tillbaka pengar genom att lägga momspå kalken. På det sättet minskar man bidragets verkliga storlek. Fälldinregeringarnalade ned mycket stort arbete på att få fram , de lade framprogrammet för kalkning osv. Anf.120 () replik: Det är Utet symtomatiskt att får gå tillbaka tiU en tolvår gammal rapport från för att hitta miljöpolitiskaangreppspunkter på moderatema. Vihar ingått i regeringar som har vidtagit åtgärder som ipraktiken har lett till betydande miljöpolitiska förbättringar just på detområde som vi debatterar . Jag kan bara erinra om att förbmkningen aveldningsoljor minskade med över 7 miljoner m'' eller . Det skedde genom ett intensivt energisparande, genom övergång tillalternativa bränslen, genom satsning på värmepumpar och genom att det fanns godtillgång till elström, bl. a. från tillkommande kärnkraftverk. Utsläppenav svaveldioxid minskade härigenom med över . En betydandedel av denna minskning är direkt att hänföra till olika energisparåtgärder ocholika initiativ som togs under dessa regeringars tid. Vi har där självfalletsamma ansvar som alla andra som deltog i dessa regeringar. Jag tycker att detvar ett märkligt påhopp som här gjordes! Vad sedan gäller socialdemokraternas insatser pådetta område kan jag ge ett exempel, nämligen statsminister i . Det var ett utomordentligt kraftfullt agerande motutsläppen från - i varje fall bedömt ur massmediasynpunkt. Frågan är omdet agerandet över huvud taget kommer att få någon som helst effekt i önskadriktning. Frågan är om det inte i stället får motsatt effekt. Utgångsläget varändå att släpper ut ungefär lika mycket svaveldioxid per invånare somvi gör. Och har minskat sina svavelutsläpp med 30 %.Sverige har minskat . Det borde rimligtvis inte geregeringen anledning till de starka angrepp som man gjort sig skyldig till. 121 () repUk: har gått tillbaka i historien - men det är i och försig inte ovanligt att man gör det här. Han säger att det under de borgerligaregeringarnas tid, under Fälldinregeringarnas tid - och såvitt jag kan förståäven - inte hände någonting på miljöområdet. Jagvar inte här i då, men jag skulle ändå kunna göra en lång lista ochredovisa vad som hände då, . Är medveten om attkraven när det gäller svavelutsläpp i samband med eldningsolja skärptes mycketkraftigt ? Är medveten om att det framladesförslag om skärpta krav vid eldning med kol, förslag som ni tillsammans medmoderaterna avslog? kommer det åter en kolproposition. Är om att jordbruksminister toginitiativ tiU de konferenser som hängde samman med och 1982års konferens här i ? Underden här perioden, har det sagts mig, talades det mycket om bilaterala avtal.Vår nuvarande jordbruksminister har också ofta framhållit hur viktigt det varatt man tecknade bilaterala avtal med t. ex. . Jag har tidigare idebatten ställt frågor om den saken men inte fått något svar. Därför vänder jagmig nu till och frågar: Har det avtal som tecknades med DDRverkligen gett några effekter? Jag skulle, herr talman, kunna fortsättauppräkningen, men jag stannar här. 122 ()replik; Min redovisning av moderatera samUngspartiets och moderataungdomsförbundets rapport har tydligen vållat en hel del surhet. Jag kan barakonstatera att det synsätt som kommit till uttryck i den rapporten samtförsöken att misstänkliggöra den socialdemokratiska.miljöpolitiken för att denskulle vara alltför pådrivande, möts vi av gång på gång. Det är ingenting nytt.Det går att vederlägga på oUka sätt, och jag har valt att göra det pådetta vis. Detär nästa patetiskt att höra talesmän framföra sina uppfattningarmot bakgmnd av tidigare inställning. Men jag kan upprepa dettalesätt som jag tidigare använde: Sent skall syndaren vakna. Och det är bra omhan över huvud taget vaknar. Såtill frågan om vad Fälldinregeringarna gjorde. Jag har fortfarande inte fåttnågra konkreta exempel på det. Här talas om . Mot bakgrund avde socialdemokratiska motionskraven att fullfölja den politik somsocialdemokratin bedrev i regeringsställning framhölls i ett utskottsbetänkandeav att det var viktigt att göra det. Det hette vidare att man med kraftskulle fullfölja de inledda strävandena bl. a. när det gällde att nåöverenskommelse om begränsning av utsläppen och att komma till rätta med denegativa effekterna. Det borde ske genom fortsatta bilaterala kontakter. Mendet skulle dröja till /82 innan jordbruksminister sig föranlåten att ta dessa kontakter. Programmetför kalkning fanns med i förslaget . Det var bra att de borgerligaregeringarna såg till att det åtgärdsprogrammet fullföljdes. Det vara också braatt man vidareutvecklade kalkningsplanen, men det togs inga nya initiativ. Detär sådana som ni har talat om så mycket här . Detförslag som presenterades för 1976, , innebar ettfullföljande av det åtgärdsprogram som hade utarbetats. Självfallet måste detinnebära skärpta krav på en nedtrappning av utsläppen. Men det var som sagt denya initiativen som den här debatten tidigare handlade om, och det var dem jagefterlyste. Jag har fortfarande inte fått dem redovisade. Anf.123 () replik: envisas med att säga att det inte hände något under desex borgerliga regeringsåren, utan att det bara var fråga om ett fullföljandeav den socialdemokratiska politiken. Låt mig påpeka att det som för ett kalkningsprogram var ett försök med kalkning som startade.Försöket utvärderades sedan av och . Därefterframlade jordbruksminister en proposition, och den ledde tilldet kalkningsprogram som vi nu har men som, vilket jag tidigare redovisade,inte ens fullföljs av den socialdemokratiska regeringen. Man börjar nagga deti kanten. BeträffandeECE hänvisade till ett betänkande i vilket den socialdemokratiskaregeringen krävde fler bilaterala överenskommelser. Ja,det var precis den kritiken man förde fram , i varje fall sedan 1979när jag kom med i . Man hävdade att vi inte i första hand skulle hakonventionen utan i stället förhandlingar land för land, precis på det sätt somman hade lyckats skapa med DDR. Menjag hävdar fortfarande att det var ett riktigt sätt att driva politiken frånAnders och den borgerliga regeringens sida, att i första hand satsapå att få konventionen till stånd och därefter gå in på att få förhandlingarland mot land, för då hade man en plattform att stå på och också för att kunnaställa krav. Det är det arbetet som vi nu vill att den socialdemokratiskaregeringen skall fortsätta. Sedanhar det hänt oerhört mycket på energipolitikens område. Det gäller ju inte baraatt skapa reningsanordningar, utan den olja som vi inte eldar upp ger ingaförsurningar och inga miljöproblem över huvud taget. Bara mellan 1979 och 1982sparade vi olja motsvarande ett värde av 15 miljarder. Jag kan inte nu ihastigheten räkna ut hur många miljoner kubikmeter det blir, men det måste varaen ganska stor mängd. Sedanhade jag en fundering, när redovisade den gamla rapporten ommoderaterna, att den socialdemokratiska regering vi då hade var faktiskt inteså tokig på det här området. Jag önskar att vi hade en sådan socialdemokratiskregering också. Det går inte, , att leva på gamla lagrar. Detlöser vi inga problem med. 124 ()replik; talar om syndare. Är det nu på någon punkt på det sättetatt vi moderater i vårt miljöarbete har syndat tidigare, borde väl UlfLönnqvist i sann kristlig anda välkomna vår omvändelse. Jag kan inte redovisaalla de ställningstaganden gjort under alla tider, för min tid iriksdagen har varit relativt kort. Nr 134 säger att socialdemokraterna är så framstående i alla Onsdaeen den avseenden,men jag tycker att när man läser kolpropositionen får man Ireservation 7 fill det här betänkandet föreslår vi att skall begära Åtgärder mot "utvärdering, just av miljöskäl, som innebär jämförelser meUan olika försurninsen energikällor,t. ex. mellan Secure-reaktorer och system eldade med fossila Det minsta somkan begäras om man är intresserad av miljövård vore rimligtvis att man sade jatill en sådan framställning. Jagvill ytterligare peka på att vi i motion 1816 har fört fram idén ommiljöavgifter eller miljörabatter, så att de som gör förbättringar utöverkoncessionskraven skall kunna få stimulanser för att så att säga gå vidare imiljövårdsarbetet. Även det är väl en positiv åsikt som borde vara värd attstödja, om man är intresserad av miljövård. Anf.125 () replik; Jag vill fråga : Varför gick ni emot de skärpta kravenfrån mittenregeringen när det gällde eldning av kol 1982? Ochså en andra fråga: Är det inte på det sättet, , att kraven när detgäller svavlet i samband med olja skärptes under den borgerligaregeringsperioden? Jag tar två begränsadefrågor. Kan jag få svar på dem? Anf.126 () replik; få svar omgående. Jagsade i mitt förra inlägg att genom fullföljande av den socialdemokratiskapropositionen till 1976 skärptes kraven. Nedtrappningen avsvavelhalten i oljan fullföljdes, och det var bra, sade jag. Men det var frågaom era nya initiativ. Detförslag beträffande kolet som lades fram tillgodosåg inte denödvändiga miljökraven. Därför avvisades det förslaget. Vi får anledningåterkomma till den debatten i samband med den kolproposition regeringen nu harframlagt. TillIvar Virgin vill jag säga att jag har välkomnat er omvändelse. Jag hoppas baraatt den håller i sig. Så vill jag påpeka för att vi intevilar på gamla lagrar. Frågan gäller ju nu ett nytt åtgärdsprogram somaktionsgruppen håller på att arbeta med, och det skall flytta fram positionernaytterUgare och leda till nya, kraftfulla åtgärder mot försurningen. Så långtkan vi nämligen vara överens: situationen är inte sådan att vi kan sätta ossner med armarna i kors och vara nöjda och glada. Här krävs en fortsattreformverksamhet, och det är när aktionsgmppens förslag presenteras som vihoppas att detta breda stöd från partier skall hålla i sig. Tredjevice talmannen anmälde att och anhållit att tillprotokollet få antecknat att de inte ägde rätt till ytterligare repliker. 127 (): Jag har begärt ordet med anledning av påhopp påmoderaterna för den inställning vi redovisat till Secure värmereaktor. Jagtror att det finns anledning att här - i varje fall för protokollsskull - redovisa en del fakta och synpunkter i det sammanhanget. Jagmåste beklaga att det i det här landet har blivit låsningar i Secure-frågantill följd av folkomröstningen , låsningar som kanske nu har medverkat tillatt tiden blivit för sen för vårt land att tillgodogöra sig denna utmärktateknik. OswaldSöderqvist, om alla de koleldade anläggningar som fömtsätts komma till stånd iSverige eldades under reningsförhållanden som går så långt som modem teknikmedger, skulle över svavel släppas ut. Det finnsingen rening som är hundraprocentig. Med svavel per megajoule och vidden årsförbränning av kol som beräknas skulle alltså effekten bli 7 500 tonsvavel över vårt land. Det är inte en faktor som man kan bortse från. EnSecure-reaktor med resursen 200 MW ger 0,5 m högaktivt avfall ochbegränsade mängder medelaktivt avfall. Det är inte mängder som nödvändigtvisbehöver jämföras med radioaktivt avfall från våra kärnkraftverk, utan avfallsom skall jämföras med vad som kommer från vår kemiska industri och annanmiljöfarlig industri och som vid den jämförelsen ter sig harmlöst, skulle jagvilja säga. Enkoleldad panna med samma effekt som en Secure-reaktor på 200 MW innebär fömtomen omfattande miljöpåverkan, liksom all annan förbränning, också att enormamängder bränsle - jag tror att siffran är bränsle -fraktas över vårt transportsystem, och det är en enorm miljöpåverkan i sig. Detgår inte att bortse från att det är ett högst beklagUgt faktum att vi ännu intehar fattat ett beslut om att använda Secure-tekniken, som verkligen skulle habetytt ett genombrott för miljöhänsyn i . Underdetta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 128 (vpk); Det var verkligen intressant att kom in med exemplet påden moderata miljöpoUtiken strax efter det att jag hade hållit mitt anförande.Det var precis vad jag också sade, nämligen att nu passar det bra förmoderatema att stiga upp på miljövårdandets skansar. är det ju ekonomiskaintressen i kärnkraftsindustrin som är viktiga, så att man kan få tillverkakärnvärmereaktorer, och då har man helt plötsligt blivit väldigt intresserad.Men unghögermän är väl dagens ärrade partikämpar, kan jag tänka mig,så det stämmer nog ganska bra. Detär också symtomatiskt att när går upp och talar om energipolitikenär det enda han kan tänka sig kämkraft eller kol. Han talar inte om någontingannat. Kan vi inte få ha Secure, måste det bli kol, och kan vi inte elda medkol måste vi ha Secure. Nr 134 Men det går ju framför allt att fitta på konsumtionssidan. Där är destörsta. den viktigaste,snabbaste och säkraste vinsterna på energisidan att göra . ''spara in oändligt många Secure, , genom en vettigare användning av energin; spara mera och förbruka på ett vettigare sätt. Åtgärder mot tänker ni aldrig på, utan det är bara kämkraft och kol ni har på bägge Sedanvill jag säga att det inte är fråga om några låsningar från debatten omkämkraftsomröstningen - inte alls. Men det är ett faktum att vi inte behövernågon kärnvärme i . Vi kan klara vår energiproduktion ändå. Och varförskall vi då gå in på denna okända teknik, där inte heller, Ukalitet som någon annan moderat, kan tala om hur ni skaU hanteraavfallsproblematiken? Ni talar om KBS 3. Den är omstridd. Jagvill bara upprepa min maning till er från mitt första anförande; Sluta medkampanjen för kärnvärme! Vi behöver den inte. Vi behöver inte rädda våra skogaroch sjöar med Secure. Det kan vi göra genom att rena utsläppen. Det kanske integår att få rening, , men det kan gå, som i , att få96-97 % rening - om man nu nödvändigtvis skall använda kol. Men kolanvändningenkan vara begränsad, och då bUr det ingalunda så stora mängder som om. Anf.129 (); Den nivå av utsläpp efter rening som jag talade om är hälften av dennivå som tillämpas i , och den nivån ger svavel övervårt land, , vid den volym av kolförbränning som förutses. Detta ärsiffror som är matematiskt beräknade med kända storheter. Det går inte attifrågasätta dem. Och, , att kommuner nuplanerar för stora värmeverk betyder att de inte anser att man kan avstå frånatt producera värme för kommunerna. Man kan inte spara sig ur behovet av värme.Det skall byggas stora värmeverk i ytterligare åtminstone fem städer, och omdessa kunde förses med värme ur , skulle vi bespara.vår naturoändligt stora mängder svavel, kväveoxider och ozon . Det anser jagvara värt en ansträngning. 130 (vpk): tar inte upp de negativa aspekterna.Avfallsproblematiken är inte löst, och skall man bygga så många Secure som nivill, kommer det att bU ganska stora mängder, även om varje reaktornaturligtvis producerar mindre än en stor kärnkraftsreaktor. Varför talar niinte om de negativa effektema av Secure? Det vore väl högst lämpligt att ta uppäven dessa aspekter och inte bara föra fram detta som en lösning påmiljöproblematiken. Omvi nu vill lägga ner litet mer pengar än vad som har skett tidigare på reningav de kända teknikerna, olja, kol och för den delen inhemska bränslen, såtycker jag att det vore mycket bättre använda pengar än att satsa påkämvärmeteknik, när vi inte vet hur långt in vi får dras med de negativa följdverkningarnaav denna energikälla. Anf.131 (); Om de fem kommuner som återstår för utbyggnad såvitt gäller stora värmeverkfinge bygga Secure, skulle det innebära produktion av 2,5 m"* högaktivtavfall - en liten lastbils last. Jag är övertygad om att svensktsamhälle förmår hantera det problemet, hert talman. Anf.132 (vpk): börjar det låta som under de verkliga klang- och jubelåren förkärnkraftsvännerna här i landet, när man skulle driva bilar med entändsticksask under hela deras livstid osv. Det är ungefär samma slagsdiskussion vi får höra här. Det gäller bara att tala om hur Utet det är, hurofarligt det är och hur lätt det är att hantera alltihop. vet inte hur ni skall lösa problemet, oavsett hur litet eller stort det är.Därför skall ni inte säga att kärnvärme är så fruktansvärt bra. Varken NicGrönvaU eller de som kanske vet ännu mycket mer än han om de här sakerna harnågra tekniska lösningar eller matematiska formler för det heller. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslutetredovisas efter debatten om jordbmksutskottets betänkande 27.) Kammarenövergår nu till att debattera jordbmksutskottets betänkande 27 om bekämpande avsmittsamma husdjurssjukdomar, m. m. Anf.134 i (); föreslogs i en proposition nyaersättningsregler vid salmonellabekämpning. Jordbruksministerns förslag innebari huvudsak att statens engagemang beträffande ersättning skulle bytas mot ettförsäkringssystem. Några närmare anvisningar om hur ett sådantförsäkringssystem skulle fungera gavs inte, och om ett sådant system fanns atttillgå berördes inte i propositionen. Med anledning härav enades utskottet omett fillkännagivande till regeringen att utskottet i och för sig inte avvisadeförslaget men att det uttalade att staten inte får ta sin hand frånsalmonellabekämpningen förrän ett nytt system på försäkringsbasis står färdigtatt överta ansvaret. Om detta var utskottets samtliga partier eniga. Detprincipbeslut som togs av kan nu efteråtkonstateras vara taget på bristfällig grund. Således framgick det inte påönskvärt sätt att den kostnad som djurägare skulle åsamkas med ettförsäkringssystem visade sig bli mycket hög i jämförelse med nuvarande system. Heltförsummat i sammanhanget var en fråga av principiell natur. Den part som ihändelse av en salmonellaepidemi skall skyddas är självfallet konsumenterna.Detta förhållande är en viktig principiell fråga, som, om den skulle ges någotsom helst utrymme i propositionen, möjligen kunde leda till ett annatställningstagande i sakfrågan. Ärendetåterkom i den s. k. besparingspropositionen och behandlades i månad föregående år. Det enda nya vid handläggningen var attbesparingsbeloppet inom vida ramar hade fått en precisering fillstorleksordningen 5-10 milj. kr. Beträffande genomförandet avsågjordbruksministern att återkomma i budgetpropositionen. Så har skett. Detär således, herr talman, tredje gången som vi i behandlardenna fråga. Något anmärkningsvärt är att den brist på närmare preciseringvarom partierna var eniga alltjämt kvarstår. Denprodukfion som berörs av förslaget är i första hand den speciaHseradeslaktnötsproduktionen och broilemppfödningen. I fråga om slaktnötspro-duktionenär utskottet fortfarande överens om att uppskov bör göras med ikraftträdandet,då bl. a. förutsättningarna för nytt huvudmannaskap inte föreligger. Någotannorlunda förhåller det sig beträffande slaktkycklingsproduktio-nen, där enmajoritet i utskottet anser att förutsättningarna för en övergång till nyttsystem föreligger från . Enligt den reservation bakom vilkenrepresentanter för de tre borgerliga partierna står är föga fördel att vinnamed den olikabehandUng som föreslås beträffande dessa två produktionsgrenar. Såledesanser vi att ikraftträdandet även för slaktkycklingsprodukfionen bör anstå ettår. De ökade kostnader i oUka avseenden som jordbruket under densocialdemokratiska regeringen belastats med har medfört att även marginelltfillkommande kostnader för det enskilda företaget kan komma att få storbetydelse. Vi anser inom moderata samlingspartiet att denna synpunkt, utöverden mera principiella som jag redovisade, också förtjänar att tillmätasbetydelse i sammanhanget. I reservationen framför vi en misstanke - låt varaatt den inte är styrkt - om att enskilda företagare i pressat ekonomiskt lägelockas att avsätta produkter utan att kontrollera om sjukdom utbmtit ibesättningen. Detta är otillfredsställande ur konsumentskyddssynpunkt. Meddetta, herr talman, har jag velat ge uttryck för den oro som vi känner, inteenbart för statens kostnadsövervältring på ett redan hårt drabbat jordbruk utanockså för det kanske ännu viktigare faktum att den sedanpresenterade propositionen inte i tillräcklig grad tog ställning till denbetydelsefulla frågan om konsumenternas skydd mot risken för smitta frånsalmonellasmittad besättning. Det uppskovsår som vi reservanter nu företräderockså beträffande slaktkycklingsproduktionen anser vi för den skull böranvändas även till närmare eftertanke när det gäller de hälsorisker som jagnyss har redogjort för. Jag yrkar bifall till den reservation som är fogad till utskottetsbetänkande. 135 (): Precis som i sade behandlar vi nu denna fråga förtredje gången . Jag skall dock rätta honom på en punkt. För ett årsedan var det inte något enigt utskott som gick med på att ge regeringen tillkänna att vi ville ha en sådan här förändring, utan var dåprincipiellt motståndare till den. Detta ställningstagande har vi upprepat iden motion som vi väckte med anledning av det förslag som behandlas. Regeringenåterkom sedan i besparingspropositionen och redovisade där att man skullespara, som påpekade, 5-10 milj. kr. genom att genomföra dennaförändring. hör det tiU saken att man egentligen redan hade åstadkommitdenna besparing genom att den förra regeringen ändrat reglerna för hur manbeter sig, när man tar hand om en smittad besättning. slaktade man ochkasserade i princip samtliga djur, men genom den ökade kunskap som man har fåttpå detta område behöver man inte längre göra så. Man kan ta till vara de djursom inte är smittade. I fråga om kycklingar kan man ta till vara de delar avdjuren som inte är smittade. På det sättet har man redan innan detta förslagframlades gjort besparingar på 7-8 milj. kr. Hittillshar vi haft en ganska hård bevakning äv dessa frågor i . Detta harbidragit till att vi har en väldigt låg frekvens av salmonellasmitta ute blandmänniskorna. Vi ligger på en nivå som är ungefär hälften så hög som nivån ute iEuropa. Där finns ett system som liknar det system som regeringen nu föreslåratt vi skall ha. Jagvill understryka att det i första hand är fråga om ett skydd mot konsumenternaså att vi inte skall få Smitta ute bland människorna. I varje fallslaktkycklingar kan vara salmonellasmittade utan att det nämnvärt påverkarproduktionen. Det är litet annorlunda när det gäller kalvar. Men å andra sidanär statens kostnader i det fallet väldigt små. Närvi hade att behandla denna fråga visade det sig att även de övrigapartierna hade börjat fundera över det förståndiga i att göra denna förändring.Framför allt visade det sig att de förutsättningar som regeringen . hade räknatmed inte alls fanns. påstår visserligen majoriteten i utskottet att detfinns ett försäkringssystem för slaktkycklingar och att man därför nu kanacceptera den delen. Men sanningen är den att det finns ett försäkringssystemsom täcker de av kostnaderna som djurägaren tidigare betalade. För de återstående kunde djurägarenteckna en försäkring.