prot · G70994 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag upprepar vad hansagt: "Tillkomsten av nya former av likviditet illustrerar emellertid hurviktigt det är att man vid tolkningen av olika likviditetsmått beaktar deinstitutionella förändringar som kontinuerligt äger rum päkreditmarknaden." Det är det mest positiva i Omundantag från lagfarts kravet beträffande vissa äldreförvärv svaret.Det tyder väl på att man kommer att öka vaksamheten när det gäller dennalikviditetsökning. Utan en stor vaksamhet i det avseendet lär det inte varamöjligt att uppnå det låga inflationsmålet. Alla, jag med, hoppas givetvis attregeringen skall lyckas med den saken. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på fråga 1983/84:341 om undantag från lagfartskravetbeträffande vissa äldre förvärv Med hänvisning till att år 1983beslöt införa regler om undantag från lagfartskravet beträffande vissa äldreförvärv av fast egendom har frågat mig vilka åtgärder jag avseratt vidta för att berörda myndigheter skall få kännedom om de riktlinjer somenligt riksdagsbeslutet gäller för lagens tillämpning och för handläggningen avberörda inskrivningsärenden. Bakgrunden till frågan är att i denredogörelse för den nya lagstiftningen som har tagits in i verkets förinskrivningsmyndighet har redovisat motivuttalanden i propositionen men däremotinte de uttalanden som lagutskottet har gjort i ärendet och som bl. a. rörfrågan om undantagsregelns tillämpning inom sameallmänningarna. Jag har från erfaritatt i en skrivelse till verket den 27 januari 1984tagit upp frågan om komplettering av handboken i det angivna avseendet. Jag harockså inhämtat att man inom verket har för avsikt att komplettera handboken medde uppgifter som efterlyser, Någon åtgärd från min sida tordedärför inte behövas. 15MARTIN (); Det är av avgörande betydelse att riksdagensbeslut - inte bara i fråga om lagtext och anslagsbelopp utan även i fråga ommotiveringarna för besluten - bringas till vederbörande myndigheters kännedom.Den fråga som jag här tagit upp utgör ett exempel. motiveringar ochvägledning vid tillämpning av en viss lagändring har nämligen inte allsmeddelats handläggande myndigheter. föreslog regeringen i enproposition att undantag från lagfartskravet skall kunna göras vid vissa äldreförvärv av fastigheter. Lagändringen skulle främst ge staten, kyrkan ochkommunerna möjlighet att försälja egendom, som de av ålder innehaft utan att halagfart på densamma. Stora delar av domänverkets markinnehav i norra ärsådan egendom, vilket innebär att lagändringen alldeles speciellt kommit attberöra de samiska intressena. Trots detta har departementet inte tagit någrakontakter med samerna under utarbetandet av propositionen. Lagutskottetbeslöt därför att remittera propositionen, jämte en motion. tillSvenska samernas riksförbund. Främst med hänsyn till det, enligt förbundetsuppfattning, oklara rättsläget när det gäller samernas rätt till land ochvatten avstyrkte förbundet förslaget till en lagändring. Vi i lagutskottet tillstyrkte dock enhälligt förslaget.Men vi framhöll i vårt betänkande angelägenheten av att inskrivningsdomaren gören noggrann prövning innan undantagsregeln tillämpas. Vidare framhöll vi"att det får ankomma på inskrivningsdomaren att iaktta särskildförsiktighet vid prövning av om undantagsreglerna skall kunna tillämpas ifråga om inskrivningsåtgärder på sådana områden av sameallmänningarna däräganderättsfrågan inte prövats". Döm om min förvåning när jag för sedan fickkännedom om att i sin endastciterat propositionens specialmotivering. Inte med ett ord berörde manlagutskottets skrivning. Verkets information utfärdades dessutom nio dagarinnan utskottsbetänkandet justerades - alltså långt innan fattadesitt beslut. Jag ber nu att få tacka statsrådet för svaret på frågan.Det är ett positivt svar, men jag vill kommentera det något. Det är inte det första påpekandet som har gjort attdomstolsverket har beslutat sig för att komplettera handboken. I en skrivelsefrån , daterad , togs den härfrågan upp. Som svar på den skrivelsen skrev den 12 december1983: "Någon ytterligare information till inskrivningsmyndigheterna medanledning av den nya 60 a § jordabalken" - dvs. den aktuella lagändringen- "avser DV inte att lämna." Sedan har alltså Samernas riksförbundåterkommit. Jag är glad över att har tänkt om. Jag ärockså glad om min fråga eventuellt haft någon positiv effekt i detta fall. Låt migåterigen få tacka för svaret. Överläggningen var härmed avslutad. 5§ Svar på fråga 1983/84:353 om graviditetsregister har frågat mig om jag är bereddatt vidta någon åtgärd för att stoppa eller begränsa socialstyrelsensregistrering av blivande mödrar. medicinska födelseregistrering påbörjadesår på uppdrag av regeringen. Registret omfattar samtliga födslar iSverige. Registrets syfte är framför allt att övervaka graviditeteroch födslar i landet för att kunna slå larm t. ex. vid misstanke ommiljöbetingade fosterskador. Det kan ses som en utvidgning av detmissbildningsregister som infördes vid i samband med den s. k.neurosedynkatastrofen . Uppgifterna i det medicinskafödelseregistret bearbetas av medicinsk expertis som är knuten tillsocialstyrelsen. 10 protokoll 1983/84:92-94 ochinnehåller individrelaterade uppgifter. Det faller därmed under datalagensbestämmelser om personregister. Datainspektionen har utfärdat föreskrifter förregistret. Registret är kopplat till ,och enligt vad jag har inhämtat bedöms risken för läckage ur denna som minimal. har utfärdat allmänna råd tillsjukvårdshuvudmännen om införande av nya formulär till journaler inommödrahälsovård, förlossningsvård och barnhälsovård (SOSFS(M) 1981:52). Rådenhärföre-gåtts av ett omfattande samråd med berörda kliniker hos sjukvårdshuvudmännen.Kopior av vissa av de nämnda journalerna ersätter fr. o. m. 1982 den blankettsom tidigare sändes in till det medicinska födelseregistret. De registrerade uppgifterna är bl. a. av vikt förstrukturering, planering och resursfördelning inom mödrahälsovården,förlossningsvården och barnhälsovården samt för att möjliggöra analyser avfaktorer som påverkar fostret. Jag har tidigare här i kammaren framhållit att frågan ompatienternas integritetsskydd inom hälso- och sjukvården är viktig. Det ärenligt min uppfattning angeläget att fortlöpande följa rättssäkerhets- ochintegritetsfrågorna på det här området. Avslutningsvis kan jag nämna att en statlig utredning -den s.k. journalutredningen - f. n. arbetar med en översyn av utformningen avden grundläggande patientdokumentationen med hänsyn såväl till patienternasintresse av en god och säker vård som till deras integritetsintressen.Utredningen kommer också att belysa de särskilda integritets- och säkerhetsproblemsom kan gälla för dataregistrerade uppgifter som hämtas ur journaler. Mot denna bakgrund anser jag att socialstyrelsensmedicinska födelseregister fyller en angelägen hälsopolitisk funktion, och jagavser alltså inte att vidta någon åtgärd för att stoppa eller införa någrabegränsningar av registret. 17KARIN AHRLAND (fp): är det , och det ärInternationella . Jag ser det som litet symboliskt att GertrudSigurdsen valt att just svara på en fråga som angår kvinnor mest. Vi tycks vara eniga om - och det trodde jag faktiskt attvi skulle vara - att det är viktigt att uppgifterna om förlossningsvården ochbarnavården finns på , om att det behövs en forskning och om attdet för forskningen också behövs data. Men vi är väl också - och det verkar såav svaret - eniga om att kvinnors integritet eller vilja att behålla fakta ursitt privatliv för sig själva är något minst lika väsentligt. Jag ställde inte min fråga för att förhindra viktigforskning eller för att stoppa ett register som kan hjälpa många barn frånsjukdomar. Det hade varit mig fjärran. Men jag ställde den för att hjälpa tillatt förhindra onödiga läckor och kanske framför allt därför att jag tycker attdet ändå först och främst måste vara så att varje enskild individ skall ha rättatt avgöra, om hon vill bidra med personliga data i forskningens ochhälsovårdens tjänst eller om hon inte vill göra det. Jag tror nämligen, herrtalman, på kvinnorna, och jag utgår från att de gärna ger de önskadeupplysningarna till födelseregistret, ifall de själva får veta att det är förderas barns bästa. Men jag tycker att det vittnar om en nonchalans när man,som tydligen ofta har skett, inte har upplyst den blivande modern om att allaolika uppgifter, alltifrån mens till förhållandet till barnafadern, registrerascentralt med födelsenummer. Det är värre än - därvisste åtminstone medborgarna om att Storebror såg dem. Förhoppningsvis kan denhär debatten bidra till att kvinnorna genomgående blir informerade i fortsättningenoch därmed också får möjlighet att säga nej, om de inte skulle vilja hamna iregistret. Man har, , rätt att säga nej tillsjukvård eller hälsovård. Då borde man också ha rätt och möjlighet att säga nejtill att registreras. Jag tycker också att det borde vara möjligt, med hänsyntill att bara var tveksam tillpersonnamn och personnummer i de här sammanhangen, att finna ett annat system.Ingenting är omöjligt om man bara vill. Det borde vara möjligt att finna enlösning där personnumret inte används. Skulle det inte vara bra, omjournalutredningen försökte finna den lösningen och kunde redovisa den den 8mars ? För att fullända den påbörjade enighetenmellan och mig kan jag säga att jag också delar den kritik somhon för fram här mot att det har brustit i informationen till de blivandemödrarna. Det går ut meddelanden från tillsjukvårdshuvudmännen, men jag tycker att det finns anledning att påpeka attinformationen bör vara bättre. Det är i första hand som genomsina allmänna råd skall ge den här informationen, men jag har också möjlighetatt i hälso- och sjukvårdsberedningen ta upp frågan. Där finns bådesocialstyrelsen och representerade. Den sista kommentar jag vill göra är att jag vill avvaktaförslagen i journalutredningens betänkande innan jag går vidare i enlighet medvad talade för här. 19 (): Jag skall denna dag, , barasysterligt kvittera med att säga att jag tycker att detta är bra. Jag tror attGertrud och jag är eniga och även att kvinnor är eniga medoss i den här frågan. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Meddelande om svar på interpellation 1983/84:110 20 Kommunikationsminister : Herr talman!Jag vill anmäla att Per Stenmarcks interpellation om Öresundsförbindelserna pågrund av tjänsteresor inte kommer att besvaras inom stipulerad tid. Jag harkommit överens med Per Stenmarck om att interpellationen kommer att besvarasden . 7 § Svar på fråga 1983/84:352 om säkrare skolskjutsar har frågat mig om jag ämnarvidta några åtgärder för att förbättra säkerheten i skolskjutstrafiken. Naturligtvis måste mycket höga trafiksäkerhetskrav ställasi skolskjutstrafiken. Av den anledningen har skolskjutsningen regleratssärskilt. I förordningen om skolskjutsning stadgas bl. a. att verksamheten medavseende på tidsplaner och färdvägar skall ordnas så att kraven påtrafiksäkerhet tillgodoses. och hållplatser skall exempelvis för varjeskolskjuts bestämmas av skolstyrelsen efter samråd med trafiknämnd,polismyndighet och väghållare. Vidare finns regler om fordonens utmärkning, omlåsning av dörrar m.m. Skolskjutsverksamheten är såledesnoggrant reglerad från säkerhetssynpunkt. Om emellertid den närmare analysenav den olycka som föranlett att ställa frågan visar på ett behovav ytterligare åtgärder, är jag självfallet beredd att närmare pröva de förslagsom därvid kan komma fram. 22KENTH SKÅRVIK (fp): Jag tackar kommunikationsministern för detsvar jag har fått . året runt, förutom vid skoluppehållen, färdasbilar och bussar med tusentals unga flickor och pojkar till och från skolan.Vägarnas beskaffenhet och längden på färden varierar från resa till resa.Säkerheten för barnen varierar mycket. Givetvis gäller detta också föraren avbilen eller bussen. Bestämmelser finns självfallet om hur dessa resor får ochskall genomföras - det har vi hört här av kommunikationsministern - för attstörsta säkerhet vid transporten skall erhållas. Jag är också helt övertygad omatt dessa bestämmelser i de flesta fall också följs. Det kan synas varaomöjligt att helt eliminera faran för tragiska olyckor vid dessa skoltransporter,men jag anser att vi måste försöka hålla olycksfallsfrekvensen sä nära noll sommöjligt - och vi är säkert också helt överens om det. Tyvärr händer det ofta när en olycka har skett att ryktenkommer i omlopp om att säkerhetsbestämmelserna inte har uppfyllts. Så gälldeockså vid den tragiska skolskjutsolyckan i norra . Vi måste ,kommunika- tionsminister , se till att vi har visshet om attalla säkerhetsbestämmelser efterföljs vid utförandet av körorder. Föräldrarnaoch barnen måste kunna känna att barnens säkerhet går före ekonomiskaintressen. Krav måste också kunna ställas på att statens järnvägarmedverkar till att alla järnvägskorsningar som skall passeras med skolskjutsarär bevakade på något sätt. Jag anser detta vara ett minimikrav, som bör ställasoch sedan uppfyllas av berörd myndighet. Frågan är , herr talman, varför det alltid måste händatragiska olyckor innan vi försöker förhindra desamma. De som har ansvar för attskolskjutsar genomförs, vilket är en nödvändighet i vårt svenska samhälle,måste också vara ansvariga för säkerheten och se till att den är så nära hundraprocent som möjligt. Järnvägsövergångar är en stor fara och får inte varaobevakade på dessa färdvägar. Ytterligare åtgärder kan alltså vidtas. Därförvill jag ställa ännu en fråga till kommunikationsministern; Kan kommunikationsministern tänka sig att ta upp samtalmed SJ om att se över sådana övergångar som passeras med skolskjutsar ochinte är bevakade med bommar eller ljud- och ljussignaler? Jag har vid kontakt med SJ, vilket jag troratt jag haft möjlighet att berätta här i vid något annat tillfälle,fått klart för mig att SJ ser mycket allvarligt på olyckor ijärnvägskorsningar. Man har lagt ned och lägger ned ett mycket stort arbete påatt höja säkerheten. Jag kan nämna, , att omkring 500 korsningarslopas genom byggande av ersättningsvägar. SJ lägger således ned ettmycket stort arbete på att förbättra de här förutsättningarna. Regeringen harockså genom satsningarna på speciella investeringar för SJ:s räkning velatpåskynda det arbetet. När det sedan gäller den aktuellaskolskjutsolyckan har jag inhämtat att kommittén för undersökning av allvarligaolyckshändelser inlett en undersökning av den. Syftet med kommitténsundersökningsarbete är givetvis att försöka förhindra att det inträffar nyaolyckor av liknande slag eller med liknande följder. Skulle man komma fram tillatt det krävs åtgärder och föreslå sådana skall vi - som jag sade i mitt svar -självfallet undersöka möjligheten att åtstadkomma de förbättringarna. 24KENTH SKÄR (): Jag är givetvis mycket medveten om attkommunikafionsmi-nistern är lika angelägen som alla vi andra att sådana härolyckor inte skall hända. Jag är också helt medveten om att det givetvis ärsvårt för SJ att klara att bevaka alla de järnvägskorsningar som finns ilandet. Men järnvägskorsningar behöver ju inte alltid bevakas med bommar ochljud- och ljussignaler -de kan också bevakas manuellt. Ett krav som kan ställasär att man på något sätt skall bevaka de korsningar som skall passeras. Likagärna som skolelever kan bevaka övergångar på gator och vägar kanjärnvägskorsningarna bevakas. Om lokaliseringen av SAS huvudkontor Jag vill också fråga kommunikationsministern om det är såatt det för tillfället pågår - jag har nämligen hört det - någon utredning somhar samband med skolskjutsar. Källan till den uppgiften är en taxiägare, sompåstod att det pågick någon utredning för att komma fram till säkrareförhållanden. Jag är inte säker på att det är riktigt och vill fråga om det ärså. 25 Kommunikationsminister : Herr talman!Jag känner inte till att det pågår någon speciell utredning när det gällerskolskjutsarna - jag förstår att det var det menade. Däremotarbetar man över huvud taget - och det tycker jag är mycket viktigt - för attskapa säkerhet omkring just järnvägskorsningar; de innebär utan tvivel olycksfallsrisker.Det arbetet har intensifierats. Man anser det oerhört vikfigt attförsöka lösa dessa problem. 26 (): Jag tackar för detta besked. Jag tror säkertatt kommunikationsministern och hans departement kommer att arbeta vidare påde här frågorna. Jag hoppas bara innerligt att vi skall slippa seoch höra om sådana här olyckor. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på fråga 1983/84:340 om lokaliseringen av SAShuvudkontor har mot bakgrund av svenskastatens ägarintressen i SAS frågat mig om jag är beredd att verka för attbolagets huvudkontor förläggs till en kommun med underskott på arbetstillfällen,exempelvis eller . Inledningsvis vill jag peka på att SAS är ett privatföretag som ägs av skandinaviska intressen och där svenska staten endast har enminoritetsandel. SAS har krav på sig att bedriva sinverksamhet effektivt och med långsiktig lönsamhet. Huvudkontorets lokaliseringhar naturligtvis särskild strategisk betydelse för SAS som skandinavisktflygföretag. Vid valet mellan platser som kan godtas från samhällelig synpunktmed avseende på markanvändning o. d. får män acceptera att SAS bedömningar bliravgörande. 28PÄR (): Jag ber att få tacka kommunikationsministernför svaret på min fråga. Tyvärr tvingas jag dock konstatera att det var ettganska kraftlöst svar. Om man vill sammanfatta det ännu kortare än det är, kanman säga; Vi vill inte och vi kan inte. Detta tycker jag är litet allvarligt, för min fråga berörett ganska viktigt problem. Den ojämna fördelningen av arbetsplatser iStockholmsregionen är ett av deallra största problemen i . Det leder till att de somförvärvsarbetar här i länet ofta har mycket långa arbetsresor. Eftersom enmycket stor del av arbetsplatserna är koncentrerad till ett mycket begränsatgeografiskt område, innebär det också svåra köproblem och en stor belastning påtrafikapparaten. Man måste alltså dimensionera trafiksystemet för atttransportera en stor mängd människor in till den centrala delen av regionen påmorgonen och ut därifrån . Det blir fråga om mycket dåligresursanvändning. Kommunikationsministern borde naturligtvis ha all förståelseför det problemet. Dessutom leder den ojämna fördelningen av arbetsplatsertill ensidiga miljöer. Vissa miljöer blir mycket starkt präglade avarbetsplatstätheten, medan andra miljöer får en markerad sovstadskaraktär. Frågan om lokaliseringen av SAS huvudkontor ärnaturligtvis bara en delfråga. Men vår allmänna strävan måste vara att försökase till att sådana här stora nylokaliseringar eller omlokaliseringar förläggstill de delar av länet som inte har överskott på arbetsplatser. Placerade man SAS huvudkontor längre norrut, t. ex. iUpplands-Väsby eller , skulle det innebära ett mycket värdefullttillskott av arbetstillfällen där. Det skulle också vara positivt for ,för vad kommun behöver är inte flera arbetsplatser utan ordentligagrönområden och rekreationsmöjligheter. Enligt gällande planering är ÖstraFrösunda avsett att bli just ett grönområde. Det ligger också mycketnaturskönt. Därför är det synd att det exploateras på detta sätt. Regeringen vill nu inte göra någonting och anger för dettatvå motiveringar. Den ena är att staten endast har en minoritetsandel i SAS.Men det hindrar väl inte från att försöka påverka SAS. Ellervill kommunikationsministern göra gällande att saknarinflytande på SAS? Den andra motiveringen är att SAS måste ha en långsiktiglönsamhet. Då uppstår frågan: På vilket sätt skulle denna lönsamhet försämras,om huvudkontoret flyttades längre norrut? Omlokaliseringen av SAS huvudkontor Tyvärr måste jag påminna om attstatens andel i ägandet när det gäller SAS är tre fjortondelar. säger att detta inte kan hindra staten att försöka vara med och påverka. Diskussionen om lokaliseringen av SAS huvudkontor harpågått . I första hand har frågan gällt vilken huvudstad manskulle välja. Efter denna långa diskussion och utifrån de uppgifter som jag harinhämtat har vi sett det såsom en framgång att man slutligen bestämde sig föratt placera huvudkontoret i . Jag kan berätta att våra grannländersintressenter har uttryckt uppfattningar även beträffande placeringen inomStockholmsområdet. Ännu har SAS inte fattat något deflnitivt beslut. Jagutgår dock ifrån att SAS först och främst har ett intresse av att placerahuvudkontoret i närheten av . Man skulle då kunna tänka sig enplacering i t. ex. kommun, vilket förordar. Om lokaliseringen av SAS huvudkontor sig föratt ta upp denna lokalisering på det sätt som jag har beskrivit. Jag håller gärna med om att det vore bra om man avregionalpolitiska skäl kunde placera ut sysselsättningstillfällen inomStockholmsområdet. Utflyttningen av inrikesflyget till har betytt attArlanda har blivit den absolut största arbetsplatsen i . Jag ärövertygad om, herr talman, att detta kommer att innebära att området härigenomdrar åt sig ytterligare arbetstillfällen. 30 (); Kommunikationsministern upprepar att densvenska regeringen bara står för ett minoritetsintresse i SAS - det är jagockså medveten om. Min fråga var: Innebär detta att den svenska regeringeninte har något inflytande på SAS? Något riktigt klart besked fick jag inte. Jagutgår faktiskt ifrån att den har ett inflytande påföretaget. Regeringen kan inte två sina händer med hänvisning tillminoritetssituationen, eftersom regeringen såsom ägarpart har ett ansvar förvad SAS gör. Lika väl som vi brukar låta privata ägarintressen ha ansvar förvad de företag som de är medägare i gör måste även staten ta ett ägaransvar förvad SAS bestämmer sig för och inte bestämmer sig för. Vi tycker alla att det är bra att huvudkontoret kommertill . På låter det litet grand som om vi skallvara så glada och tacksamma för att SAS över huvud taget, och förhoppningsvis,vill förlägga sitt kontor här att vi inte skall ha några synpunkter på var iregionen det placeras. Det tycker jag är en felaktig inställning. Vi bör kunnaerbjuda SAS attraktiva lokaliseringar, som inte är lika negativa med avseendepå den regionala balansen, effekter pä grönområden osv. Sett ur övriga nordiska länders synvinkel borde detrimligen inte vara en nackdel om SAS huvudkontor kom närmare än vad dethär är fråga om, t. ex. eller kommun. En sådan placeringinnebär en något bättre tillgänglighet för dem som kommer till SAS huvudkontorvia . från SAS verksamhetssynpunkt kan det inte heller varanågon nackdel om huvudkontoret skulle komma närmare , som vid sidan avhuvudkontoret är den största arbetsplatsen för SAS i denna region. På Arlandafinns ju flygmaskinerna, den flygande personalen m. m. Det borde med litet ansträngning vara fullt möjligt atthitta en lokalisering som är lika attraktiv för SAS och som ligger längrenorrut och är bättre ur en regional synvinkel. Överläggningen var härmed avslutad. 9 §Svar på fråga 1983/84:364 om den föreslagna avgiften för personer sominte önskar upptas i telefonkatalogen 31 Kommunikationsminister : Herr talman!Jörgen har frågat mig, vilka motiven är för att planeraratt ta ut en årsavgift på av den som inte vill ha sitt namn itelefonkatalogen. huvudsakliga motiv för detta beslut är att deca 360 000 abonnenter som inte vill ha sitt namn i telefonkatalogen förorsakarverket merkostnader. Det är av abonnenterna som inte står itelefonkatalogen och antalet har ökat . För dessa har televerketspecialrutiner i samband med förfrågningar m.m., som kostar extra. Om den föreslagna avgiften för personer som inte önskarupptas i telefonkatalogen 32 JÖRGENULLENHAG (fp): Jag tackar kommunikationsministern för svaret på min fråga. Det framgår av svaret att det inte är ett aprilskämt attmänniskor skall betala för att slippa stå i telefonkatalogen. Det har bekräftats även tidigare. marknadschefLars vid har uttalat följande: "Verkets jurister har diskuterat det här ochsignalerat grönt: visserligen har abonnenterna rätt till sekretess, men lagenförbjuder oss faktiskt inte att ta betalt för den rätten!" På frågan om han inte tror att många upplever en sådanavgiftsfinansiering som i varje fall moraliskt stötande svarar : "Det kan förstås hända.