prot · G709147 · 1983-12-31 00:00:00 — Jagställde i mitt anförande frågan om det särskilda verksamhetsstödet tillStockholms kommun och bad att få några bärande skäl för att detta stöd skall utgå.Om jag uppfattade rätt sade han: Det har pågått och i vissmån blivit en institution. Därför avstyrker vi motionen. Minfråga var emellertid: Hur kan det komma sig att regeringen i besparingstider -när det måste sparas pengar både på och på gymnasieskolan - anseratt man, utöver det normala gymnasieanslag som utgår till alla skolor, måste geett särskilt verksamhetsstöd till en av landets rikaste kommuner? Det varfrågan, . Det är den som jag vill ha ett svar på. Vad harregeringen för skäl till att ge ett särskilt stöd för den alldeles speciellautbildning som dansamtbildningen är? Anf.151 () replik: Jag tar dansen först. Jag vet inte när stödet infördes, men det ärmöjligt att också har varit med om att ge pengar till dennadansamtbildning. Som jag sade i mitt förra anförande har det en gång bestämtsatt bidrag skulle ges, och undervisningen fortlöper . Det är möjligt att detär fler kommuner som skulle vilja utbilda dansare, men ser förslaget ut somdet gör, och vi fann inte skäl att den här gången ändra på detsamma. Jag harinte något mer att säga i denna fråga. Närdet sedan gäller självstudietimmarna är det många om budet och många som"tycker till". Jag skulle vilja påstå att det genom det system medtimreduktioner som infördes frigjordes medel, 40 miljoner, för självstudiernasborttagande. Det blev också brutto en besparing på 60 milj. kr., som gick tillannat. och även andra vet att de pengarna också gick ut till småskolor för att förbättra standarden där. Det fanns alltså en klar linje för hurde här pengarna skulle användas. Viskall nu se hur systemet med självstudietimmarna kommer att fungera. Vi troratt det, som det nu är föreslaget, kommer att lyckas . Förändringarnapå timplanesidan togs också upp. Vi vet inte hur det här kommer att slå, GöranAllmér, men vi tror likväl att det var nödvändigt att göra dessa justeringar.Det är mycket möjligt att det är riktigt att försöken borde fortgå och att man inte skall ändra på något förrän man sett hur resultatethar blivit, men det fanns skäl att ändra i det här läget. Vi har därför godkäntförslaget på den här punkten. Anslagtill gymnasiala skolor m. m. Anf.152 () replik: Nej, , jag har inte varit med om att införa det särskildabidraget till . Däremot har jag alltifrån detinfördes motionerat om att det skulle tas bort. Jag får väl tolka LennartBladhs uttalande så att det ändå finns en viss förhoppning om att det bUr enändring nästkommande år, eftersom slutade med att säga att man"inte " funnit skäl att ta bort bidraget. Med den mycket svagaargumentering för att bibehålla det som har presterat är jagalldeles övertygad om att det kan försvinna nästkommande år. sade också någonting som gjorde intebara mig häpen, utan jag skulle tro också andra människor i hans omgivning. Hansade att de 60 miljoner som vi sparade på gymnasieskolan i samband medtimreduktionen har gått ut till små skolor för att förbättra standarden där -jag skrev ner det ordagrant, så det är exakt vad sade. 60miljoner skulle alltså ha gått ut tiU små skolor för att förbättra standardendär. Är det verkligen med sanningen överensstämmande, ? Om inte,kanske det vore bäst att dementera det , så att inte de presumtivamottagarna kommer att känna sig alltför besvikna. 153 ()replik: Om man uppfattade det jag sade så, var det ett missförstånd.Timreduktionen innebar en bruttobesparing på 115 miljoner. Anslagtill gymnasiala skolor m. m. miljonergick 40 miljoner till borttagandet av självstudierna. 15 miljoner gick till desmå skolorna. Det blev en nettobesparing på 60 miljoner som gick tillstatskassan för andra åtgärder. Så är det riktiga sakläget. Anf.154 (): I det betänkande från utbildningsutskottet som vi nu behandlar finnsett avsnitt om försöksverksamheten i gymnasieskolan. Under den rubriken rymsbl. a. motioner om religionskunskapen. En av de motioner jag väckte under denallmänna motionstiden innevarande år återfinns här, och jag vill kort kommenteraden och utskottets motivering för sitt avstyrkande. Detgäller motion 1983/84:545. Jag begär där två saker; dels att religionskunskapenskall finnas som obligatoriskt ämne på gymnasiets tvååriga linjer, alltså ävenpå vårdlinjen, dels att religionskunskapen skall få plats som värdämne iförsöken med ämnet kulturkunskap. Bakgrundentill min begäran är min fasta övertygelse om vår skyldighet att ge våraungdomar den kunskap i religon och då främst i kristendom som gör att deförstår den kristna etiken, att de förstår bakgmnden till våra normer ochvärderingar, vår Utteratur osv. Men också den hjälp de och -vi alla behöver föratt i umgänget med andra människor visa respekt för och hänsyn till andralivsåskådningar, tänkesätt och kulturer. Gymnasieskolanskall vara personlighetsutvecklande. Religonskunskapen spelar i detsammanhanget en viktigt roll. Värderingsfrågor har stor betydelse vidbearbetning av existensiella och etiska frågor kring liv, död, arbete,rätt-visa och sanning. Frågorkring människosynen blir allt viktigare inom såväl sociala som ekonomiska ochtekniska områden. Inom hela vårdsektorn står det klart på ett helt annat sättän tidigare att vi måste ta oss an hela människan - kropp, själ och ande.Därför är jag besviken över att utskottet anser att möjligheten att väljareligonskunskap i stället för annat ämne på gymnasiets vårdlinje är tillfyllest. Val innebär ju att bibehålla och att utesluta. Om valet då står mellanreligonskunskap och engelska och engelskan är nödvändig för fortsättning påhögskolan, är utgången ganska given. Så borde det inte få vara. Religionenär en viktig del i en kultur. Man kan inte studera och förstå olika kulturerutan att sätta sig in i den religion, de livsåskådningar och ideologier sompräglat och präglar ifrågavarande kultur och folk. Därför kan heller inte ämnetkulturkunskap bli en helhet utan att religionskunskapen tillmäts en berättigadbetydelse. Dåjag skrev min motion fanns det inte förutsättningar för att religionskunskapenskulle kunna bli värdämne inom kulturkunskapen. Utskottet hänvisar nu till attSÖ tillskrivit skolorna om att religionskunskapen skaU kunna vara värdämne ochatt religionskunskapslärare skall kunna vara ansvariga för ämnet kulturkunskap.Det är min förhoppning att denna skrivning kommit , så attreligionskunskapen har samma reella möjligheter som andra värdämnen närförsöket skall utvärderas. Jag kommer inte att mot ett enigt utskott yrkabifall till min motion, men Nr 147 jag kommer att uppmärksamt följa religionskunskapens ställning såväl inom den som i gymnasiet. jy j: 934 Meddetta anförande, i vilket , , ochInger (alla c), instämde, var överläggningen avslutad. Mom. 1 (prioritering avsökande i åldern under vid intagning i gymnasieskolan) Utskottetshemställan bifölls med 247 röster mot 61 för reservation 1 av . i motsvarande del. Mom.2 och 3 (principer för intagning till gymnasieskolan) Förstbiträddes reservation 2 av Per m.fl. med 79 röster mot 62 förreservation 1 av m. fl. i motsvarande del. l69 ledamöteravstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 169 röster mot 78 för reservation 2 av PerUnckel m. fl. 63 ledamöter avstod från att rösta. Mom.4 (29 § lagen om ändring i skollagen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 1 av m. fl. i motsvarandedel - biföUs med acklamation. Mom.5 (lärlingsutbildning som alternativ till annan utbildning i gymnasieskolan) Utskottetshemställan bifölls med 171 röster mot 140 för reservation 3 av . Mom.6 (färdigutbildning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.10 (förslag om. ett nytt lärlingssystem fr. o. m. /86) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av Per m. fl. - bifölls medacklamation. Anslagtill gymnasiala skolor m. m. Mom. II (ettframtida statsbidragssystem m. Förstbiträddes reservation 7 av och -som ställdesmot reservation 8 av - med acklamation. Härefterbiträddes reservation 6 av Per m. fl. med 80 röster mot 47 förreservation 7 av och . 179 ledamöter avstod frånatt rösta. Slutligenbifölls utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 av Per m.fl. - genom uppresning. Anslagtill gymnasiala skolor m. m. Mom.13 (principer för gymnasieskolans dimensionering) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av Per m. fl. - bifölls medacklamation. Mom.15 (lärlingsutbildningens dimensionering) Utskottets hemställan, somställdes mot dels reservation 10 av PerUnckel m. delsreservation 11 av , bifölls med acklamation. A/ow; 17 (ramar för elevplatser i gymnasieskolanför /85) Först biträddes reservation 15 av med 30röster mot 28 för reservation 14 av . 249 ledamöteravstod från att rösta. Härefter biträddes reservation 13 av - som ställdes mot reservation 15 av uppresning. Därpå biträddes reservation 12 av Per m. fl. med 80 röster mot 78 för reservation 13 avKerstin och . 151 ledamöter avstod från att rösta. Slutligenbifölls utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 av Per Unckelm. - genom uppresning. Mom.20 (slutliga ramar för elevplatser i gymnasieskolan för budgetåret 1985/86) Utskottets hemställan, som ställdes motdels reservation 16 av Per m. fl. i motsvarande del, dels reservation 17av och , bifölls med acklamation. Mom.21 (visst bemyndigande för regeringen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 16 av Per m. fl. i motsvarandedel - bifölls med acklamation. Mom.23 (planeringsramar för elevplatser i gymnasieskolan för /87) UtskottetshemstäUan, som ställdes mot delsreservation 18 av Per m.fl., delsreservation 19 av och , bifölls med acklamation. Mom. 25 (systemet med timreduktioner) Utskottetshemställan som ställdes mot reservation 20 av - biföllsmed acklamation. Mom. 26 (självstudietimmar) Utskottets hemstäUan,som ställdes mot dels reservation 21 av Per m. fl.. dels reservation 22 avKerstin och samt dels reservation 23 av ,bifölls med acklamation. Mom.29 (förändringar av timplanerna för de teoretiska Unjerna), Anslås till svmna- Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 24 av Per siala skolor m mm. - bifölls med acklamation. Mom.35 (betyg i ämnet svenska som främmande språk) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 25 av Per m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.36 (rätten till hemspråksundervisning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 26 av Per m. fl. - bifölls medacklamation. Mom.39 (försöksverksamhet med ämnet kulturkunskap) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 27 av Per m. fl. - bifölls medacklamation. Mom.41 (försöksverksamheten med estetisk variant av social linje) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 28 av Per m. fl. - bifölls medacklamation. Mom.42 (försöksverksamhet med ramtimplaner) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 29 av Per m. fl. - bifölls medacklamation. Mom:44 (resurser för stödinsatser i svenska i årskurs 2 av de yrkesinriktadeUnjerna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 30 av LinneaHörlén - biföllsmed acklamation. Mom.45 (statsbidraget till inbyggd utbildning i gymnasieskolan inom områdetvårdyrken) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 31 av NilsBerndtson - bifölls med acklamation. Mom.52 (visst verksamhetsstöd till ) Utskottets hemställan - som ställdes motreservation 32 av och - bifölls medacklamation. Mom. 53 (avgifter försärskild prövning och fyllnadsprövning inom skolväsendet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 33 av -bifölls medacklamation. Anslagtill gymnasiala skolor m. m. Mom. 3 (utvärdering avverksamheten med ungdomsplatser med utbildningsinslag) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 40 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom. 1 och 2 (statsbidragtill undervisningsmateriel i gymnasieskolan) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 41 av Per m.fl.- bifölls medacklamation. Övriga punkter och moment 23 § Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättas vid morgondagenssammanträde. 24 § Anf. 155 TREDJE VICE TALMANNEN; Påmorgondagens föredragningslista upptas arbetsmarknadsutskottets betänkanden 19och 18 i nu angiven ordning främst bland två gånger bordlagda ärenden. 25 §Kammaren åtskildes .