prot · G70911 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:11 1 § Fyllnadsval till utskott Företogs val av en suppleant i vartoch ett av justitie-, försvars- och socialutskotten. Enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag harvalberedningen enhälligt föreslagit till suppleant ijustitieutskottet, till suppleant i försvarsutskottet ochLars-Ove till suppleant i socialutskottet. suppleant i justitieutskottet () suppleant i försvarsutskottet () suppleant i socialutskottet (vpk) 2 § Kompletteringsval till utskott Moderata samlingspartiets partigrupp har som ny ledamot ilagutskottet efter anmält nuvarande suppleanten ochsom ny suppleant anmält i . den 20oktober]983 Om underlättad övergång till soluppvärmning avtappvarmvatten ledamot i lagutskottet () i (m) 3 § Svar på fråga 1983/84:11 om underlättad övergång tillsoluppvärmning av tappvarmvatten har frågat mig vad jag ämnargöra för att underlätta övergången till soluppvärmning av tappvarmvatten ibostadsbeståndet så att olje- och fastbränslepannorna kan ställas av under dentid de ej behövs för uppvärmning. Inom energiforskningsprogranunets ram satsas betydanderesurser för utveckling av teknik, system och utrustning för att garantera denframtida energiförsörjningen och skapa mindre oljeberoende energisystem. DelprogrammetEnergianvändning för bebyggelse innehåller bl. a. sol värmeteknik. Vidare finns det möjligheter att inom ramen för denstatliga bostadsfinansieringen erhålla stöd tilT kostnader för system försoluppvärmning av tappvarmvatten. Stödet lämnas i form av förmånliga energilån.För egnahem lämnas lån med en räntefri del, och för hyres- och bostadsrättshuslämnas lån med subventionerad ränta. Inom övervägs f. n. hur solvärmeteknikeni fortsättningen skall kunna stödjas på bästa sätt. 4 (): Låt mig tacka energiministern för svaret,även om det inte gav så mycket för dagen. Fördelarna och problemen med solvärme ligger ju i att maninte betalar något för energin men däremot har betydande engångskostnader föranläggningen. Därför är inte dagens stödformer bra utformade, men jag finnerdet tillfredsställande att det inom pågår ett arbete för attfinna bättre former. Det skall bli intressant att ta del av resultatet. Ett utnyttjande av solenergin kräver enligt min mening satsar på mindre anläggningar. Låt mig belysa detta med ett exempel. I kärnkraftskampanjen presenterade motståndarna enalternativ plan för hur kommuns energiförsörjning skulle kunnaordnas. av detta behov, förklarade man, skulle komma från solvärme, och ien broschyr hade man ritat in en liten puttrig anläggning bredvid . Jag satte mig ned och räknade ut vilka ytor man skullebehöva ta i anspråk för att klara dessa av försörjning.Resultatet blev verkligen tankeväckande. Om man tänker sig att man skulle utföra stora anläggningardär solfångarna placerades på en yta av ungefär en fotbollsplans storlek,skulle det behövas ett band av fotbollsplaner lagda bredvid varandra på över enmils längd. På dessa ytor måste man dessutom ställa kravet att de inte skuggasav bebyggelse, skog. höjder eller annat intilliggande hinder försolstrålningen. Man skulle i praktiken behöva ta i anspråk för detta. Det är alltså uppenbart att en användning a>' solenergii t, ex. bostadsbeståndet kräver att man utnyttjar tillgängliga husytor förinbyggnad av solfångare. Att detta inte har skett dä det gäller det som jag harfrågat om, solvärmesystein för tappvarmvatten, har främst två förklaringar. Den första är att lönsamheten är varierande, I en del fallär lönsamheten mycket god, I andra fall är den på gränsen. Detta problem skullekunna undanröjas genom en förbättring av statens stöd, motsvarande vad som nukommer att ges åt de inhemska bränslena. Man skulle kunna börja med att betalatillbaka momsen till den som installerar en anläggning, eftersom det är en drygkostnad. Lånevillkoren skulle också kunna förbättras. Den andra förklaringen är den byråkrati som har punkteratbranschen. En angelägen åtgärd är att man lättar på denna byråkrati. Att införakrav på att solfångarna skall typbesiktigas när hela området är under tekniskutveckling är direkt utvecklingshämmande och fördyrande för konsumenten. Slopadenna typbesiktning som krav för långivning! Jag vill gärna höra hurenergiministern ser på förslaget att slopa kravet på byggnadslov försolfångarinstallationer. Om underlättad övergång tUl soluppvärmning avtappvarmvatten Jag vill börja med att än en gång understrykaatt det nu pågår en översyn av hur vi i fortsättningen på bästa sätt skallstödja denna teknik och dess utveckling. Det är naturligt med tanke pä att detär en teknik i utveckling. Man är nu på väg in i det andra skedet när det hållerpå att bli intressant att introducera solvärmetekniken i större skala, vilketskall ske senast om . börjar man komma fram till bättretillämpningsmetoder och ned i kommersiellt gångbara kostnader. Jag vill som en allmän reflexion säga att det är minstlika viktigt att vi driver på utvecklingen för att generellt få ned kostnadentill en rimlig nivå som att gå in för subventioner. Vi skall generöst stödjautvecklingen i ett strategiskt viktigt skede, men kostnaden för ny energiteknikmåste komma ner i sådana nivåer att tekniken blirkommersiellt gångbar på normala villkor. Vi börjar nu närma oss den situationen när det gällersolvärmetekniken. Särskilt kombinationen solvärmeanläggningar och värmepumparvisar på sina håll upp en positiv kostnadsbild - kostnaden närmar sig 20 öreper kWh. Dä får man en annan och mycket bättre situation än . Det ärockså på gång mycket mer praktiska lösningar när det gäller integrationen avsolvärmeteknik med annan byggnadsteknik. Vi arbetar intensivt vidare på detta område och kommerinom en inte alltför avlägsen framtid att redovisa hur vi skall fortsättaarbetet. Om imderlättad övergång till soluppvärmning avtappvarmvatten 6KJELL (): Jag tycker att det är bra att energiministernhärdeklareraren positiv inställning till solvärmen. Det som oroar mig är attstödet praktiskt taget uteslutande går till stora anläggningar. Syftet med mittexempel var att belysa att vi måste få in solvärmetekniken ibostadsbebyggelsen. Man måste lära sig att tänka på solvärme när mankonstruerar och bygger hus. En rejäl satsning på solvärmesystem ibostadsbebyggelsen skulle innebära att inemot en halv miljon oljepannor kundestängas av . Oljeanvändningen skulle minska med ungefär enhalv miljon m'', vilket skulle innebära en förbättring av bytesbalansen med ca1 miljard kronor. Miljön skulle komina att förbättras mycket kraftigt, eftersomoljepannorna oftast är ganska dåligt injusterade under sommarhalvåret.Sysselsättningen inom byggnadssektorn skulle öka, vilket är ganska välkommet idagens läge. Det kanske viktigaste av allt är dock att en större användning av direktverkandesolenergi sannolikt skulle öka allmänhetens intresse för och kunskaper om solensom energikälla. Det finns anledning att tro att nya idéer skulle växa fram ochatt utvecklingen på detta område skulle komma att påskyndas. Säkert skulle långtfler än börja fundera över hur man skulle kunna bygga in absorbatorer idet befintliga bostadsbeståndet och över hur det kommande bostads- ochbyggnadsbeståndet skulle se ut. För att ingen skall tro att ingenting görs f.n., vill jag gärna redovisa att det enbart inom nu pågåendeenergiforskningsprogram har avsatts 37 milj. kr. Dessutomsatsar man pengar pä detta område, som jag sade, med hjälp av energilån. Ocksånär det gäller experimentbyggande finns det ett par mycket stora, nu pågåendeprojekt. Jag hade t. ex, glädjen att i Lyckebo utanför invigavärldens största anläggning för säsonglagrad solvärme för bostadsuppvärmning. Vi har full förtröstan på att man - manskulle kunna tala om den tredje generationen inom denna teknik - kan komma framtill metoder för total integration av solvärmeteknik och byggande. Då kommersoltekniken inte att innebära någon egentlig merkostnad och kommer att kunnainlemmas bl, a, i de insatser som görs inom ramen för ROT-programmet, 8 (): Jag är fortfarande mycket tacksam för attstora insatser görs då det gäller solforskningen. Men det finns en litendissonans mellan oss, därför att jag är intresserad av de små anläggningarna,medan talar om dessa väldigt stora anläggningar, därvi satsar alla pengar. Branschen solfångare, de system som jag just har frågatom, är ju helt punkterad. Enligt uppgifter som jag tyvärr inte har kunnatkontrollera, var det en brant stigande och mycket fin utveckling. Menutvecklingen gick tillbaka - från 30 000 till 3 000 installerade kvadratmeterpå ett enda är. innebäratt praktiskt taget varenda tillverkare av sådana här system i har lagtner. Jag är verkligen orolig för hur man skall få i gång enutveckling på nytt inom just detta område. En mycket stor del av vår bebyggelseär sådan att den inte lämpar sig för stora system, där energin skalldistribueras i fjärrvärmenät, utan den är så pass decentraliserad att man därmåste anviinda små system. Det problem som nu tar upp ärinte unikt för solvärmetekniken, utan vi upplever pä alla dessa områden med nyenergiteknik - liksom f. ö. på andra områden med ny teknik - iigångsättningsfasen när det blir osäkerhet på marknaden och när det blossar uppett stort intresse. Mänga gör oerhört fina insatser, men det kan uppståbarnsjukdomar och problem. Det går nog inte att undvika att man måste ta sig urden perioden. Vårt sätt att arbeta , i samarbete med bostadsmarknaden,ansvariga myndigheter, företagen och industrin, är att försöka få i gång enstabil utveckling, med standardiserade produkter och så litet byråkrati sommöjligt, som kan ge branschen en säkerhet för att lyckas. Vi är långt komna påden vägen , men vi måste på alla dessa områden acceptera att det i börjanblir en period av osäkerhet dä sådana här problem kan uppstå. Det går inte attåstadkomma teknisk utveckling utan att man accepterar också den fasen. Om underlättad övergång tiU soluppvärmning avtappvarmvatten 10 (): För de små anläggningar som jag talar omfinns det inte längre någon marknad. När det gäller dem har man inte hellernågot som helst bekymmer med tekniken. Vi har fullt funktionsdugligaanläggningar. Låt mig som exempel nämna i . Därsatsade man på en solfångare med en utomordentligt hög kvalitet - det var ettgediget Eskilstunahantverk, Vad hände? Jo, bestämmelserna var sådana att allmänheteninte kunde få energisparlån och stöd för att installera denna anläggning baradärför att den inte var testad. Man gick in med byråkratin och införde alltsåkravet på att solfångarna skulle vara testade, innan man inom branschen överhuvud taget kunde komma i gång med försäljningen. Det är detta som är bekymret. Jag tror inte att det är detta som ärbekymret. med bra produkter har ingenting att frukta. Viförsöker upprätthålla ett sä gott rykte inom branschen att inte oseriösaföretag förstör marknaden för andra. Naturligtvis skall vi undvika onödig byråkrati. Denöversyn som pågår syftar bl. a. till att förenkla förfarandet både när detgäller stödformerna och när det gäller de här frågorna. Men det finns ett behovav att lyfta fram de Om vissa påstådda missförhållanden vid dragonregementei A r vidsjaur företagsom är bra och pålitliga och att, som jag sade, förhindra att de som däremotharen teknik på sina anläggningar som inte fungerar ger dem som är duktigadåligt rykte, för om det sker vågar konsumenterna inte köpa produkterna. 12 (): Problemet i just det exempel jag nämnde ärden tempoförlust som uppstår när ett företag skall behöva vänta påatt en provning utförs och inte kan marknadsföra sin produkt.Företaget måste dessutom vänta ytterligare , om det skulle vilja göraen liten ändring på solfångaren, eftersom den då måste testas och godkännas pånytt. I ett introduktionsskede är det teknik- och framstegsfientligt att hasådana bestämmelser. Jag tror att gör klokt i att se över detta. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på fråga 1983/84:30 om vissa påståddamissförhållanden vid i har frågat mig vilka åtgärderjagar beredd att vidta för att komma till rätta med vissa påståddamissförhållanden vid . I tidningen i augusti i årfanns en artikel om förråande sångtexter som förekommit i utbildningen vidNorrlands dragonregemente i . Med anledning av artikeln har enanmälan inkommit till länsåklagarmyndigheten i . Beträffande sakförhållandet har jag inhämtat att två ungabefäl utnyttjat de aktuella texterna vid utbildningen som detjänstgjorde vid regementet. Sådana inslag i utbildningen kan självfallet inteaccepteras. Såväl regementsledningen som övrigt befäl har också tagit avståndfrån det inträffade. Jag är övertygad om att det varit fråga om en isoleradföreteelse, och jag förutsätter att utbildningen bedrivs i enlighet med devärderingar som är allmänt accepterade inom samhället. 14 (vpk): Jag är självfallet nöjd med den klaradeklarationen att det inträffade inte kan accepteras. Däremot är jag inte nöjdmed att försvarsministern bara helt enkelt förutsätter att utbildningenfortsättningsvis skall bedrivas enligt de värderingar som accepteras avsamhället. Jag tycker att försvarsministern här borde göra en precisering. Manbör precisera om det över huvud taget kan tolereras att svenska officeraredeltar i NATO-marscher. Vi har också ganska dåliga erfarenheter sedan förravärldskriget av hur den svenska värnpliktsutbildningen då kunde bedrivas enligtnormer som god- kändes av det svenska samhället. Det fanns dåarbetskompanier i , och det fanns dä arméofficerare och stadsfiskalersom planerade för helt annan verksamhet än den som var godkänd i samhället.Detta är ganska allvarligt. Jag tycker att försvarsministern klart borde visa vem somär chef för den här delen och mycket klart ta avstånd från det som hänt och setill att detta avståndstagande förs ut på de olika regementena. Om vi håller oss till självafrågan, sångtexterna, så sade jag , när jag tog del av dem: Dettaär icke tolerabelt. Detta kan icke accepteras. 1 det fallet gjordes enutredning, och man kom fram till att det var två unga officerare som för sinaegna grupper hade gjort dessa sångtexter. Dessa två officerare finns intelängre kvar. Militärledning, regementsledning och andra har tagit avstånd från detinträffade. Frågan är också under rättslig prövning. Jag tycker inte att jag kan ge ett klarare svar. Detta äricke acceptabelt. Jag tänker icke acceptera det, om det skulle upprepas. 16 (vpk): Jag är fortfarande nöjd med deklarationen.Försvarsministern har kanske inte tillräckligt klart visat hur han har tänktfä fram detta avståndstagande ute på de olika regementena. Jag förstår att jaginte får veta mer om försvarsministerns avsikter i det fallet, men jag noterarförsvarsministerns mycket klara politiska avståndstagande från sådan härverksamhet. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på fråga 1983/84:35 om ubåtsskyddet kring har frågat mig om vilkaåtgärder jag avser vidta för att ubåtsskyddet kring skall förstärkasmed hjälp av bl. a. tullkryssaren . Vid min anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgetenför /84 kommer jag att redovisa bl. a. de åtgärder som vidtasför att förstärka ubåtsskyddet. Enligt min mening bör alla möjligheter tas tillvara för att snabbt och effektivt förstärka ubåtsskyddet. Som ett led i dettaarbete har regeringen gett överbefälhavaren i uppdrag att före iår bl. a. redovisa dels åtgärder som erfordras för att tidigarelägga planeradanskaffning av materiel för utbåtsskydd, dels behovet av omfördelning avresurser under innevarande budgetår för detta ändamål. I detta sammanhang övervägs såväl behovet av ubåtsskyddkring som behovet av hydrofonutrustning på fartyg. 18 (): Jag tackar försvarsministern för svaret påmin fråga. Det låter ju väldigt positivt när försvarsministern säger att allamöjligheter skall tillvaratas för att snabbt och effektivt förstärkaubåtsskyddet. Låt mig då genast fråga: Kommer försvarsministern nu att underrättaÖB om innehållet i den fråga som jag har ställt och om de positiva synpunktersom jag hoppas att försvarsministern har i detta ärende? Jag har i frågetexten gjort det något överraskandekonstaterandet att det enda gotländska kustbevakningsfartyg som var utrustatmed hydrofon, som ju är lämplig för ubåtsjakt, fick sin hydrofon bortplockad isomras. Detta fartyg, TV 101, som är stationerat i , fick inte någon nyhydrofon. Detta skedde som försvaret bokstavligen roparefter resurser, dvs. i första hand hydrofonutrustning för fartyg ochhelikoptrar för ubåtsjakt. På har försvaret sannerligen inget överskottpä sådana här resurser. Det skulle behövas hydrofoner på vartenda fartyg som ärlämpat härför, både försvarets och . Tullkryssaren utgör bl. a. genom sin stationeringen lämplig plattform för ubåtsjakt. Fartyget har också visat sin förmågahärvidlag. Jag har själv inhämtat uppgifter om hur det gick till närden här tullkryssaren i berövades möjligheten att betjäna vårt land ijakten på främmande ubåtar. Det var främst av arbetsmiljöskäl som man tog borthydrofonen. Den var av äldre modell och utrymmeskrävande. gränschef ville ha en ny och modernhydrofon ombord på 101. En sådan är nämligen inte så utrymmeskrävande. Hantog då kontakter, enligt uppgift med FMV, som har att svara för upphandling.Där var man till en början positiv. Men så skedde en vändning. FMV meddelade -detta är uppgifter som jag alltså inhämtat från gränschefen -dels att man intehade lämpliga hydrofoner i lager, dels att man inte hade pengar till nya. Detbeskedet gavs innan fartyget renoverades. Jag vill fråga försvarsministern vad han anser om att maninte gjort i ordning fartyget för en ny installation utan att det nu krävs enny renovering. tog upp frågan om jag tänkteinformera ÖB och försvarsstaben. Försvarsstaben och överbefälhavaren skallåtminstone ha en bra underrättelseverksamhet, och de har säkerligen följt dennadiskussion. I annat fall skall jag naturligtvis ta upp saken med dem. Anledningen till att hydrofonen på tullkryssaren TV 101togs bort i samband med moderniseringen av fartyget var dels att den ansågsskrymmande, dels att den varomodern. Den teknik som vi möter vidubåtsincidenter är avancerad. De hydrofoner som finns bl. a. på tullverketsfartyg är av äldre typ och har en begränsad effekt. Försvaret eftersträvar attanskaffa ett system som ger en hög effekt. Vid moderniseringen av tullkryssarenTV 101 ansåg sig chefen för marinen dä inte ha resurser för att anskaffa en ny,modern hydrofon. Sedan desshar vi fått förslag på ytterligare 250 milj. kr. Ytterligareubåtsskyddsåtgärder håller på att prövas av överbefälhavaren och chefen förmarinen, och förslag kommer att lämnas . Det finns en planför att förstärka ubåtsskyddet kring . 1 denna plan ingår ävenanskaffning av modern hydrofonutrustning. I första hand prioriteras dockenheter som i betydande utsträckning kan vara verksamma iubåtsskyddsverksamheten. Men nya planer på den här punkten kommer. Det kommeratt anskaffas nya hydrofoner. Jag tror, , att vi i det här falletkan bli överens om att vi skall ha bra hydrofoner och teknik också påtullverkets fartyg. Om den planerade utplaceringen av tiya medeldistansvapeni 20GÖTHE (): Jag tackar försvarsministern för dekompletterande svaren. Informationen förutsätts fungera. Jag är också övertygadom att ÖB, chefen för marinen och de andra i försvarsledningen håller sig äjour med vad som sägs i på försvarsområdet. I det här fallet finns det dock anledning att rikta enkompletterande fråga till försvarsministern. Det förefaller minst sagt märkligtatt man i dessa tider inte bättre har tagit vara på den resurs som ettkustbevakningsfartyg utgör. På grund av tidsbrist hann jag inte i mitt förstainlägg klargöra exakt hur det ligger till. Man har alltså inte vidrestaureringen av fartyget gjort det klart för en installation av nya ochmoderna hydrofoner. måste man ta upp fartyget på slip för att göra alladessa installationer. Det förefaller mig något onödigt. Jag måste faktiskt be försvarsministern att förklara hursådant kan gå till. Jag utgår från att inom försvaret vet den vänstra handenvad den högra gör och tvärtom. Om FMV, , inte hadepengar just vid det tillfället skulle man ha kunnat räkna med att man i en näraframtid hade det. De fyra systerfartygen till TV 101 är stationerade iNynäshamn, och , och de skall också renoveras. Då vill jagfråga försvarsministern: då dessa nya effektiva hydrofoner att placerasin från början? Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på fråga 1983/84:39 om den planeradeutplaceringen av nya medeldistansvapen i 21 Utrikesminister : Herr talman!Gunnel har ställt följande fråga till mig: Vad avser regeringen att göraför att söka förhindra en ytterligare upprustning i genom utplaceringenav nya medeldistansvapen? Även om den inte deltar i de s. k.INF-förhandlingarna i om medeldistansvapen mellan och ,följer regeringen givetvis förhandlingarna mycket noga. Det är vår förhoppningatt parterna skall nå fram till en lösning som innebär att kärnvapenarsenalernai Om den planerade utplaceringen av nya medeldistansvapen iVästeuropa Denna uppfattning har vi gett uttryck för på många olika sätt. Den anser att ingen ytterligareutplacering av kärnvapen bör äga rum. Den anser vidare att en substantiellnedskärning av de kärnvapensystem som redan finns och en balans på detkonventionella området måste komina till stånd. Den svenska positionenuttrycktes senast i mitt anförande inför ochi regeringsförklaringen . 22 (): Tack, utrikesministern, för svaret på min fråga. Jag kan instämma i utrikesministerns förhoppning attförhandlingsparterna i skall nå fram till en lösning som innebär enminskning av kärnvapenarsenalerna i . Jag är naturligtvis införstådd m.edatt våra möjligheter att från svensk sida ingripa i detta skeende ärbegränsade. Jag finner ändå utrikesministerns svar litet väl passivt. Den frågasom jag ställde var kortfattad, och avsikten var närmast att få till stånd ensvensk markering i fråga om medeldistansrobotarna, i samband med de nu pågåendeprotestaktiviteterna i . Jag har också ett särskilt önskemål somjag skall återkomma till. är ett ödesår för . Utplaceringen av kommer att börja , om inget resultat uppnåsi förhandlingarna mellan och . Och förhoppningarna om ettresultat minskar för var dag som går. står således inför en ödesdigerupprustning. har byggt upp sina medelsdistans-robotar, ochNATO-beslutet innebär alltså en utplacering av nya robotar -detta i ett Europasom redan är rustat till tänderna och där det folkliga motståndetväxer mot upprustningen. Utplaceringen berodde i hög grad pä de västtyskasocialdemokraternas agerande. Det var de som genom är 1977 toginitiativet till NATO-upprustningen som ledde till dubbelbeslut. USAansåg ju att medeldistansrobotarna inte var strategiskt nödvändiga. kan vi konstatera att det inte är militära skäl sommotiverar utplaceringen, utan frågan har blivit en prestigefråga. Det visarvilken oerhörd cynism som ligger bakom all upprustning i världen. Motståndet har växt, inte minst i . De tyskasocialdemokraterna erkänner att de har gjort en felbedömning av frågan ochkommer enligt tidningsuppgifter att vid sin kongress säga nej tillutplaceringen. Och just pågår ett intensivt freds- ochprotestarbete i , där en viss dag hela stannade i fem minutersom en demonstration mot upprustningen. är en del av , och vi är beroende avutvecklingen där. Jag framställer följande önskemål till utrikesministern ochregeringen: Låt oss stanna under mottot: Sverigesfolk kräver: Ingen utplacering av , nedskärning av de sovjetiskarobotarna. Jag skulle önska att utrikesministern och regeringenövervägde detta förslag allvarligt. I den polarisering som vi har i vårt landskulle det kännas befriande att få göra en sak för fred och nedrustningtillsammans, i vetskap om att vi hör ihop i vårt land och är beroende avvarandra och av utvecklingen i . uppfattning och min är i alltväsentligt överensstämmande beträffande hur allvarligt är. Men jag vill också säga att jag finner det orimligt attbeteckna vår regering som passiv. När det gäller frågan om kärnvapen i Europahar vi tagit olika initiativ för att regionalt få bort kärnvapnen.