prot · G709159 · 1983-12-31 00:00:00 — I reservation 2 av moderata samlingspartiet ochfolkpartiet yrkas på försöksverksamhet med öppna nämndsammanträden..Vidare tasfrågan om direktval till lokala organ upp. Dessa frågor kommer igen ireservation 4 av moderata samlingspartiet, och . Ireservation 4 yrkas även försöksverksamhet med samordnat statsbidrag. Utskottet understryker att det är försökskommunerna självasom skall komma med förslag om innehållet i försöksverksamheten. Det blirdärefter en sak för i första hand regeringen att ta ställning till dessaförslag. I den mån ny eller ändrad lagstiftning är påkallad krävs ävenriksdagens beslut. 1 det nu aktuella sammanhanget finns emellertid ingenanledning för att ta ställning till de enskilda, konkreta önskemål omförsöksverksamhet som framförs i reservationerna. yrkar i reservation 3 pä en vidgning avförsöksverksamheten på länsnivå så att även länsstyrelserna ingår iverksamheten. Till detta vill jag säga att i propositionen föreslåsförsöksverksamhet i primär- och landstingskommuner, inte i länsstyrelser. Härgäller detsamma som jag anförde beträffande reservationerna 2 och 4 angåendeprimärkommunerna, nämligen att det är de landstingskommuner som ingår iförsöksverksamheten som skall komma med förslag om innehåUet i verksamheten. Reservation 5 av berör den friarenämndprganisatipn som föreslås i prpppsitipnen. Reservanterna framhåller attförsöksverksamheten inte får leda till långtgående sammanslagningar av nämnder,spm i sin tur kan leda till begränsning av antalet förtroendevalda. Enligt utskottets uppfattning bör försöksverksamhetenomfatta möjligheter till en friare nämndorganisation i enlighet med detframlagda lagförslaget. En viktig fråga vid utvärderingen blir, som ocksåframhålls i propositionen, att undersöka hur medborgarnas deltagande i denkommunala beslutsproces- Försöksverksamhet med ökad självstyrelse Försöks verksamhet med ökad självstyrelse senpåverkas av den ändrade styrningen. I sammanhanget framhåller utskottet attförslaget till ökad användning av institutionsstyrelser bör medföra vidgatmedborgardeltagande i försökskommunerna. För att man skall kunna dra generella slutsatser är detnaturligtvis nödvändigt att försöken följs noga och att utvärderingsarbetet fåren hög kvalitet. Som anförts i propositionen kommer stat-kommunberedningen attges i uppdrag att svara för detta viktiga arbete. En rapport om hurförsöksverksamheten fortlöper skall lämnas till regeringen . Utskpttethar uttalat att pckså bör hållas informerad pm försöksverksamhetengenpm årliga rappprter. Jag utgår från att civilministern ställer sig ppsitivtill att ge årliga informationer om försöksverksamheten. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan idess helhet och avslag på reservationerna. 126 HANS NYHAGE (m) replik: Det är naturligtvis riktigt att det ärkommunerna själva som skall besluta i kostnadsfrågorna, men det är värdefulltför de kommunala företrädarna att ha ett uttalande från bakom sig,att försöksverksamheten inte skall få medföra ökade kostnader - inte skall fåtas till intäkt för att öka den kommunala utdebiteringen. När det sedan gäller den vidgningav försöksverksamheten som vi har ställt oss bakom i reservation nr 2 borde detvara till gagn för de ifrågavarande kommunerna att veta ätt anser attförsöksverksamheten också skall kunna omfatta de områden som finns angivna ireservationerna. Det är också viktigt att det fastslås från sida attkommunerna inte får öka sin verksamhet på näringslivets ellersysselsättningspolitikens område. Det hade därför varit värdefullt om riksdagenhade ställt sig bakom de yrkanden som framförs i den reservationen. 127BENGT KINDBOM (c) replik: karakteriserade reservationerna såatt man där mer önskade understryka skillnaderna än gå emot förslaget ipropositionen. Det är viktigt att understryka att vi från sida inte äremot försöksverksamheten. Vi är för försöksverksamheten men anser att propositionensförslag på vissa punkter är alltför begränsat. Vi vill därför gä längre än vadsom föreslagits i propositionen. vill inte att de utvidgningar somvi föreslagit skall tas med, eftersom försökskommunerna själva skall komma inmed förslag. Det är viktigt att försökskommunerna aktivt är med i verksamheten,men då skall man inte redan nu begränsa möjligheterna för dem att ta olikainitiativ. Det är just fler områden som vi har velat öppna. Vi har alltså velatgå längre. Därmed hindras inte kommunerna från att komma in med sina önskemål. Till slut vill jag konstatera att också harmissuppfattat detta med länsdemokrati. Det är inte på länsstyrelserna somförsöksverksamhet skall bedrivas, utan man skall lämna över uppgifter tilllandstingen. Även landstingen skall ju enligt den här propositionen bedrivaförsöksverksamhet Det är den vägen vi vill se till att det blir en verkligoch fördjupad demokrati också på länsplanet. 128 () replik: Jag skulle vilja höra hur begreppet försöksverksamhet. Är inte försöksverksamhet en verksamhetdär olika idéer prövas mot varandra och där man sedan gör en utvärdering? säger att försökskommunerna själva skall fåkomma med förslag. Det är riktigt, men om det kommer förslag från någrakommuner att de vill pröva begreppet direktval, att de vill pröva begreppetkommunala folkomröstningar etc., så ger ju inte det här lagförslagetmöjligheter till det. Vad är det då för fel i att vidga begreppet, så att manfår en vidare prövning av den kommunala demokratin i denna försöksverksamhet? Försöks verksamhet med ökad självstyrelse 129 () replik: Vad gäller direktval så har man ju diskuteratden frågan tidigare. Ett betänkande i det sammanhanget har varit föremål förremissbehandling, varvid man uttalade att man var negativt inställd tilldirektval. Sedan beträffande möjligheterna för den politiska majoriteteni olika kommuner att ta del i besluten - alltså att man skulle ta större hänsyntill den politiska majoriteten i det område som det lokala organet gäller -vill jag säga att den möjligheten finns för fullmäktige, om inte proportionellaval begärs. När det gäller atf definiera begreppet"försöksverksamhet" kan jag säga följande. Det är alltså fråga om ettförsök. De kommuner och landsting som berörs skall lämna in förslag om vadförsöksverksamheten skall omfatta. Sedan får regeringen göra en prövning. Vad jag närmast åsyftade beträffande länsdemokratin är vadman säger i motion. Man har där tagit upp det härmed-länsstyrelserna och länsdemokratin. Men "länsstyrelsebiten"omfattas inte härvidlag. talade om näringslivetoch kostnaderna i detta sammanhang. Det är ju på det sättet att de förslag somläggs fram får prövas i vanlig ordning av regeringen. Vidare är det så, att omen ändring av lagförslagen erfordras, får regeringen gå till för attfå ett godkännande. 130NILS (vpk): . Först en reflexion apropå den replikväxlingsom förekommit. Debatten skulle säkerligen vinna på att utskottetstalesman på talarlistan placerades efter företrädarna för samtliga övrigapartier. Även om ingen vpk-reservation fogats vid detta betänkande, har vi iegenskap av motionärer gjort vissa betydelsefulla markeringar i förhållandetill propositionens förslag. De ändringar av förslagen som utskottet föreslårär också föranledda av vpk-motionen 2869. Utskottets talesman borde lämpligenfå tillfälle att i ett sammanhang kommentera inläggen från samtliga partier.Detta kan vara värt att fundera över. Att bedriva begränsad försöksverksamhet med ökad kommunalsjälvstyrelse kan synas vara i sin ordning. Mot bakgrund av de attacker somriktats Försöksverksamhet med ökad självstyrelse mot denkommunala verksamheten finns det dock anledning att kritiskt pröva vad det helafår för verkningar. I då verksamheten i kommuner och landstingifrågasätts är farhågorna berättigade för att försöksverksamheten skall tjänasyftet att försämra den sociala servicen. I vpk-motionen 2869 har vi därför anfört att börmarkera att försöksverksamheten inte får leda till att grundläggande krav päden kommunala servicen åsidosätts. Strävan att minska statlig detaljregleringkan faktiskt också innebära att en social minimistandard för de mest utsattagrupperna kommer i fara. Det kan t. o. m. finnas områden där en ökad statligreglering behövs för att garantera standarden. Detta kan t. ex. gälla grupperav handikappade som redan drabbats hårt av försämringar inom den kommunalaservicen. tar fasta på den i motionen uttalade oron föratt medborgarna i försökskommunerna kan komma i en sämre situation än invånarnai andra kommuner. Därför understryker utskottet vad som anförs i propositionenom att försöksverksamheten inte får leda till att grundläggande krav isamhällsverksamheten åsidpsätts. Detta är en viktig markering från utskpttetssida. Men den mpderata motipnen drar i motsatt riktning. Om man hävdar attförsöksverksamheten inte får leda till ökade kpmmunala kpstnader, utan attökade statliga insatser begärs, leder detta sannplikt till försämradservice. Stat-kpmmun-beredningen betpnade nödvändigheten av ettbrett engagemang i försöksverksamheten. Bland de frågpr spm den kpmmandeutvärderingen skall besvara anges f. ö. hur deltagandet från medbprgare,prganisa-tioner och partier påverkas av den ändrade styrningen. För att på ettriktigt sätt kunna besvara den frågan borde särskilda åtgärder vidtas för att.öka engagemanget. Tyvärr saknas sådana förslag i propositionen. Det kan t. o.m. befaras att en försöksverksamhet koncentrerad till nämndorganisationenställer mindre partier i kommunerna utanför verksamheten. Konstitutionsutskottetdelar motionärernas uppfattning att det är viktigt att försöksverksamheten haren så bred förankring som möjligt och besvarar motionen med uttalandet att manförutsätter att regeringen i det fortsatta.arbetet uppmärksammar denna fråga. Den föreslagna försöksverksamheten blir ganskagenomgripande. Regeringen begär bemyndigande att göra avsteg från vadriksdagen bestämt i samband med anvisade anslag. Först i efterhand skulleriksdagen få redovisning över vilka avsteg som gjorts. Den fortlöpanderapporteringen om försöksverksamheten skulle endast ske till regeringen. Ivpk-motionen påtalade, vi att på detta sätt får en alltför begränsadroll i försöksverksamheten. bör få del av såväl rapporterna omförsöksverksamheten som deii slutUga utvärderingen. Där gör utskottet ettbetydelsefullt uttalande. I likhet med motionärerna anser utskottet attriksdagen bör hållas informerad om försöksverksamheten genom årliga rapporteroch att denna rapportering bör samordnas med redovisning av avvikelserna frånriksdagsbundna författningar. Detta föreslår utskottet skall ges regeringentill känna med anledning av motionen. riksdagenett viktigt tillkännagivande, som innebär att den fortlöpande kan följaförsöksverksamheten. I väsentliga avseenden biträder alltså utskottet desynpunkter som framförts i vår motion. Dessa ställningstaganden markerar viktenav att försöksverksamheten inte får leda till att grundläggande krav i samhällsverksamhetenåsidosätts - att försöksverksamheten bör bedrivas så att den får en bredförankring och att får ett inflytande över försöksverksamheten. Vissa av de motionsyrkanden som framförts från ochfolkpartiet måste bedömas Ugga utanför den nu föreslagna försöksverksamheten,och de får prövas i annat sammanhang. Vi har från vpk godtagit förslaget om försöksverksamhetmen har ansett det nödvändigt att markera viktiga förutsättningar som börgälla. När nu försöksverksamheten kommer till stånd är det nödvändigt att denföljs med stor uppmärksamhet. a. mot den bakgrund jag inledningsvisantydde, nämligen att det pågår attacker mpt den kpmmunala verksamheten Pch attdet säkert finns strävanden att genpm minskat statligt ansvar försämra spcialpch annan service. Den kpmmunala verksamheten har vidgats betydligt underseriare årtipn-den, Pch kpmmuner pch landsting svarar för allt större del avsamhällsservicen, även på pmråden där denna baseras på statliga beslut. Detkan vara motiverat att studera relationerna mellan statliga regleringar och denkommunala verksamheten. Det förhällandet att den föreslagna försöksvek-samhetenkommer till stånd i av åtstramningar mot de kollektiva omsorgernamotiverar dock att man förhåller sig kritisk till den. I vpk-motionen har vi tagit upp vissa problem som vi menarbör uppmärksammas. betänkande följer upp flera avdessa. , kommunalpolitiker och i hög grad allmänheten måste nukritiskt och vaksamt följa försöksverksamheten med utgångspunkten att dennainte får leda till att grundläggande krav i samhällsverksamheten åsidosätts. Med det anförda vill jag, herr talman, yrka bifall tillhemställan i betänkande 32. Försöksverksam -het med ökad självstyrelse Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 2 (begränsningar i försöksverksamheten) Utskottets hemställan bifölls med 228 röster mot 79 förreservation 1 av Hans Nyhage m.fl. Mom. 3 (försöksverksamhet med öppna nämndsammanträdenm.m.) Utskottets hemställan bifölls med 215 röster mot 93 förreservation 2 av Hans Nyhage m. fl. Uppbörden av socialavgifter från arbetsgivare Mom. 4(försöksverksamhet med länsdemokrati m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 261 röster mot 46 förreservation 3 av och . 1 ledamot avstod frånatt rösta. Mom. 5 (försöksverksamhet med samordnat statsbidrag m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 170 röster mot 138 förreservation 4 av Hans Nyhage m.fl. Mom. 6 (friare nämndorganisation) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avBengt Kindbom och - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 11 §Uppbörden av socialavgifter från arbetsgivare Föredrogs socialförsäkringsutskottetsbetänkande /84:28 om nya regler för uppbörd av socialavgifter frånarbetsgivare, m.m. (prop. 1983/ 84:167). 131 (): I socialförsäkringsutskottets betänkande nr28 behandlas proposition nr 167 om nya regler för uppbörd av socialavgifter ochkäll-skatter. Arbetsgivaravgifter inbetalas f.n. genom preliminäraavgifter . Slutiig avgift fastställes året därpå. föreslås att uppbörden av socialavgifterna skallsamordnas med uppbörden av innehållen preliminär skatt. I stället för attinbetalningen är preliminär och betalas växelvis , skallinbetalningen ske både beträffande källskatter ocharbetsgivaravgifter och dessutom för de flesta arbetsgivare bli definitiva. Förslaget har många brister. Det innebär mer krångel ochbyråkrati. Företagen kommer att ställas inför stora problem viduppgiftslämnandet. I stället för att lämna uppgifter en gång måsteföretagen nu lämna uppgifter minst . Uppgiftslämnandet krävervidare stor noggrannhet, då dessa uppgifter skall ligga till grund fördefinitiva avgifter. Men eftersom redovisningen skall ske redan den 18 imånaden efter inkomstmånaden, har arbetsgivaren inte många dagar på sig. Om detär en månad med många , kanske det inte finns mer än ett tiotalarbetsdagar till förfogande. Eftersom arbetsgivare faktiskt även kan ha annatarbete att utföra än att vara uppbördsmän åt staten, kan det säkert också imånga fall på grund av tidspressen bU problem när det gäller att hinna meddessa åligganden. Man får inte heller bortse från att tjänstledigheter,sjukdomar och semestrar kan ställa till ytterligare problem. Förslaget beräknas medföra en likviditetsförstärkning ochvissa ränteinkomster för staten. Det förekommer skilda beräkningar avutfallet, men i varje fall räntevinsten är minst sagt tvivelaktig. Förslagetkommer att skapa så pass mycket merarbete i administrationen att kanske inteens räntevinsterna räcker för att täcka kostnaderna för den ökade byråkratin.Riksförsäkringsverket har ju också i sitt remissvar skrivit att den endafaktiska fördel som förslaget ger synes vara den bokföringsmässiga minskning avbudgetunderskottet som omläggningen ger det år då den genomförs. anser räntevinsten vara kraftigtöverskattad. Flera andra tunga remissinstanser har också varit kritiska. Det har begärts att staten på någotsätt skulle ersätta arbetsgivarna för besväret att vara uppbördsmän åt staten.Motargumentet har då varit, att arbetsgivarna vid varjetillfälle får dröja med inbetalningen av dessa pengar, vilket ökar företagenslikviditet, och att företagen även kan tillgodogöra sig ränta på pengarna. Dessaräntor har då betraktats som en ersättning till arbetsgivarna föruppbördsarbetet. föreslås att arbetsgivarnas uppgiftslämnande skall blimycket mer betungande än tidigare, men skall den ökade likviditet ochde räntevinster som företagen skulle ha som ersättning för arbetet dras in tillstaten. Detta kan inte anses hederligt. Genom merarbetet blir företagens kostnader större äntidigare. För de minskade räntevinsterna och de högre kostnaderna måsteföretagen på något sätt kompensera sig. Den enda möjlighet som står till budsär då högre priser på varor och tjänster - högre priser för oss alla. Vi fåralltså en högre prisnivå och försämrad konkurrensförmåga, om förslagetgenomförs. Det föreliggande förslaget skulle dessutom leda tillmerarbete och kontrollsvårigheter på en rad områden, kanske framför allt därföratt det finns så många olika regler för de två systemen, skattesystemet ochavgiftsystemet. Jag vill bara peka på några problem. Förmåner, t. ex. i form avkost och logi, skall redovisas definitivt för . Semestermedlen går ivissa fall över en semesterkassa, som betalar skatten, medan arbetsgivarenbetalar avgifterna. Uppdragsersättningar måste kontrolleras månad efter månad.Enligt uppgift har mindre än en tiondel av förtroendemännenuppdragsersättningar, som överstiger . per är då avgiftsplikt inträder.Men alla måste ändå kontrolleras . Från såväl samhällekonomisk somstatsfinansiell synpunkt är det nu föreliggande förslaget minstsagtdiskutabelt. Vi moderater vill naturligtvis ha en om möjligteffektivare uppbörd av skatter och avgifter. Men vi vill inte ha det tillpriset av alla de negativa effekter som det föreliggande förslaget medför.Därför har vi i reservation nr 2 yrkat avslag på detsamma och begärt attregeringen pä nytt skall låta utreda frågan från utgångspunkten att påtagligaförenklingar av uppbördssystemet måste genomföras samt lägga fram förslag meddenna inriktning. Jag yrkar bifall till reservation nr 2 av m. fl. Uppbörden av socialavgifter från arbetsgivare I dettaanförande instämde (). Uppbörden av sociala vgifter från arbetsgivare 132ELLA (): Till det betänkande som vi nu behandlar ärfogade tvä centerreservationer. De har sitt ursprung i en centermotion och enfp-motion, som väcktes med anledning av proposition 1983/84:167. Från centernssida kan vi i huvudsak acceptera propositionens förslag, men det finns en punktdär vi absolut kräver en ändring. Det gäller det föreslagna uppbördssystemet,som innebär att uppbörd skall ske mot f. n. sex gånger,alltså en fördubbling. I praktiken kommer detta att innebära, förutom betydandemerarbete för företagen, även en minskad likviditet. Staten gör däremoträntevinster på företagens bekostnad. Då man läst remissvaren, - visar det sig att deremissinstanser som representerar de mindre och medelstora företagen är heltemot den månadsvisa uppbörden. Detta är helt naturligt, då det i första hand ärdessa som får mest problem med den ökade prestationsskyldighet som staten nukräver, därtill helt utan ersättning. Redovisningsperioder harju inneburit att företagen kunnat disponera innehållna medel räntefritt. Dettahar betraktats såsom en liten ersättning för utfört arbete med skatteuppbörden. Det framlagda förslaget innebär alltså i praktiken attföretagarna skall agera "skattmas" ät staten. Man kan också kalla dethöjd företagsbeskattning. Samordning och decentralisering borde gå attåstadkomma även med redovisningsperioder på tvä månader. anser att en ändring av propositionen på dennapunkt är så viktig att vi, om vi.inte får bifall till reservation nr 1, kommeratt yrka avslag på propositionen enligt reservation nr 3. Moderaternasreservation nr 2 har en motivering för avslag som inte kan ställa upp pä,varför vi kommer att avstå i den röstning som kan komma att ske, om reservation3 faller i voteringen. Med det anförda yrkar jag bifall tillreservationerna nr 1 och nr 3. , 133 KENTHSKÅRVIK (fp): I proposition 1983/84:167 föreslås nya reglerför uppbörd av socialavgifter från arbetsgivarna. Förslaget innebär ensamordning med det system som gäller för uppbörd av preliminärskatt. Densamordnade uppbörden föreslås ske . Propositionens förslag byggerpå ett betänkande från socialavgiftsutredningen. Betänkandet harremissbehandlats och från många remissinstanser utsatts för hård kritik. Ickedesto mindre överensstämmer regeringens förslag nästan till fullo medsocialavgiftsutredningen. Det nuvarande systemet lider av vissa brister, vilket inteheller har förnekats av remissinstanserna, även de som i övrigt varit negativatill utredningens konkreta förslag. Debiteringen av preliminär avgift skerenligt det nuvarande systemet på ett underlag som avspeglar före utgiftsåret, dock med viss uppräkning enligt en av regeringenbestämd procentsats. Det innebär att de preliminära avgifterna kan avvika frånde slutliga med ganska stora belopp. Vi är positiva till en samordningav uppbörden av källskatt och socialavgifter och kan till stor del instämma ipropositionens beskrivning av de fördelar en sådan samordning kan ge. Detkonkreta sätt på vilket denna samordning enligt propositionen föreslås ske harvi emellertid invändningar emot. Flera tunga remissinstanser har fört framliknande invändningar, t. ex. . Svenska Kommunförbundetoch alla näringslivsorganisationer. Vår kritik gäller framför allt två punkter. Den första är den förkortade redovisningsperioden. Uppbördav källskatt skerf. n. varje udda månad, medan uppbörd av socialavgifter skervarje jämn månad. Redovisningsperioden är med andra ord . Enminskning av till en månad innebär enligt propositionen en positivränteeffekt för staten pä drygt 120 milj. kr., vilket motsvaras av en negativränteeffekt för kommunerna med ca 35 milj. kr. och för näringslivet med ca 90milj. Därtill kommer en kraftigt ökad merkostnad för ökat uppgiftslämnande. Enligt remissinstanserna skulle en månatlig uppbördmedföra en väsentlig ökning av det administrativa arbetet hos företagen. Detökade uppgiftslämnandet från näringslivet har knappast berörts i propositionen.Detta är ett stort problem för framför allt de mindre ochmedelstora företagen. Vi anser att det måste vara en ambition att åstadkommasädana förändringar av nuvarande skatte- och avgiftssystem att företagensuppgiftslämnande och administrativa arbete i samband med uppbörden minskar.Förslaget i propositionen innebär precis motsatsen. a. förefaller förslagetorsaka stora problem i samband med semesterledigheten. Den andra punkten pä vilken vi är kritiska gäller detunderlag på vilket skatt resp. socialavgift skall räknas. Uppbörden avsocialavgifterna skall enligt förslaget knytas till de löpandelöneutbetalningarna, till den del dessa är avgiftsgrundande. Det är dettasenare som vi uppfattar som ett stort problem. Eftersom avgiftsinbetalningarnaförslås bli definitiva, ställs det stora krav på att underlaget kan beräknasmed stor exakthet. Beräkningarna skall till yttermera visso utföras varjemånad. Vi befarar att detta skulle leda till nästan oöverstigliga problem förmånga företag, framför allt de mindre företagen, som i många fall saknarpersonalavdelningar. Det finns också risk för att vissa av de uppgifter somskulle krävas inte finnas tillgängliga vid redovisningstillfället. Härtillkpmmer att många företag skulle tvingas göra pm sina redovisningsrutiner föratt passa myndigheternas krav, vilket skulle innebära stora kostnader. Även hos myndigheterna skulle personaltillskott krävas föratt administrera det föreslagna systemet. Det finns en stor risk för att deuppgifter som företagen skulle komma att lämna skulle ha vissakvalitetsbrister, som senare skulle behöva rättas till. Även denna korrigeringskulle kräva administrativa insatser både i företagen och hos myndigheterna. Vi anser de redovisade problemen vara så stora att det äromöjligt att genpmföra propositionens förslag som det står. Det avgörande problemet är att underlaget för källskattoch underlaget för socialavgifter inte sammanfaller. Vissa inkomster ochförmåner är källskatte-