prot · G709164 · 1983-12-31 00:00:00 — Den lägsta läkartätheten mätt på samma sätt finns iKalmar, och . Det är rikfigt. Sedankan man mäta läkarbesök. Hur många läkarbesök man får på en viss ort eller iett visst län beror ingalunda enbart på hur många läkare det finns att besöka,utan det kan bero på många andra ting. Därförbör man infe glömma det som BjörnMolin tog upp, nämligen att läkarna i just , och taremot tusentals och åter tusentals besök av personer som bor på andra orter ändessa tre. Anf.100 () replik: Jag skall inte förlänga debattenmycket, men faktum är att vi har färre läkare att tillgå i glesbygdslänen änvad vi har i tätorterna - och det är något som man måste råda bot på. I mycket stor enighet antog 1982 den nya hälso-och sjukvårdslagen,som gäller från . Det vägledande för svensk hälso- ochsjukvård anges i lagens 2 § som lyder: 10Riksdagens protokoll 1983/84:163-164 Vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m. "Målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa ochen vård på lika villkor för hela befolkningen." Lagen är en ramlag som sjukvårdshuvudmännen skall ge ettkonkret innehåll. Staten stimulerar med statsbidrag inriktningen avverksamheten i enlighet med lagens målsättning. Den proposition som riksdagennu behandlar bygger på en överenskommelse mellan staten och Landstingsförbundet.Den gäller vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, och dessa ersättningarkan sägas vara etf steg på vägen mot aft uppfylla hälso- och sjukvårdslagensmålsättning om en god hälsa och vård på lika villkor för alla människor i vårtland. Jag vill inte påstå att vi når ända fram med det här förslaget. Svensk hälso- och sjukvård står på en hög nivå, bådekvalitativt och kvantitativt. Vi har inom den offentliga sjukvården ca 400 000anställda. Debatten omkring den-här proposifionen har mest rört sig om denlilla gruppen - ca 22 000 - som läkarna utgör. Låt mig framhålla att den storagruppen är sjuksköterskor, undersköterskor och sjukvårdsbiträden, somtillsammans utgör ca 134 000. Dessutom tillkommer laboratorieassistenter,sjukgymnaster, arbetsterapeuter, psykologer, skötare i psykiatrisk vård, osv. Till alla grupper sjukhusanställda skulle jag vilja säga:Ni gör etf bra jobb. Det är mycket tack vare er som vi har vår höga nivå påsjukvården. En arbetsgrupp under hälso- och sjukvårdsberedningen, därjag är ordförande, hade till uppgift när den startade sitt arbete ,närmare bestämt på Dagmardagen, aft utreda hur en samordnad ersättning tillsjukvårdshuvudmännen kunde utformas. Det uppdraget har också i vederbörligordning redovisats för . Det gällde aft förenkla reglerna och minska den statligadetaljregleringen som ett led i att avbyråkratisera sjukvården. Det gällde attöka rättvisan och jämlikheten vad beträffar tillgången fill en god hälso- ochsjukvård. Det gällde att sfimulera särskilt prioriterade områden som t. ex. denöppna psykiatriska vården, hemsjukvården och den förebyggande vården. Sådanaförslag föreligger nu i den proposition som behandlas. De ca för vart och ett av åren 1985och 1986 som staten åtagit sig aft utbetala till sjukvårdshuvudmännen gäller ihuvudsak dessa frågor. Aft bidragefs konstruktion ändras från att varaprestationsrelaterat till atf vara etf invånarbidrag är ett led i en rättvisarefördelning liksom etf led i avbyråkrafiseringen. En annan uppgift som låg i arbetsgruppens uppdrag var atfse hur ersättningen fill sjukvårdshuvudmännen kan samordnas med försäkringensersättningar till privatpraktiserande läkare och aft, i enlighet med riksdagensbeslut av , se över anslutningsreglerna för fritidspraktikerna. Antaletheltidspraktiserande läkare 1983 var 610. Fritidspraktikernas antal beräknasfill 2 700. Det är främst omkring denna lilla grupp inom läkarkåren somdebatten har rasat . Jag tycker att man kan säga rasat. Jagnoterar att socialförsäkringsutskotfet i sitt betänkande mycket blygsamtbetecknar den omfattande debatten som "stundom mindre saklig". Detkanske inte hör fill vanligheterna aft riksdagsutskott recenserar samhällsde- Jag tycker i dethär fallet atf det är befogat att de gör det. Jag instämmer härvidlag helt iutskottefs uttalande. Jagtycker dessutom att utskottet på ett förträffligt sätt med en enda meninguttrycker vad det egentligen handlar om: "Syftet är en utjämning ochsolidaritet mellan olika regioner, förbättrad samverkan mellan privat ochoffentlig vård samt mindre byråkrati." Enligt den i stor enighet antagnahälso- och sjukvårdslagen har sjukvårdshuvudmännen enligt 7§ följande uppgift;"Landstingskommunen skall planera hälso- och sjukvården med utgångspunkt ibefolkningens behov av hälso- och sjukvård. Planeringen skall avse även denhälso- och sjukvård som erbjuds av annan än landstingskommunen." Jagvill påstå att det föreliggande förslaget gör det möjligt för landstingskommunernaatt på ett bättre sätt än fidigare kunna leva upp till denna paragraf. "stundom mindre sakliga" debatten framhålls rätt ofta aftförslaget innebär att regeringen vill avskaffa privatläkarna och monopoliserasjukvården. Jag frågar: Var i överenskommelsen, var i propositionen finnssådana förslag? Jag har försökt att framhålla - utöver vad som gåratf läsa i propositionen - aft jag gärna ser att andelen heltidsverksammaprivatläkare ökar. De är ett bra komplement fill den offentliga sjukvården, somvi skall slå vakt om. Det verkar inte nämnvärt ha lugnat Läkarförbundetsmedlemmar, för kampanjen mot propositionens förslag har fortsatt. sägerutskottet i sitt betänkande - som förhoppningsvis blir beslut - attmed anledning av den uppkomna debatten "vill utskottet särskilt framhållaaft det föreliggande förslaget inte har fill syfte att minska den privatasjukvården och patienternas valfrihet." Med ett sådant riksdagsuttalandekanske kan känna sig lugnare. Detotala kostnaderna för hälso- och sjukvården var . 1grova drag fördelar sig kostnaderna så här: från den allmänna försäkringen 6miljarder, statliga bidrag 5 miljarder, patientavgifter 3 miljarder, landstingsskatt51 miljarder kronor. Jag tycker inte att det är vare sig orimligt ellersärskilt uppseendeväckande om landsfingen helt enligt ; hälso- ochsjukvårdslagen får etf inflytande över hur resurserna i regionen fördelas, attde kommer till användning på bästa sätt för regionens invånare. Hur skalllandstingen kunna leva upp till hälso- och sjukvårdslagen om de inte vet vilkaresurser som finns och var de finns? "stundom mindre sakliga debatten" framhålls det bl.a. atf"du förlorar din rätt att själv välja doktor". Låt mig säga - det harockså framgått av debatten här fidigare: För de flesta människor i vårt landhar aldrig det fria läkarvalet varit en realitet. De som bor i glesbygdhar-ofta inte ens haft en enda läkare till hands. Enligt det nya förslaget fårde heltidspraktiserande läkarna vara kvar, och anslutningsrätten blir helt frii stödområde A, B och C, detta just för att öka valfriheten i glesbygden. Fritidspraktikernakommer som företeelse inte heller aft försvinna i och med att ersättningssystemetförändras. Den väsentliga valfriheten ligger i att förbättra tillgängligheten iden vård som motsvarar av all hälso- och Vissaersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m. Vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m. sjukvård,nämligen den offentliga. Ja, man kan faktiskt säga att valfriheten medpropositionens förslag ökar för många patienter i landet. Kanske valfrihetenför läkarna minskar något, men hälso- och sjukvården är i första hand till förmedborgarna-patienterna - inte för sjukvårdspersonalen, infe för politikerna.Jag tycker det vore bra om vi alla hade det för ögonen när vi debatterar här . Att fritidspraktikerna enligt det nya förslaget skall göraupp med sin arbetsgivare om ersättningen för sin verksamhet är inget särskiltoriginellt förslag. Det är det naturliga förhållandet på den svenskaarbetsmarknaden. Det är exempelvis så som läkarnas eget bolag har det ordnat genom att i avtalen med läkarna skriva in ett förbud attarbeta med eget eller med något annat bolag än Praktikertjänsf. Det ärotänkbart aft konkurrera med sin arbetsgivare på sin fritid inom praktiskttaget alla områden i det svenska näringslivet. En ingenjör på har interätt att på sin fritid arbeta åf . Denna förändring är därför inte allsmärklig. Jag utgår ifrån atf sjukvårdshuvudmännen känner sittansvar och kommer att följa hälso- och sjukvårdslagen, som innebär att de ärålagda att erbjuda en god hälso- och sjukvård åt sina invånare. Det finnsdärför ingen som helst anledning att tro - för det är bara tro, inget vetande -att landstingen skulle vilja avskaffa all. den verksamhet som de fritidspraktiserandeläkarna bedriver. I så fall måste de erbjuda annan vård i stället. Det bördessutom i det här sammanhanget slås fasf att de som är försäkrade enligt lagenom allmän försäkring, genom hälso- och sjukvårdslagen är tillförsäkradeerfo.---derlig hälso- och sjukvård. Patienterna påverkas alltså inte nämnvärtav de förändringar som föreslås, på annat sätt än att förhoppningsvis de sombor i läkarglesa områden skall få en förbättring. Som jag nämnde inledningsvis är läkarna en mindre del avden totala sjukvårdspersonalen. Privatläkarna är sedan inom läkarkåren enganska blygsam del. Men jag upprepar: Jag vill slå vakt om de helfidsverksammaprivatläkarnas möjligheter att verka som ett komplement till den offentliga sjukvården.Aft landstingen får möjlighet att organisera den offentliga -sjukvården medhjälp av sin anställda personal finner jag helt naturligt. Överenskommelsenmellan staten och har som målsättning en bättre sjukvårdför fler medborgare. Om vi alla har detta för ögonen och vissa intressegrupperinfe försöker misstänkliggöra politikernas syften när det gäller aft leva upptill lagarnas mål, tror jag att vi får en bättre sjukvård. För regeringen ärhälso- och sjukvårdens 2§ helt vägledande: målet för hälso- och sjukvården ären god hälsa och vård på lika villkor för hela befolkningen. Jag menar att den proposition som vi nubehandlar är ett steg på vägen mot det målet. 102BJÖRN () replik: Sjukvårdsminisfern sade inledningsvis någraord om det viktiga arbete som utförs av olika grupper inom sjukvården. Jagtycker att det finns anledning att stryka under detta. Sedan fortsatte statsrådet med atf säga atf detinte var särskilt ovanligt att huvudarbetsgivaren lade sig i och krävde att fåge tillstånd till vad en viss yrkesgrupp gör på sin fritid. Om jag är kommunaltanställd som lärare och undervisar i samhällskunskap och om jagsedan får erbjudande att undervisa i samhällskunskap på ABF:s kvällskurser,skulle då kommunerna kunna förbjuda detta? Jag tror att detta enkla exempelräcker för att visa det orimliga i statsrådets påstående. Sanningen ärnaturligtvis att det här förslaget har en specifik udd riktad mot tvåyrkesgrupper, läkarna och sjukgymnasterna. Det är fråga, om en- sorts partielltyrkesförbud som regeringen - egendomligt nog med stöd - vill införa. Sedan sade statsrådet att man hade eftersträvaten rättvisare fördelning. Man måste då fråga sig: För vem är det en rättvisarefördelning? Jo, för sjukvårdshuvudmännen, för landsfingen. sesfrågan från den synpunkten. Det här förslaget blir ju inte ett dugg rättvisareför de enskilda patienterna. Som så ofta har påpekats får ju ingen endamänniska i mer läkarvård bara därför att man förbjudersjukhusanställda läkare i och atf ha fritidspraktik en ellertvå kvällar . Eller har statsrådet hittat på någon finurligmetod att förmå de här läkarna att, när de inte får ha fritidspraktik påmåndags- och tisdagskvällarna, hokuspokus dyka upp i som läkare? Detvore i så fall intressant aft få höra någonting om defta. Sedan vill jag fill statsrådet ställa några avde frågor som jag tidigare ställt till utskottefs talesman. Hur blir det medCity Akuten? Kan ni garantera, aft om människor fortsätter aft efterfrågaakutvård i samma utsträckning som , får de samma ersättning som f. n.? Kommerdeltids-praktikerna aft få ansluta sig till det nya systemet, och kommerpafienter att få ersättning, även om de vill anlita privatpraktiker på andraorter och i andra geografiska upptagningsområden än där de bor? Vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m. 103NILS CARLSHAMRE (m) replik: Sjukvårdsministern talar mycket och vackertom det som vi egentligen är överens om. Det står ingen strid om atf 2 § hälso-och sjukvårdslagen skall vara vägledande för vår sjukvårdspolitik. Vi är allaöverens om det. Beslutet var enhälligt. Ingen har ändrat sig på den punkten.Däremot är det besvärligt atf uppenbarligen förutsätter attinfe bara läkare utan också många andra skall lita på det som står mellanraderna - eller det som inte alls står - i propositionen. Det gäller vad vi nufått höra, och vad vi hört , nämligen att gärna ser en ökad andel privatpraktiker. I så fall hade sjukvårdsministernett utmärkt tillfälle aft ge uttryck för det i den här propositionen. Hon kundedå ha lagt fram ett förslag som garanterar att det verkligen blir på detsättet. Men den chansen tog hon inte, och då får hon förlåta om vi inte tror såvärst mycket på den sortens utfästelser - så mycket mera som riksdagsbeslut'och riksdagsuftalanden ju helt enkelt kommit i vanrykte genom just det som jagciterade ur riksdagsbesluten om hälso- och sjukvårdslagen, atfsjukvårdshuvudmännens vårdansvar infe får tas till intäkt Vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m. för attbegränsa möjligheterna för annan att bedriva hälso- och sjukvård. Detta varalltså ett enhälligt riksdagsbeslut. Det är alldeles klart och entydigt. Menman har fullständigt struntat i det när man satte ihop den här propositionenoch gjorde överenskommelsen i fråga. Då kan man inte begära att vi skall litapå ännu luddigare uttalanden än detta, för längre kan inte gå än dengjorde den gången. Jag hade hoppats att sjukvårdsminisfern skulle tatillfället i akt och komplettera propositionen på några andra punkter. BjörnMolin har ställt några frågor - fler kan ställas - som man uppenbarligen isamband med den hafsiga beredning som föregått detta ärende helt enkelt intehar kommit ihåg, kommit att tänka på eller hunnit med. Man kan fråga om sådanahär ting: Skall en privatpraktiserande läkare över huvud taget kunna tasemester och anställa en vikarie? Det är inte påtänkt. När det gällerfritidspraktiker som för sin ersättning skall hänvisas fillsjukvårdshuvudmannen antyds inte någonting om hur ett sådant avtal skulle kunnase ut. Sådana uppgifter brukar ju annars föreligga när vi i det här huset skallfatta beslut. Det närmast till hands liggande är väl att huvudmannen säger;Javisst, du får gärna jobba på din fritid. Det kallar vi för övertid i jobbet.Du får ersättning antingen i pengar eller, hellre, i form av kompledighet. Pådet sättet växer "fritidsberget" ytterligare. Det är naturligtvisockså så, atf om man förbjuder fritidspraktiken i , , Malmöeller på andra ställen, finns den ändå på 30 orter, stora som små, i iform av kringresande hembesökande jour. Förbjuder man den, går det således åtfler offentliga tjänster på de orterna, och då blir det ännu färre som kan sökatjänster i glesbygdslänen i . citerade med gillande en mening urutskottets betänkande om vad som är syftet med hela den här reformen. Detgäller då alla de vackra orden om aft man syftar fill utjämning, solidaritetmellan olika regioner etc. Jag vill gärna tro - för jag vill hemskt gärna troväl om mina medmänniskor, t. o. m om det skulle vara fråga om ensjukvårdsminister -aft det är defta som är syftet. Det är bara det att i såfall har man siktat åt ett håll och träffat åt det rakt motsatta.Det är det som är problemet. 104MARGÖ (vpk) replik: Vänsterparfiet kommunisterna har vid ettflertal tillfällen lagt fram förslag om efableringsregler förprivatpraktiserande läkare, och vi är givetvis mycket nöjda med det härförslaget som just innebär aft vi får efableringsregler. Som jag sade i mitt anförande tidigare ser vi det här somett första steg på ett överförande av sjukvården i samhällets regi. Jag tyckerdock atf det råder en viss oklarhet när det gäller socialdemokraternas syn påsamhällets ansvar för den kommande sjukvården. Statsrådet säger härfrån talarstolen att hon vill slå vakt om de heltidspraktiserandeprivatläkarna. Såvitt jag förstår kan hon också tänka sig att antalet sådanaprivatläkare utökas i förhållande till det nuvarande antalet. FinansministerFeldt har i sin nya bok och i pressen gjort uttalanden om att han intehar någon förståelse för atf läkarna infe skall få använda sin fritid till attutöva sin yrkeskunskap. Han kan inte begripa att de ansvariga politikerna villstifta lagar som skall förbjuda fritidspraktikerna att utöva sin verksamhet påjust fritiden. Det vore-bra med ett klarläggande från socialdemokraterna.Vilken syn har ni på samhällets ansvar för sjukvården? Jag undrar också: Vilket behov av privatpraktiserandeläkare kommer det atf finnas i en framtida sjukvård? Kommer det atf finnasnågot utrymme för den sortens snabba läkarbehandlingar utan en förebyggande ochuppföljande verksamhet? I den nya hälso- och sjukvårdslagen står det klartutskrivet att sjukvården till sin karaktär skall vara av förebyggande art, dvs.sjukvården skall användas till att förebygga att sjukdomar uppkommer. Om manskall arbeta förebyggande inom sjukvården, måste sjukvårdspersonalen också fåmöjligheter att gå ut isamhället och angripa de orsaker som skapar ohälsa. Iett sådant perspektiv är det mycket svårt att se att det skulle.finnas någotbehov av privata vårdinsatser. Jag skulle också vilja veta hur statsrådet ser på desamverkansavtal som landstingen skall träffa med privata läkare. Min repliktidär nu slut. Jag får kanske tillfälle att återkomma. Vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m. Till vill jag säga atf lärarna,som han talar om, har en skyldighet att anmäla sin bisyssla tillhuvudarbetsgivaren. Enligt ABT och lagen om anställning i offentlig tjänst kanläraren formellt stoppas; Det intressanta när vi diskuterar läkarna är, som jag sadei mitt anförande, den uppfattning som läkarnas eget bolag har.I Praktiker-tjänsts broschyr sägs: "Av grundläggande betydelse föranställningsförhållandet är aft all verksamhet såsom läkare/tandläkare skerinom ramen för anställningen i ." Efter enbeskrivning av olika typer av bisysslor skriver : "All sådan verksamhet av annan än ringa omfattningmåste emellertid godkännas av företagsledningen, eftersom sådana, uppdrag kangöra det nödvändigt aft justera anställningsvillkoren." Jag tycker mot denna bakgrund atf det nu föreliggandeförslaget är ganska rimligt. Det talas här mycket om en rättvisare fördelning försjukvårdshuvudmännen, men vi är ju överens orri att det ärsjukvårdshuvudmännen, landstingen, som enligt hälso- och sjukvårdslagen skallha planeringsansvaret. Det är via landstingsskatten som den allra största delenav den svenska sjukvården finansieras. Det är väl inte förlandstingspolitikernas sak som vi gör en fördelning. Som jag har sagt fidigareuppfattas de argument som här förs fram som en skymf mot våralandstingspolitiker, som har att se fill att de ramlagar som vi stiftar här iriksdagen ges ett innehåll. Jag Htar på atf landstingspolitikerna kornmer-aftgöra det. Vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m. Det är egendomligt av att fråga mig om City Akuten i och skall få finnas kvar. Jag vill säga precis det som sade; Läspropositionen! Läs överenskommelsen mellan staten och landstingen! Frågan omfritidspraktikerna skall ju vara en sak mellan arbetsgivaren och de berördaläkarna. Det är väl infe den svenska som skall detaljreglera hurdessa överenskommelser skall se ut. tror inte på mig när jag säger att jaggärna ser att det blir fler helfidsverksamma läkare, och det får jag stå utmed. Men tror inte heller på socialförsäkringsutskottet, somjag citerade i mitt anförande? Jag trodde det var ganska klart både vad jag somregeringens representant och vad socialförsäkringsutskotfets majoritet härsäger. Jag vill återkomma till dessa frågor; Hur kommer det attse ut? Varför har inte regeringen presenterat innehållet i de avtal som skallkomma tHl stånd? Men har ju på etf tidigt stadium erbjuditsig aft inleda förhandlingar med om det centrala avtalet.Läkarförbundet har sagt aft man inte gör det förrän har fattatbeslut. Jag utgår från att , när beslutet är fattat,kommer att bestämma tid med när man skall förhandla omdetta avtal. far också upp frågor om vikarier och andraprakfiska frågor. Det är sådant som skall behandla i förordningaroch rekommendationer. Det är brukligt att myndigheter behandlar sådana härkonkreta frågor. Det kan väl inte vara mening atf detaljfrågoroch detaljregleringar är sådant som riksdag skall ta ställning till. Till slut vill jag vända mig till Margö , somvid två tillfällen här har åberopat vad har sagt eller intehar sagt. Jag läste i en av kvällstidningarna något som sades varaett referat av den bok som kommer ut . Men den stora kvällstidningen hadebehagat att fa bort vissa väsentliga meningar. Det står bl. a. i denna bok, därdet resoneras om fritidspraktikerna: "måste vi använda lagstiftning föratt få en rimlig ordning på de s. k. Det passade inteden stora kvällstidningen att citera det. Med anledning av de olika missförstånd som har uppståttnär det gäller citat från denna bok har gjort följandeuttalande; "Intervjuerna i den bok, vari de fritidsarbetandeläkarna nämns, gjordes . har det s.k. Dagmar-förslagetlagts fram, som på ett utmärkt sätt löser problemet om hur läkarna i församhället och patienterna godtagbara former skall kunna arbeta vid sidan av sinordinarie tjänst. De farhågor jag uttryckte i intervjun är således heltundanröjda. Jag beklagar aft det av tidsskäl inte blev möjligt aft göra dettatillägg i själva boken." 106NILS CARLSHAMRE (m) replik: Det är märkligt att , medsin stora erfarenhet från fackligt arbete m.m., inte kan se skillnaden mellande avtal som gäller på stora delar av arbetsmarknaden och den lagsfiftning vihär talar Det ärregerings- och riksdagsingripanden vi nu talar om. I mitt första inlägg berättade jag aft jag själv i mångaår har arbetat under en sådan här klausul. Jag fick infe lov aft ta extraknäckutan arbetsgivarens medgivande - ibland fick jag ta det, ibland sade han nej.Men i det fallet gällde det alltså kollektivavtal, som vi hade förhandlat om.Arbetsgivaren hade fått ge någonting annat i stället, som man alltid gör iförhandlingar. Vi hade fått andra förmåner, men vi avstod från rätten att påvår fritid konkurrera med vår arbetsgivare. Det är inget märkvärdigt med detta. I sådana fall som rör läkartjänst och ärdet fråga om ett avtal mellan två parter som ingås innan verksamheten börjar.Vill man infe ställa upp på villkoren låter man bli. Men här smiter alltså förbiförhandlingsskyldigheten och går fill regeringen och säger; Kan ni intelagstifta om detta så att vi slipper betala för det!-Det är ju det som är detunika. Som sade, pekar man ut två grupper, läkare och sjukgymnaster,och sätter dem i en unik särställning järiiförf med alla andra påarbetsmarknaden. kan inte detaljreglera - det är riktigt. Men närvi skall genomföra stora reformer och fatta viktiga beslut brukar det normaltvara så atf underlaget består av en rejäl utredning, som har remissbehandlatsoch i förekommande, behövliga fall lagrådsgranskats. Det brukar ha Varit ettproposifionsarbete osv. Här har vi en mer eller mindre i tysthet genomfördförhandling, en ingången överenskommelse mellan regeringen och Landstingsförbundetoch en på basis av detta skriven proposition. Även den är uppenbarligentillkommen under tidspress fasfän den lades fram så sent, för den är fakfisktilla hopkommen och förfärligt illa skriven. Det måste ha varit väldigt bråttom.Och mycket är ufeglömf. Det är därför vi ställer sådana här frågor. Normaltborde ha fått någon aning om hur regeringen skall lösa de härproblemen, t. ex. om hur sjukvårdsminisfern och tänker sigatf man skall kunna komma överens om ersäffningsförhål-landet.