prot · G70966 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:66 Om statliga myndigheters kontakter med utländska beskickningar 1 § Justerades protokollet för den 16 innevarande månad. 2§ Svar på fråga 1983/84:221 om statliga myndigheters kontakter med utländskabeskickningar Mot bakgrund av en begäran från en utländsklegation i att besöka har ställttvå frågor till justitieministern rörande statliga myndigheters kontakter medutländska beskickningar. Den ena frågan avser vilka regler som gäller förstatliga myndigheters kontakter med länder som har legation i i frågorom främjandet av internationellt samarbete. har vidare frågat omjustitieministern avser verka för att instruktionerna för statliga myndigheterändras så att beslut av det aktuella slaget inte kan grunda sig på enbartfackliga förbunds eventuella sympatier eller antipatier. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågorna. Jag vill först påpeka att de fakta som åberopas av ToreNilsson inte är riktigt beskrivna, eftersom den diplomatiske tjänsteman det ärfråga om faktiskt togs emot i . Några generella regler för hur statliga myndigheter börhandha sina kontakter med utländska beskickningar, vare sig dessa är ambassadereller legationer, finns inte. För utländska beskickningar gäller som principatt officiella mellanhavanden med svenska myndigheter skall avhandlas med ellergenom förmedling av . Denna princip grundar sig på enbestämmelse i om diplomatiska förbindelser. I ett land somSverige skulle det emellertid allvarligt försvåra det internationellasamarbetet om denna princip tillämpades strikt. I praktiken förekommer därfördirekta kontakter mellan utländska beskickningar och olika svenska myndigheteri betydande utsträckning. Det är därvid naturligt att myndigheterna intar entillmötesgående och hjälpsam attityd. Nr 66 Dettahindrarinteattenmyndighetunderrättar det departement till vilket Tisdagenden myndigheten hör. Det kan också varaskäl att erinra om att myndigheten har 24 januari1984 tt beakta regeringsformensbestämmelser om att chefen för utrikesdeparte- mentet skall hållas underrättad när en fråga som är av betydelse för Omstatliga myn- förhållandet till en annan stat eller till en mellanfolklig organisation digheters kontakter uppkommer hos en annan statlig myndighet. med utländska be skickningar Anf. 2 (); Jag ber att få tacka utrikesministern försvaret. Jag har inte mycket att invända mot själva innehållet och beskrivningeni senare delen av svaret. Men jag tycker att utrikesministern glider undansjälva poängen i min fråga. Han säger att fakta inte är riktigt återgivna. Detär sant i den meningen att jag inte berättat att det verkligen blev enförändring. Men jag har skildrat ett förfarande, där man först och främst tagithänsyn till en tjänsteman i ett fackförbund som har fått ha det avgörandeinflytandet. Utrikesministern vet att jag grundar min fråga på en av demånga tidningar som ramlar ner i våra fack, nämligen TCO-Tidningen. Där är deten mycket intressant och välskriven artikel, som jag först trodde var ett skämt,av en dam på . Hon talar om att hela veckan är förstörd förhenne, därför att en man från en utländsk legation vill komma upp pånaturvårdsverket. internationella expert konsulteras.I dagboksanteckningar.kommer det fram att det egentligen är förbundet sombestämmer. Det står t. ex. i torsdageris kåseri:"Eftersom vi tidigare fåttdirektiv från förbundet att inte ta emot besök från" -ifrågavarande stat -"meddelade jag bara ." Det var alltså Statstjänstemarinaförbundetsinternationella expert som meddelade. Sedan informerades generaldirektören, ochså var hon övertygad om att de inte skulle ställa upp. kommer en ny förfrågan. Det är enhandelsattaché som vill komma. Det gäller en miljöfråga, kanske försurningeller något annat som är mycket viktigt. Men det känns obehagligt, och honhoppas att det skall ordna sig . Så kommer måndagen, och man skjuter diplomatiskt överavgörandet hit eller dit. Jag kan inte redogöra för hela förloppet, men jag får enkänsla av att det som är tungt vägande är vad ST anser - ST bör väl betydaStatstjänstemannaförbundet. Det var den ordningen jag ville gå in på. Jag tyckerdet är så bra, det söm står i svaret. Jag har inget att invända mot att detstår att man kan ha kontakter utan att direkt gå upp till UD ellerutrikesministern. Men jag har en känsla av att det måste bli klart förmänniskor som har att göra med sådana här saker, att om man skall fråga någontill råds är det UD man skall vända sig till när det gäller en sådan här fråga.Man kan inte låta en uppfattning som kommer från ett fackförbund varaavgörande. Tack för svaret. Överläggningen var härmed avslutad. 3 §Svar på fråga 1983/84:227 om utlämning av vissa hemliga handlingar har frågat om jag tillutomstående person lämnat ut hemliga handlingar och på vilka grunder det i såfall skett. Frågan om sekretess för vissa slag av allmänna handlingaroch bestämmelser om under vilka omständigheter sådana handlingar får lämnas utregleras av tryckfrihetsförordningen och sekretesslagen. Om någon önskar ta delav en allmän handling, avgörs framställningen inom liksominom andra myndigheter enligt de regler som finns uppställda i de nämndalagarna. Det enskilda ärende som i sin frågaomnämner gäller ett fall där jag för en viss utredning anlitat en expert sominte är anställd inom . I och med att experten åtagit sigdetta uppdrag för här vederbörande iklätt sig sammaskyldighet som inom departementet anställd personal har att inte förutomstående röja hemliga uppgifter i en allmän handling. 1 det nu aktuella fallet har hemliga handlingar intelämnats ut till någon utomstående. Om utlämning av vissa hemliga handlingar 4JÖRGEN (): Jag tackar utrikesministern för svaret på min fråga. Det väckte stor uppmärksamhet när utrikesministern den 6december meddelade att man bett , professor ispråkvetenskaplig databehandling vid , att göra en systematiskjämförelse mellan originalhandlingar från UD och artiklar i . bekräftade professor i en artikel iSvenska att han haft tillgång till "ett hemligstämplat häfte,kallat den ". 1 samma tidning, , uppgavs attutrikesministern själv till språkexperten utlämnat "hemliga handlingarfrån bl. a. utrikesnämnden". Efter det att jag ställt min fråga har uttalanden omförfaringssättet gjorts av olika juridiska experter. Såvitt jag förstår gällerföljande: skall pröva eventuell fråga om utlämnande avhandlingar från utrikesnämnden. Däremot är departementschefen behörig att prövafrågan om utlämnande av handling från sitt eget departement. Hans beslut kanöverklagas hos regeringen. I det fall som min fråga gäller är det uppenbarligen så,att vissa handlingar ursprungligen emanerar från . Man kandiskutera rätten för utrikesministern att lämna ut utrikesnämndens protokoll,som i och för sig förvaras på UD. Att den frågan är svår vittnar inte minst enrad uttalanden i pressen från ledande tjänstemän på om.Men även om det nu skulle vara så att utrikesministern med hänvisning till vissjuridisk expertis har formell rätt att förfara på det sätt som skett, återstårnaturligtvis frågan om det lämpliga i förfaringssättet. Utrikesministernsäger att syftet med språkgranskningen har varit att få 6 protokoll 1983/84:64-66 Om utlämning av vissa hemliga handlingar svar på frågan om har disponerat hemligaUD-handlingar. Men utrikesministern har också, vid en presskonferens den 7december, sagt att han efter språkgranskningen kan "frita parlamentarikernafrån misstankar". Det uttalandet är mycket anmärkningsvärt. Det impliceraratt ett syfte kan ha varit just att tala om vilka grupper som man kan fritafrån misstankar och vilka som fortfarande möjligen är, med samma ordval,"misstänkta". Jag vill ställa ett par följdfrågor tillutrikesministern: utrikesministern det inträffade som en unikengångsåtgärd, dvs. menar utrikesministern att språkgranskningen är ettundantag, som bekräftar regeln att man inte skall göra sådana här granskningar?De strider ju mot praxis, och det är enligt min mening olämpligt att göra pådetta sätt. Eller kan vi förvänta oss liknande språkgranskningar ,om nya, liknande läckor skulle uppstå? Allra sist: Jag tycker att svaret ger ett litet intryck avefterhandskonstruktion. Det vore intressant att få veta vilken dag sombeslutet om anställning av som expert togs. Det är ingen varierande juridisk expertis somhär har anlitats för att avgöra om det är tillåtet eller inte för mig attförfara med handlingarna på det sätt som jag har gjort, utan helt enkelt debestämmelser som finns i grundlagen och sekretesslagen och som inte gör någotsom helst undantag för utrikesnämndens handlingar. De är omhänderhavda med allnödig omsorg från min sida. Den stadga som finns angående protokollföring iutrikesnämnden -antagen 1953-gäller ledamots rätt att få ut handlingar från detsammanträde där han själv deltagit. vet lika väl som alla övriga att det varitbesvärande att hemligt material från kommit tilloffentligheten vid fillfällen då förhandlingar på olika områden inte varitslutförda. Jag har som chef för departementet att se till att detta inte sker.Jag kan uppmana personalen att uppfylla de förpliktelser som var och en åtogsig när de anställdes i departementet, då de skriftligen förklarade sig bereddaatt iaktta sekretessbestämmelserna. Jag kan inte gå till polisen och be omhjälp, eftersom grundlagen inte ger någon möjlighet till efterforskning av enenskild författare. Men jag har rätt att försöka fastslå om det är fråndepartementets handlingar som tidningarna fått sina kunskaper. Det harbekräftats genom den utredning jag har företagit. Eftersom det ibland sägs att vår ganska generösautsändning till riksdagsmännen skulle kunna vara en anledning till sådana härläckor, fann jag det angeläget att jämföra utrikesnämndens protokoll i ett heltoskyldigt sammanhang.med handlingar. 6 (): Jag har mycket svårt att se poängen med dennaspråkgranskning. Själva slutsatsen i artikel i var följande; , "Tillsammans ger de språkliga kriterierna en klarmotivering för att ta artikelförfattaren på orden när det gällerkällhänvisningen också i detta fall." Det var den ena av de två frågor som var föremål förgranskning. Slutsatsen är alltså att det var precis som man sade i . Man hade, på ett eller annat sätt, haft tillgång till hemlighandling, vilket skulle bevisas. Jag förstår i och för sig inte poängen med att sätta igång denna mycket unika språkgranskning. Men allvarligare är ändå att man kandiskutera det lämpliga i att göra detta. Som jag sade i mitt förra inlägg kanman inte komma ifrån misstanken att ett syfte var att försöka tala om vilkagrupper som inte hade läckt och vilka grupper som eventuellt hade läckt. Jagtycker att utrikesministern i sitt andra inlägg bekräftar att det förhöll sigpå det sättet, och det är anmärkningsvärt. Låt mig, herr talman, slå fast att det klart strider motpraxis och är olämpligt att på detta sätt vända sig till utomståendespråkforskare för att försöka utröna om en tidning haft tillgång till hemligtmaterial. Trots utrikesministerns svar kvarstår alltså misstanken att ett syftemed granskningen kan ha varit, som jag sade, att försöka ringa in vemeller vilka som har svarat för läckan. Att utrikesministern friarparlamentarikerna visar indirekt att det förhåller sig på det sättet. Jagtycker faktiskt att detta strider mot andan i tryckfrihetsförordningen. är denna fråga anmäld till avolika riksdagsmän, och den kommer att bli föremål för en granskning ikonstitutionsutskottet både i vad gäller den formella delen och i vad gällerlämplighetsdelen. Vi får avvakta denna granskning, och det finns ingenanledning att framträda med så stor självsäkerhet i den här frågan somutrikesministern har gjort . En viss ödmjukhet är på sin plats. Om utlämning av vissa hemliga handlingar Jag avvaktar med stort lugnkonstitutionsutskottets granskning. Jag har svårt att se attkonstitutionsutskottet kommer att vända sig mot att jag försöker hålla ordningpå de hemliga handlingar som förvaras i och som berörannan stats förhållanden eller svenska förhandlingsståndpunkter. Jag vill också med skärpa påpeka att inget försök hargjorts att utreda vilken enskild person som är ansvarig för att handlingarlämnats ut, däremot att klargöra om den spridning av materia) som sker tillbl. a. riksdagsmännen innebär någon fara eller inte för sekretessen. Jag anseratt det har fastslagits att ingen fara föreligger. Jag kunde också ha valt atthelt enkelt minska denna utsändning av hemligt material - ingen bestämmelsesäger vilken omfattning utsändningen skall ha. Omutlämning av vissa hemliga handlingar 8JÖRGEN (): Ingen av oss kan säga vad KU;s granskning gårut på. men att den kommer att omfatta både en formell granskning och en frågaom lämpligheten i utrikesministerns agerande torde stå alldeles klart. Detta att utrikesministern också här säger att detär en grupp som är friad från misstankar är illavarslande. Jag upprepar att detinnebär att man riktar misstankarna mot en annan grupp som har dessahandlingar. Jag har inte heller fått svar på de frågor som jag ställdei mitt första inlägg; När anställdes språkexperten formellt och blevUD-tjänsteman? Jag förstår att det är innebörden av det svar somutrikesministern har gett. Har språkexperten också haft tillgång tillutrikesnämndens protokoll? Det är också en mycket intressant fråga, eftersomdiskussionen gäller rätten att lämna ut dessa protokoll. Professor är naturligtvis inte anställdi UD. Han är själv chef för en annan myndighet. Det förefaller mig inte behövaföreligga ett anställningsförhållande därför att den ena myndigheten, med dengamla regeringsformens ord, räcker den andra handen till fullgörande av sinauppdrag. 10 (): Jag haren sista följdfråga, som jag ocksåställde i ett tidigare inlägg: Ser utrikesministern denna språkgranskning somett undantag och en engångsåtgärd? Eller har utrikesministern beredskap förytterligare språkgranskningar där det gäller att vända sig till utomståendespråkexperter och få en jämförelse gjord mellan artiklar i en svensk tidningoch vissa hemliga protokoll som hör till utrikesnämnden eller UD? Självfallet kommer ensådan här åtgärd inte att upprepas, och det därför att jag tror inte att behovkommer att föreligga. Men jag vill påpeka att jag inte kan inskränka mig tillatt bara hålla förmaningstal till departementets personal - det har ju visatsig inte hjälpa. Jag kan inte. trots dessa lagbestämmelser som förbjuderutlämnande av hemlig handling, hemställa om åtal. Då återstår möjligheten attfästa allmänhetens uppmärksamhet vid förhållandet. Jag har mycket svårt att seatt det skulle vara till så stor nackdel. Jag tror att denna allmännauppmärksamhet kommer att vara det bästa korrektivet mot fortsatta händelser avdet slag som väsentligt skadat svenska intressen, nämligen utlämnande avhandlingar, vilka enligt grundlag och allmän lag bort hållas hemliga. 12JÖRGEN (); Jag noterar med tillfredsställelse attutrikesministern nu säger att detta inte kommer att upprepas. Vi gör sammabedömning beträffande det riktiga och det lämpliga i det uttalandet. Om åtgärder mot handelshinder gentemot fortfarandeolika bedömningar beträffande huruvida det var riktigt och Nr 66 lämpligtatt förfara som utrikesministern gjorde i det ärende som förevarit. Överläggningen var.härmed avslutad. 4 § Svar på interpellation 1983/84:51 om åtgärder mothandelshinder gentemot har frågat vilka åtgärderregeringen i praktiken vidtagit för att motarbeta uppkomsten av nyahandelshinder gentemot och för att genomföra uppföljningsprogrammetfrån ,och om regeringenaktivt kommer att verka för att svenska, icke tariffära handelshinder gentemotu-länderna undanröjs. Den långdragna ekonomiska krisen har drabbat alla länder.Den ekonomiska tillväxten har stagnerat, och har produktionen ochvärldshandeln t. o. m. gått tillbaka. Efter en expansionspolitik i fleraviktiga - som bl. a. under den första oljekrisen var till hjälp föri-länderna att upprätthålla sin produktion - har många av dem nu drabbats av enstarkt ökande skuldbörda som tvingat dem till en mer återhållsam politik. Flerastora i-länder har senare del fört en restriktivekonomisk politik som fått negativa konsekvenser för de länder som genom oljkaåtgärder försökt att upprätthålla produktionen och sysselsättningen. Vi har kommit i en situation där den internationellahandeln inte längre spelar sin tidigare roll för att skapa tillväxt. 1 ställethar protektionismen brett ut sig. Effekterna av de åtgärder som vidtagits ellernu planeras för att skydda egna marknader hotar att slå igenom just i ett lägedå ett friare marknadstillträde skulle vara som mest betydelsefullt för att denuppgång i den internationella konjunkturen som kan skönjas skall bli stabiloch varaktig. måste sälja sina varor framför allt tilli-länderna för att kunna betala sina skulder till i-länder och för att få enökad ekonomisk tillväxt. I-länderna måste kunna sälja sina varor även tillu-länderna för att vitalisera sina ekonomier. Det är bl. a. insikten om det ökade inbördes sambandetmellan i- och u-landsekonomierna som låg till grund för min vädjan i FN:s andrautskott fill både i-länder och att stoppa alla planer på att vidta nyaprotektionistiska åtgärder. Jag betonade också att även en begränsad avvecklingav handelshinder just nu skulle kunna få en betydelsefull och behövligförtroendeskapande effekt. är det nödvändigt att i en ny globalförhandlingsomgång fortsatt försöka avveckla existerande handelshinder. Dessa uppfattningar har regeringen gett uttryck för såväli , och som i de många samtal som förts med enskilda länder omden Om åtgärder mot handelshinder gentemot 1 dessa sammanhang har problem särskilt tagits upp. Det understryks ofta att det inte räcker med enbarthandelspolitiska åtgärder för att åstadkomma lättnader för med akutaekonomiska problem. Åtgärder i på det makroekonomiska ochfinanspolitiska området får som regel en betydande och positiv effekt även föru-länderna. Några exempel kan visa det. En ökning av industriländernas tillväxtmed skulle leda till en exportökning för om , vilketmotsvarar ca . En räntesänkning skulle öka u-ländernastillgängliga resurser med motsvarande belopp. Samma effekt skulle uppnås genomen prisökning för andra råvaror än olja med , betydligt större beloppeller ett kursfall för dollarn av samma storleksordning. Vid iBelgrad gjordes från svensk sida särskilda ansträngningar att nå fram till enöverenskommelse i frågan om protektionism och avveckling av handelshinder somskulle bli så långtgående som möjligt. Detta är en viktig punkt i regeringensuppföljningsprogram, och den har också aktualiserats vid de olika kontakter jagunder hösten haft med handelsansvariga ministrar i såväl i- som u-länder.Sverige tog bl. a. initiativet till att EFTA-ministrarna vid sitt möte i Oportoi november förklarade sig villiga att tillsammans med andra länder delta i entidigareläggning av de tullminskningar som beslutats i den s.k. Tokyo-ruridan. Det är naturligt att vi påtar oss ett ansvar på dettaområde mot bakgrund av den erfarenhet som vi själva har av betydelsen för ettlitet exportberoende land av så öppna marknader som möjligt. Som enskild marknad för har visserligeningen avgörande betydelse, naturligtivs. Våra hinder mot u-landshandeln ärockså begränsade. De områden där hinder av någon betydelse för finnskvar är textil och jordbruk. På bägge dessa områden har vår handelspolitiklagts fast med brett stöd i . Vad beträffar textilier vill jag erinra om att riksdagenmed bred majoritet beslutat sänka subventionsnivån. 1 detta sammanhang börockså noteras att vår import av kläder från , per capita räknat, ärbetydligt större än andra i-länders. Våra bilaterala begränsningsavtalomförhandlas f. n. Hitfills har tio nya avtal ingåtts. Resultatet av deförhandlingar som har förts kan vid en preliminär bedömning betecknas som istort sett tillfredsställande. En definitiv utvärdering av värt bilateralaskyddssystem måste i enlighet med regeringens proposition i mars förra åretemellertid anstå tills förhandlingarna med samtliga begränsningsländerslutförts. har också i likhet med många andra i-länder ettgränsskydd för jordbruksprodukter i syfte att trygga en högsjälvförsörjningsgrad. Detta skydd riktar sig dock främst mot jordbruksvarorsom huvudsakhgen producerats i andra i-länder. Trots att erbjuder en förhållandevis öppen marknadfortsätter dock våra ansträngningar tillsammans med våra handelspartner att ytterligareavveckla existerande handelshinder enligt de åtaganden vi gjort i olikainternationella organisationer. Som ett led i denna strävan kommer vi att verkaför en tidigareläggning av de tullsänkningar som överenskommits i MTN. Dessaansträngningar skall ses mot bakgrund bl. a. av att 80 ä av Sverigesimport från är tullfri. är berett att strävaefter att skapa utrymme för en import av socker från svarande mot10-15 % av konsumtionsbehovet. Då den nuvarande produkfionen av socker ger underlagför från regionalpolitiska synpunkter värdefulla arbetsfillfällen måste hänsynhärtill tas när det gäller den takt i vilken detta importutrymme kan stå tillförfogande, som jag uttalat tidigare. Vi har avvecklatglobalkvoten på gurrimistövlar. Vi avser, som framgår av vårt niopunktsprogramför uppföljning av , atti samband med den regelbundna granskningen.vart femte år som skall göras avvårt preferenssystem, också överväga vad som kan göras med de handelshinder sominte består av tullar. Jag vill i det sammanhanget erinra om att många av dessahandelshinder, t. ex. hälsobestämmelser och sanitära bestämmelser, är av sådankaraktär att de ofta inte kan avvecklas utan snarare - såsom också sker i GATT- genom multilaterala förhandlingar harmoniseras så att de utgör ett så litethinder för handeln som möjligt. Vi arbetar också med att multilateralt och bilateraltfölja upp övriga punkter i vårt niopunktsprogram efter i de internationellaförhandlingarna. På råvaruområdet har vi särskilt arbetat för att genomföra denresolution som vi lyckades få gehör för vid och som avser att ge International Trade Center,;s och ;s gemensamma center för tekniskt bistånd till påhandelsområdet, ökade resurser för att stödja i deras ansträngningaratt bredda sin export till i-länderna inte minst på råvaruområdet. Detta arbetebörjar nu ge praktiskt resultat. Den expertgrupp som skall utreda frågan omstabilisering av exportintäkter på råvaruområdet kommer snart attpåbörja sitt arbete. kommer att delta aktivt i det arbetet. Vi harhävdat att en fortsatt och ökad finansiering genom Internationella valutafondenär nödvändig med hänsyn till den skuldsituation som finns. Vissa viktiga besluttogs vid . Men vi anser att en tidigareläggning av den s.k. nionde kvotaöversynen bör övervägas. En ny tilldelning av särskildadragningsrätter av realistisk omfattning bör också överenskommas. Frågan om att avveckla handelshinder har självfallet såvälett kortfids- som ett långtidsperspektiv. På kort sikt har en rad smärreåtgärder stor betydelse, för att vända en protektionistisk trend genom att varaförtroendeskapande och minska misstron mellan handelsnationerna, även om denreella ekonomiska innebörden av insatserna inte är så stor. Sådanaförtroendeskapande åtgärder bör dock för att bli trovärdiga ses somförberedelser för mer genomgripande förhandlingar för att liberalisera handelnmultilateralt. Tanken på att inleda en ny global GATT-rundadiskuteras i det sammanhanget alltmer intensivt i internationella fora. I dennadiskussion har också övervägts hur man inom ramen för en sådan runda skullekunna förhandla om avskaffande av hinder för handeln mellan och Om åtgärder möt handelshinder gentemot Om åtgärder mot handelshinder gentemot i-länder.Sverige stöder tanken på en ny , och vi anser det vara heltnödvändigt att man i sådana eventuella förhandlingar med prioritet tar itu medde svåra handelspolitiska problem flertalet brottas med. 14 (): Först vill jag tacka utrikeshandelsministernför svaret på min interpellafion.. Diskussionen bör kunna utgå från vår gemensammaövertygelse i fråga om sanningshalten i de fyra rader som återfinns på s. 2,andra stycket i interpellationssvaret: