prot · G70929 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:29 Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen. 1 § Justerades protokollet för den 14 innevarande månad. 2 § Svar på fråga 1983/84:5 om företagens uppgiftslämnande har frågat finansministern omregeringen avser att vidta åtgärder för att söka begränsa den nuvarandeomfattningen av de uppgiftsinsamlingar som riktas framför allt mot näringslivetmen också mot kommuner och organisationer. Enligtarbetsfördelningen i regeringen är det jag som skall besvara frågan. De samarbelsformer mellan staten och bl. a. näringslivetsom blev resultatet av verksamheten i delegationen för företagensuppgiftslämnande (DEFU) har prövats i något . Det är för tidigtatt redan nu utvärdera dessa samarbetsformer. Regeringen följer självfalletutvecklingen inom området. Inom bedrivs ett arbete med att se överoch förenkla statliga regler. Ett av syftena med arbetet är att kommuner,näringsliv och organisationer inte i framliden skall betungas avuppgiftslämnande som ter sig meningslöst. Jag kan nämna ett par exempel pådetta arbete. Regeringen uppdrog åt statensindustriverk att utreda vissa frågor om administrativa hinder för industriellutbyggnad. Enligt vad jag har erfarit kommer resultatet av verkets arbete attföreligga . Industriministern har vidare tillsatt en arbetsgrupp meduppgift att göra en översyn av de regler som staten riktar mot näringslivet.Arbetet bedrivs i nära samverkan med näringslivet och de fackligaorganisationerna. Vidare kan nämnas att stat-kommun-beredningen (C 1983:02)har som en av sina huvuduppgifter.att se över formerna för samverkan mellanstatlig och verksamhet. Beredningen skall därvid sträva efter attminska den 22 noveniber 1983 krångeloch ta bort onödig byråkrati i relationen mellan statliga och kommunala organ. 2 (): Jag ber alt få lacka civilministern för svaret. En av våra kungar sade en gång alt land skall med lagbyggas, och det är något som del väl råder enighet om i denna lagstiftandeförsamling. Men del är också så all myckel av den lagstiftning som krävs i ettkomplicerat samhälle som börjar kännas ganska jobbig för invånarna.Skilda grupper känner sig mer eller mindre pressade. Utan tvivel har justnäringslivets folk upplevt kraven vara i många fall alltför hårda all leva medför att man skall kunna vara produktiv, alert, innovativ och kommatill skott med nya grepp, osv. Det där är vi naturligtvis mycket angelägna omatt vända på. De regeringar jag tillhörde gjorde åtskilligt för attförbättra i detta avseende och minska krångel och byråkrati. Jag har iakttagitatt också civilministern, som har fått uppdraget att fortsätta vårt arbete, hari tal och skrift uttryckt sin vilja all fullfölja del. Jag måste dockkonstatera alt efter närmare då ni har haft chans attfortsätta arbetet har del inte blivit några konkreta resultat. Dél är med enviss ledsnad jag noterar del. säger civilministern i svaret all man tillsätterarbetsgrupper som skall jobba med del här och alt industriministern inom kortkommer med vissa förslag. Vi får väl se vad de innebär. Civilministern pekarvidare på vad som har skett på stats- och kommunområdet. Men som jag sade nyssfinns del inga konkreta åtgärder - jag upprepar delta - som harlindrat bördorna. Särskilt gäller detta beträffande näringslivet, men också påandra områden. I stället växer hotbilden. Nya problem tillkommer. Vi hadeförslaget om Fobalt. Jag vet inte vad som händer med del. Sannolikt läggs delål sidan, men det var ett klart hot. Vi har uppgiftslämnandel tillmarknadsregistrel, som många företagare upplever som ett nytt besvärligtarbete. Vi har eko-kommissionen, som i och för sig är ute i vällovliga syftenmen vars arbete säkert konimer all innebära nya, besvärliga och snärjanderegler för näringslivels uppgiftslämnande till olika myndigheter. Jag gav, herr talman, som statsråd direktiv tillstatskontoret att komma fram med ett förslag om en samordning avlöneutbetalningar, skatte- och arbelsgivaravgiflsinbetalhingar, så alt mankunde få ett mycket enklare och snabbare förfarande ute på företagen. Får jagfråga civilministern: Vad har hänt med del förslaget? Dél innebar en konkretåtgärd, och statskontoret har redovisat en projektplan. Ni hade kunnat låta detarbetet rulla vidare, i stället för att bara låta del ligga. vill här låta påskina att detunder hans lid i regeringen hände förfärligt myckel konkret när del gälleravbyråkratisering och förenklingar medan del efter regeringsskiftet har tonatfram en hotbild som snarare skulle lyda på alt de byråkratiska bördorna förbåde näringsliv och samhälle skulle öka. Jag kan inte hålla med RolfWirtén om denna verklighetsbeskrivning. Den nuvarande socialdemokratiskaregeringen har under sin regeringstid klart markerat en viljeinriktning ochockså påbörjat ett förändringsarbete. Det framläggs på olika områden förslagsom på flera sätt kommer all göra det enklare för både näringsliv och samhälle. I regeringsställning behöver vi båda, ,utredningsunderlag för våra ställningstaganden. Så var det när satti regeringsställning och fattade beslut om de begränsningsregler.som nu gäller.Det låg en utredning till grund för det ställningstagandet. Den nuvaranderegeringen behöver självfallet också utredningsunderlag. Detta betyder icke attvi inte har en klar viljeinriktning som går ut på att för både näringsliv ochsamhälle göra reglerna enklare. I själva sakfrågan vill jag säga följande. Att döma av deuppgifter som jag har fått är del hitintills för tidigt att säga huruvida debestämmelser, begränsningar och nya regler som i slalsrådsposilionintroducerade är tillräckliga. Man tycker hitintills alt de har fungerat väl,men man vill ha lid på sig för att utvärdera den ordning som gäller. 4 (): Civilministern säger all viljeinriktningen ärall minska byråkrati och krångel. Del är bra. Jag hoppas all den skall hålla isig och omsättas i praktiska resultat. Jag vidhåller dock, , all nihittills inte har lyckats komma med ett enda konkret förslag för att lätta pådessa bördor. Det pågår utredningar, säger . Det är välriktigt att man behöver ett bra underlag för sina beslut - del har jag allrespekt för. Men det måste gå undan. Det måste hända något med en störresnabbhet. Vi har väntat uppemot . Del förslag söm jag nämnde har ändå'statskontoret lagtfram en projektplan för. Jag upprepar min fråga: Varför gör man inte mera åldetta förslag? Det skulle betyda en väldig lättnad för näringslivet om mankunde samordna alla dessa inbetalningar, skicka dem till en mottagare i ställetför som till tre. När man av ekonomiska skäl - ränlevinster-vill snabba på inbetalningarna av skatter och avgifter har bördan pånäringslivet vuxit. Företagen får göra tätare inbetalningar. I stället för 12inbetalningar gör företagen nu 24. Här har bördan alltså vuxit i ställetför minskat. Det går ål fel håll, . Det är inte bra. Får jag slutligen fråga: När kommerarbetsgruppen att bli färdig med sitt arbete? Har man någon tidsplan för del? Jag vidhåller all det är en felaktigverklighetsbeskrivning när påstår att regeringens ambitionersnarare är alt krångla fill del ytterligare för samhälle och näringsliv äntvärtom. Det är all måla en partipolifisk bild av diskussionen, som inte ärkorrekt. Jag har inte velat börja Om rätten tills. denna diskussion med att fråga mina borgerliga vänner fråntidigare regeringar vad som blev av allt antibyråkratiarbete. Det blirintressant att ta upp den diskussionen om ett tag. Jag har velat börja arbetetmed att redovisa regeringens ambitioner, införa ett allvarligt syftande arbeteoch försöka peka på resultat, inte att börja en partipolitisk pajkastning närdet gäller vad som har åstadkommits i dessa frågor. Statskontoret arbetar meduppdraget, och jag har ännu inte givit regeringen någon rapport eller någotunderlag för ställningstagande, men det kommer. 6 (): Någon pajkastning har jag verkligen inteägnat mig åt, . Jag vet inte vad sorn har föranlett honom ätt påstådet. Jag har försökt säga till att ambitionen tycks vara den rätta,men att resultat inte har blivit lättnader, utan t. o. m. - i ettavseende som jag exemplifierade - en ökad börda. Jag tror inte.att det går attbestrida - det är en riktig verklighetsbeskrivning, . Vidare frågar vad jag kan peka på för resultatfrån de borgerliga regeringarna. I det svar jag har fått, herr talman,redovisar just en av de åtgärder vi vidtog, nämligen att tillsättaden grupp som skall granska alla utgående enkäter och krav på uppgifter frånnäringslivet - en följd av DEFU-arbetet. Det är ett konkret resultat, som viåstadkom. Får jag också, herr talman', peka på den av folkpartiregeringenframlagda anlikrångelpropositionen med ett sjuttiotal konkreta åtgärder, somledde till lättnader för allmänheten. Överläggningen var härmed avslutad. 3§ Svar på fråga 1983/84:143 om rätten till s. k. dagstudiestöd har frågat mig om jag delarhans syn att det i nuvarande kärva ekonomiska tider med krav på besparingaröver hela linjen ter sig stötande och orimligt att samhällsstöd skall utgå fördeltagande i kurser av ren och oförtäckt semesterkaraktär och om jag avser attvidta några åtgärder för att förhindra att dagstudiestöd utgår vidfölkhögskolekurser som har karaktären av "familjeveckor". Dagstudieslöd utgår till studerande vid folkhögskolorenligt bestämmelser i studiestödslagen och folkhögskoleförordningen. De kurserför vilka dagstudiestöd beviljas skall anordnas enligt de allmänna riktlinjersom gäller för folkhögskolan. De skall vara godkända av (). () har föreslagit atträtten till studiestöd vid folkhögskola skall begränsas till vissa typer avkurser. Jag har inte velat biträda CSN:s förslag i detta avseende. Det skullenämligen enligt min mening vara mycket svårt för SÖ och CSN att ta ställningtill vilka kurser i det rikhalfiga utbudet vid folkhögskolorna som skulle hasärskilt värde frariiför andra, eller vilka kurser som de enskilda skulle hasärskilt behov av, Jag anser att vi börslå vakt om det stora mätt av frihetfolkhögskolorna har att anordna kurser som, med folkhögskoleförordningens ord,"främjar allmän medborgerlig bildning". Sedan ligger det ett ansvarpä SÖ att de kurser som man godkänner för statsbidrag och därmed indirekt ocksåför studiestöd verkligen uppfyller folkhögskoleförordningens krav. Jag utgårfrån att SÖ inte godkänner en kurs som över huvud taget inte kan karakteriserassom utbildning. 8 (): Jag ber att få tacka utbildningsministern försvaret pä min fråga, men tyvärr kan jag inte säga att svaret i allt ärtillfredsställande. Bakgrunden till frågan är att en vuxenutbildningsnämnd iett av våra län -närmare bestämt - har avslagit ansökningarom dagstudiestöd för deltagande i s. k. föräldrautbildningskurser under envecka på folkhögskola. Motiveringen var att vuxenutbildningsriämnden menade inte skulle bevilja anslag till rena semesterveckor. Besluten om avslagöverklagades hos centrala , som på formella grunder ansåg attvuxenutbildningsnämnden handlat felaktigt. Det är naturligtvis inte det enskilda fallet som ärintressant i det här sammanhanget, utan det är själva principfrågan. Det harfunnits åtskilliga liknande kurser där deltagarna har kunnat få s. k.dagstudiestöd - och det är inte litet: det uppgår till . ;uppdelat på en s. k. inkomstdel på . per dag plus en internatdel på 180kr. Förutom de nämnda s. k. familjeskolorna, som ordnats i ochRimforsa, har det varit fråga om en kurs som hette Friskvård/alternativsemester, som ordnats av ABF tillsammans med . Det är bra att familjerna får vara tillsammans. Men ärdetta någonting som det allmänna skall stödja med bidrag? Självfallet skadasallmänhetens respekt för och tilltro till myndigheterna, om bidrag utgår tillatt täcka rena semesterkostnader. Man ser det som ett sätt att sko sig päsamhället. finns det mänga angelägnare fall, där det inte finns medeltill stöd. Statsrådet svarar ätt hon inte har velat biträda CSN:sförslag om att begränsa rätten till studiestöd till vissa typer av kurser,eftersom det då skulle bli svårt för SÖ och CSN att ta ställning till vilkakurser som skulle vara värda att stödja. Utbildningsministern erinrar samtidigtom att man enligt folkhögskoleförordningen skall ge stöd till sådana kursersom främjar allmän medborgerlig bildning, och hon utgår ifrån attskolöverstyrelsen inte godkänner en kurs som över huvud taget inte kankarakteriseras som utbildning. Men vad finns det som inte kan karakteriserassom allmän medborgerlig bildning, och vad finns det som inte kan karakteriserassom utbildning? Jag finner det angeläget att man gör någonting i det härsammanhanget, och jag frågar statsrådet: det rimligt att . pér dagutgår till "semesterkurser"? Anser statsrådet att man kan hysatilltro till att verkligen ser till att det blir en rättelsei de här fallen? Om vissa studerandes ekonomiska situation 9Utbildningsminister : Herr talman! Jag kan inte ta ställningtill del enskilda fallet eller den enskilda kursen. Däremot vill jag rentallmänt gärna säga att del inte kan vara meningen att stöd skall utgå tillutbildning som har ren semesterkaraktär. Men del är inte enbart fråga om attsådana kurser inte skall få dagstudiestöd. Det är inte meningen attfolkhögskolan skall anordna sådana kurser. Det är här SÖ:s roll somfillsynsmyndighet kommer in, liksom naturligtvis också folkhögskolornas egetansvar när det gäller att se till all de kurser och utbildningar man anordnarär av hög kvalitet, något som är mycket viktigt när huvudmän har så stor frihetsom folkhögskolorna har. Del är viktigt all debatten förs om sådant som är pågränsen till vad som är rätt och riktigt i dessa sammanhang, så alttillsynsmyndighet och folkhögskolor uppmärksammar detta och vi får klarare linjer. 10 (): skulle jag verkligen vilja tackautbildningsministern för svaret, för det här svaret var betydligt mer rakt påsak än det hon först läste upp. Avsikten är uppenbarligen att en liten debatt som den viför här skall kunna leda till att man på får ögonen på vadsom sker och skärper sig, så alt man inte bifaller"vad-som-helst-kurser". Dessutom skall det kunna leda till att ocksåde enskilda folkhögskolorna besinnar sitt ansvar i sammanhanget och inte ordnarkurser som är på gränsen till vad som kan betecknas som utbildning och som -såsom i det här fallet - kan väcka anstöt hos medborgarna i allmänhet, eftersomvi trots en ymnig bidragsflora inte kan hjälpa många av dem som har detbesvärligt. Jag vet att utbildningsministern strax skall besvara enannan fråga som gäller studiemedel, och vi vet ju alt studenterna har detekonomiskt kärvt. I lider då det fordras åtstramning på alla punkter är detgivet all det kan väcka anstöt, om det myckel lättvindigt utbetalas bidrag tillsådant som i pressen karakteriserats som "stöd til) förtäcktsemester". Jag hoppas att det blir en bättre lingens ordning ochskulle inte ha något emot om utbildningsministern återkommer med förslag tillstramare föreskrifter eller om regeringen utfärdar stramare föreskrifter förskolöverstyrelsen i detta sammanhang. Huvudsaken är att någonting görs. Överläggningen var härmed avslutad. 4§ Svar på fråga 1983/84:153 om vissa studerandes ekonomiska situation har frågat mig om jag ämnar vidta några åtgärderför att underlätta för studerande vid yrkespedagogiska linjer att Av statsfinansiella skäl beslöt efter förslag i1983 års budgetpro-posifion att ulbildningsarvode inte längre skall lämnas tillstuderande på handels- och konlorslärarlinjen, industri- ochhantverkslärarlinjen och vårdlärarlinjen. Dessa studerande får därmedfinansiera sina studier med studiemedel på samma sätt som det stora flertalethögskolesluderande. Beslutel.gällde dock inte studerande som påbörjat sinastudier på dessa linjer före den 1 juh 1983. Jag vill erinra om alt jag i samband med mitt förslaganförde att slopandet av ulbildningsarvodel på dessa utbildningslinjer kankomma att förändra rekryteringen till linjerna. Jag förutsatte därför attuniversitets- och högskoleämbetet noga skulle följa utvecklingen i deltaavseende. Ännu har detta inte givit anledning för regeringen att vidta någraåtgärder. Jag kan dock försäkra att jag kommer alt följautvecklingen med uppmärksamhet. Om vissa studerandes ekonomiska situation 12MARGOT (): Först ett tack för svaret. Tyvärr är detsvårt att ens med bästa vilja tolka del som särskilt positivt. Skall man vara beredd att offra både hus och hem, om mansom vuxen vill studera på heltid? Får verkligen statsmakten helt och hålletändra villkoren för studierna från ansökningstillfälle till studieslarl? Detfrågar nu de studerande vid handels- och konlorslärarlinjen samt vårdlärar- ochindustri-och hantverkslärarlinjerna. Jag har fått brev från många av dem somutbildar sig i , och jag kan lova utbildningsministern att det ärskakande läsning. De flesta av dem som antagils och påbörjat sin utbildninghar många års yrkeserfarenhet, familj och hus, vilket är lika med skulder ochekonomiska förpliktelser. Så här säger en av dem som skrivit till mig: "Min ekonomiska situation är ohållbar. När jagbörjade utbildningen fick jag chockbeskedet om slopat utbildningsarvode. Dåhade jag sagt upp min anställning. Jag har villa med stora lån och andra fastautgifter. Min fru jobbar halvlid. Eftersom studiemedel ska tas upp med halvabeloppet när man söker bostadsbidrag så får man inte någon hjälp där heller.Jag får säkerligen avbryta mina studier , om inte någonförändring sker." Finns detingen möjlighet alt göra något, undrar de som skrivit till mig. Läxan om att spara på samhällets medel har vi väl allalärt oss numera. Men i detta fall är risken stor att "spar-läxan"blir den enda läxa dessa elever kommer att lära sig. av eleverna iKarlstad säger sig nämligen överväga att hoppa av utbildningen vid årsskiftet.Då har man väl överträtt gränsen, där sparandet hotar verksamheten i sig. Mot denna bakgrund vill jag fråga utbildningsministern:Tycker inte också utbildningsministern att det är hög tid för UHÄ attuppmärksamma, undersöka och föreslå åtgärder för att motverka problemet? Om vissa studerandes ekonomiska situation Jag vill först erinra om alt det var så sentsom som riksdagen-inkl. , antar jag-fattade beslutom detta. Eftersom beslutet kom så sent här i säg UHÄ till att de somsökte till dessa linjer fick information om att förändringar var på gång. 'Manfick alltså brev såväl som om att så var fallet, föratt det inte skulle komma som en kalldusch sedan väl hade fattatbeslut. Det är den information jag har fått av UHÄ, att sådana brev har gåttut. Del är nu allmänt att beklaga att vi måste vidta sådanahär försämringar för dessa studerande, för de befinner sig, precis som MargotWallström säger, i eri situation då det blir mycket svårt ekonomiskt för dematt genomgå sin utbildning. Ändock vet vi att budgetläget är sådant att vi påalla håll och kanter måste försöka skära ned utgifterna, och en åtgärd är dåatt man bestämmer att de studerande även på den här linjen får klara sig medsamma studiemedel som de flesta andra högskolestuderande. Det här var ett förslag som jag lade fram till ,och har ställt sig bakom det. Vad vi nu skall göra är att se vad somhänder. Jag är helt säker på att UHÄ håller den här frågan noggrant underkontroll, eftersom detta har uttalats i propositionen och harunderstrukit detta i sitt beslut. 14MARGOT (): Man får då hoppas att UHÄ verkligen följerutvecklingen när det gäller den här frågan. Det allvarliga är just uppgifternaom att så många faktiskt överväger att av ekonomiska skäl avbryta sinutbildning. Dessa studerande kan tydligen inte heller få någon hjälp av desociala myndigheterna. Många av dessa studerande har försörjningsplikt, ochdet är långt ifrån alla som kan ta privata lån som kanske skulle läggas ovanpåtidigare lån. Meningen är ju ändå inte att man skall lägga nedutbildningen. Jag tycker ätt det är ledsamt att den här gruppen kommer så hårti kläm som tydligen blir fallet. Därför anser jag att det knappast är lönt attdiskutera beskedet om det slopade utbildningsarvodet. En del påstår att de intefick detta besked, förrän det slutliga beskedet om antagningen kom. De tyckteatt det var mycket sent, därför att somliga har planerat att påbörja dennautbildning . Därför kom detta verkligen som en kalldusch.Men jag hoppas att man håller ögonen på detta och att man ändå kanske kan göranågot för att underlätta för dessa studerande. Överläggningen var härmed avslutad. 5 §Svar på fråga 1983/84:131 om lagstiftningen om vårdnad och umgänge har frågat omjustitieministern anser alt lagstiftningen om vårdnad och umgänge ärtillräcklig och om möjligheten att verkställa domstolarnas beslut är tillfredsställande. gäller nya lagregler på det områdesom fråga avser. En utgångspunkt för dessa regler är attföräldrarna i första hand bör försöka lösa sin konflikt i samförstånd.Verkställighet av ett avgörande om vårdnad eller umgänge bör tillgripas förstsedan alla ansträngningar har gjorts för att få barnet överlämnat påfrivillighetens väg. De nya bestämmelserna innebär attverkställighetsförfarandet har effektiviserats. En nyhet är att de allmännadomstolarna kan kombinera ett avgörande om vårdnad eller umgänge med ettföreläggande vid vite för en förälder all lämna ifrån sig barnet. Även i förfarandet vid länsrätt är vite det huvudsakligatvångsmedlet. Om verkställighet av ett vårdnadsavgörande annars inte kan skeeller om det är nödvändigt för att undvika att barnet lider allvarlig skada,kan länsrätten dock besluta att barnet skall hämtas genom polismyndighetensförsorg. Vid verkställighet av ett avgörande om umgänge är möjligheterna alt tillgripahämtning mer begränsade. I samband med den nya lagstiftningen ändrades ocksåbestämmelserna i om straff för egenmäktigt förfarande med barn.Ändringen innebär att det straffbara området har utvidgats och att straffet förgrova brott har skärpts till fängelse i högst . I vissa fall kan ettbortförande eller kvarhållande av barn ske i sådana former att gärningen är attanse som olaga frihetsberövande. Straffet för detta brott är fängelse . Även den som medverkar till ett brott eller som skyddar enbrottsling kan göra sig skyldig till en straffbar handling. Både gärningsmannenoch medhjälparen riskerar all bli föremål för frihetsberövande eller andratvångsingripanden som kan bli aktuella under en förundersökning. Sammanfattningsvis anser jag att den nuvarandelagstiftningen är tillräcklig och att möjligheten att verkställa domstolarnasbeslut är tillfredsställande. Om lagstiftningen om vårdnad och urngänge 16BIRTHE SÖRESTEDT (s): Jag ber att få tacka justitieministern för svaret. Barnens behov är och måste vara utgångspunkten på dettaområde. Om vuxna människor inte kan komma överens om vårdnads- och umgängesfrågorfår detta inte gå ut över barnen. Barnens intressen måste först och främst lastill vara, så att barnen kan ha en god kontakt med båda föräldrarna, släktingaroch kamrater. De måste också ha möjlighet till en regelbunden skolgång. Det är viktigt all de här frågorna sköts på ett varsamtsätt och att resurser sätts in för alt nå en överenskommelse som bådaföräldrarna accepterar. Det måste också ske så skonsamt som möjligt för barnen.Men i en del fall lyckas 6 protokoll 1983/84:27-29 Om lagstiftningen om vårdnad och umgänge inteföräldrarna lösa vårdnads- och umgängesfrågan i samförstånd, och då blir ettdomstolsförfarande nödvändigt. varken kan eller vill föräldrarnaacceptera ett domstolsbeslut. Det kan då uppstå situationer där barnen utsättsför särskilda påfrestningar. Detta innebär ofta en lång tids ovisshet, sommåste upplevas som mycket pressande av föräldrarna, men framför allt av barnen. Jag vill därför fråga justitieministern: tarverkställighet av ett beslut om vårdnad och umgänge så ? Jag delar verkligen att det är angeläget att de här frågorna löses i samförstånd ochatt del i första hand gäller att se till barnens intressen. I barnens intresseär det också viktigt att verkställigheten sker snabbt. Men det är inte alltid somen snabb verkställighet är till gagn för barnet. Det primära bör vara att överhuvud taget undvika tvångsmedel.