prot · G709119 · 1983-12-31 00:00:00 — Men om vi villanvända skolan som instrument är det dumt av oss att tro att skolan skaparskillnaderna. Faktum är att vi på en punkt i vår grundskola har lyckatshundraprocentigt - och jag förvånas alltidöver att nästan ingen talar om just detta. Vi har med uppbyggnaden av fått en geografisk utjämning av skolan i detta land. Den innebär att barn och ungdomar också från de minsta orter har en skola som är i stort sett likvärdig med den man har på de stora orterna. Det är inte så förtvivlat vi inte hade skolor för mer kvalificerade studier utanför de största städerna och tätorterna. Prognosensom har gjorts för - vad händer och vad gör vi om den stämmer? 800skolor läggs ned, 23 000 lärare mister jobbet. har prognosen inte sagtdetta. Den har sagt att 23 000 anställningar försvinner -att det bUr 23 000anställningar färre i skolan. Alla dessa anställningar är inte lärartjänster.Jag minns inte siffran exakt, men det rör sig om 14 000-17 000 lärare. Det kanalltså bli så att vi får ett antal färre anställningar i skolan. Men då villjag säga att det inte är alldeles givet att man skall se ett stort antalanställda i skolorna som en förbättring - åtminstone skall inte göradet. Hon inleder nämligen sitt anförande med att tala om hur synd det är omhögstadieeleven som har 25 lärare att möta, och hon vill helst reducera antalettUl 1. Vad skall då de övriga 24 göra? Skall de gå ensamma i skolan Och varaallmänt kvaUtetshöjande, men undvika att möta eleverna? Vi får inte falla förett sådant oerhört schablonartat tänkande. Närdet gäller högstadieundervisningen viU jag inom parentes säga att jag förr troratt det är splittringen av klasserna som skapar problem. Invandrare befrias juenligt vårt hemspråkssystem från vissa lektioner för att fåhemspråksundervisriing. Eleverna har också gruppundervisning i vissa ämnen. Detinnebär att det, framför allt i kommuner med många invandrare och omfattandehemspråksundervisning, emellanåt finns klasser som inte är samlade under mer änett par . Detär viktigt att vi inte så fixerar oss vid lärarnas arbetsgemenskap att viglömmer bort att också skolbarnen behöver en fungerande arbetsgemenskap Det ärnaturligtvis ett mycket starkt argument för oss när vi diskuterar hur högstadieorganisationen skall vara. Vi måste se till att vi återupprättar något av klassgemenskapen - den fungerande arbetsgemen skapen för barnen. Låtmig när det gäller prognosen bara ytterligare tillfoga att vi under den periodsom av beskrivs som så katastrofal mycket kraftigt har ökatresurstilldelningen tiU skolan. Antalet lärare har också stigit mycketkraftigt. Trots de nedskärningar som har gjorts harantalet elever per lärare sjunkit. Lärartätheten har alltså ökat. Jag var i engrannkommun till där man klagade över att man på fyra århade mist av basresurserna. Det är naturligtvis beklagUgt, men kommunen hadeunder tappat av elevantalet. Per elev hade alltså kommunen , trots nedskärningarna, bättre ekonomiska resurser. Jagsade i mitt svar att skolan inte kan lösa alla problem. Vi kan t. ex. inteundervisa bort klasskillnaderna. Jag tror att det är viktigt att dettaupprepas. Vi kan inte ställa andra krav på skolan än att den skall vara bra somskola. När vi kunde iaktta att människor fick tuberkulos därför att de boddeuselt, var det ett skäl att föra en god bostadspolitik. Men vi botar inte densom redan har fått lungsot genom att föra en allmän bostadspolitik som är bra.Vi måste också ge honom medicin. Skolans uppgift är att vara en god skola ochatt med skolans instrument söka se tUl att de som har sämre bakgrund ochförutsättningar än andra får möjlighet att utvecklas till goda medborgare. Allrasist: har den alltför vanliga föreställningen att dagens ungdomarinte har några drömmar och inte har någon framtidstro. Det enda de vill är attbli en ny eller . Jag skall inte polemisera mot henne på denpunkten - det kan ju hända att hon har rätt. Jag är väl tio äldre änInga Lantz. Jag tror inte att min generation hade några andra drömmar än de somhar anknytning till eller , även om förebilderna på den tidenvar något annorlunda. Våra drömmar var inte alltid så reaUstiska som Inga Lantzgenerations drömmar uppenbarligen har varit. Omåtgärder mot segregation i skolan 54 INGA (vpk): sade att jämlikhet inte ärvs. Det påståendet kan sägasvara både rätt och fel. Vad som ärvs är sociala och ekonomiska förhållanden.Dessa sociala och ekonomiska förhållanden hänger förstås intimt ihop medjämlikheten. Skolanlyckas inte aUtid utjämna klasskillnaderna, sade vidare. Nej,det har den verkligen irite gjort. I utredning efter utredning visas attklasskillnaderna i skolan har ökat. Det är ett underbetyg till den svenskaskolan och till de svenska politikerna, som kan tillåta att det fortfarande ärpå det viset. Närjag satt och lyssnade på privatläkardebatten läste jag i TCO;s tidning -som hardelats till mig i postfacket - apropå detta med prognoser, att vi skulle kunnafå en bättre skola på grund av ökade resurser, alldeles ofrivilligt, eftersomantalet barn minskar i vårt land. I säger man att fördelarna medatt arbeta i mindre grupper är uppenbara, något som alla lärare är medvetna om. "Det ger praktiska möjUgheter att hinna med och bry sig om allabarn." Detvar just det som utredningen i påvisade, dvs. att detär mycket viktigt att ha mindre undervisningsgrapper, en kontinuitet och hinnabry sig om barnen. Detstår vidare i ; "Kända sociologiska fakta fastslår att enidealisk gruppstorlek är 3 till 7 personer...! Det är också en vanliggruppstorlek i de flesta studiecirklar. I skolan är vi fjärran från sådana tal. Har man 25-30 eleverbetraktas det som en normal klass. Omåtgärder mot segregation i skolan siffran på klasstorlek somjag hörde från min kommun var 37 elever per klass. Sådana stora klasser inegativt segregerade områden kan bli följden av de "besparingar" somregeringen har genomdrivit på skolans område. Varjearbetslös människa kostar stat och kommun . per år.En arbetslös lärare kostar också stat och kommun en massa pengar. Man undrarvari besparingen ligger om man inte använder de lärare som finns eller annanskolpersonal. Det var inte 23000 lärare som skulle bU arbetslösa enligtprognosen, utan 23000 i kategorin skolpersonal. Men det är ingen besparing på någotvis. Och vem tjänar på att låta lärare och annan skolpersonal gå arbetslösa? Utannågon kostnad för staten skulle vi alltså kunna få en efterlängtad störrelärartäthet, en bättre kontinuitet och en bättre skola. De intentioner somfanns senast i Lgr 80 skulle alltså kunna förverkligas, så att alla oberoendeav kön, geografisk hemvist och sociala och ekonomiska förhållanden skall hatillgång till utbildning i . Det är vad man skulle kunna göra. Jagär mycket ledsen att det finns så litet av idéer om hur man skulle kunnaanvända det ökade resursutrymme som det talas om i detta svar. För det förstasäger att han inte är "beredd att göra några närmareuttalanden om konsekvenserna av det minskande elevunderlaget". För detandra säger han att man inte vill "få till stånd en diskussion omytterligare resurser per elev". Men det måste ju handla både om elever ochom skolsituationen som helhet. Närdet gäller organisationen på högstadiet kan det inte betraktas som en braarbetsmiljö för barnen - skolan är ju barnens arbete - att ha det så som mångabarn har det på högstadiet . Det är stora skolor med 600-700 elever ochväldigt många lärare. Det var inte 25 lärare men 25 arbetsledare i en ganskavanlig klass i . Det var 10 läxlärare, 5 andra lärare och enmassa "kringpersonal". Ett skåp för eleverna att ha sina saker i ären dålig organisation. Om menar någonting med attarbetsgemenskapen är viktig kan man inte tillåta att denna organisation fårfinnas i fortsättningen. Jag vill göranågra ytterligare kommentarer. Uppgiftenatt man i skolor i skulle ha 37 elever per klass är naturligtvis interiktig. Vi har delningstal på 25-30 i . Att vi skulle ha ettgenomsnitt på 37 elever per klass har jag oerhört svårt att tänka mig. Jagställer mig alltså något frågande tiU den siffran. IngaLantz hänvisade till utredningar som har gjorts. Den utredning jag framför alltkan hänvisa till är den rapport som redovisades av den s. k.utslagningsgruppen, som utförde ett uppdrag som den socialdemokratiskaregeringen gav . Låtmig sedan återkomma till den prognos vi diskuterat. Jag tror nämligen att vimåste ha en viss klarsyn när det gäller prognoser av den typen. Prognosen avserår 2000, dvs. Den ger oss anledning till beredskap. Det kan bli så som mansäger i prognosen, men vi skall inte ta den som en Nr 119 beskrivning avhur det faktiskt blir. De som är fixerade vid prognoser borde Fredaoen denmöjligen tänka sig , till 1968, ochfundera a anril 1984 över vilka prognoser mandå gjorde . De borde kanske ställa sig _ frågan om sannolikhetenför att de som gör prognoser för träffar Om nton dp rätt ärstörre än sannolikheten för att de som 1968 gjorde prognoser seereeationi skulle göra det. Vi har betydande felkällor, och därför får man t. v. nöjasig skolan med att ha en beredskap för åtgärder. Man kan inte vidtaåtgärder som om prognosen beskrev sanningen. Sedansade något som ofta dyker upp och som faktiskt kräver en vissanalys, nämligen att vi utan kostnad för staten kan använda lärarna, eftersomde annars får arbetslöshetsunderstöd. Det innebär att menar att detför 25-åringen inte skulle finnas något annat alternativ än arbetslöshetmed ersättning. Först skulle man teoretiskt sett kunna sägaatt man kan anslå de pengar han fått ut under som arbetslös för att istället låta honom utföra en arbetsuppgift som lärare. Om man däremotförutsätter att arbetslöshetsersättningen är till för att möjliggöra enövergång till andra arbetsuppgifter inom områden där det faktiskt finns ledigaarbeten och att man för en politik som syftar till att bereda möjlighet för ensådan ekonomisk utveckling att människor kan få arbeten, då stämmer interesonemanget om att använda arbetslöshetsersättningen för att skapa jobb.Arbetslöshetsersättningen kostar pengar, och vi tycker det är värt att anslå depengarna. Men att tro att arbetslöshetsersättningen skall vara permanent ärfaktiskt att ha en alltför defensiv syn på samhällets utvecklingsmöjligheter. Anf.56 INGA (vpk): För att ta det sista sade först vill jag säga att vihar en oerhört hög arbetslöshet i det här landet - det vet ju , ja, hundratusentals människor är arbetslösa just . Jag tycker detär att använda en dyr och kvalificerad utbildning väldigt dåligt, om man intelåter lärarna arbeta kvar i det yrke de faktiskt har utbildat sig för underfyra, kanske upp till - jag vet inte hur lång lärarutbildningen är nu.Det är klart att man skall låta lärare arbeta som lärare. Det måste vara dåligekonomi att använda lärare till någonting annat. Om man dessutom kanförverkliga den jämlika skola som jag i alla fall hoppas att jag är överens om att vi skall få, då är det här ett utmärkttillfälle. Attprognoser kan slå åt det ena eUer andra hållet kan jag också förstå. Men detgäUer att ha beredskap inför den situation som kan uppstå, och då tycker jagatt det som redovisats måste bli föremål för övergripande utbildningspolitiskadiskussioner. Jagsade inte att man har 37 elever i en klass. Jag sade att det diskuteras att enav effekterna av de besparingar man måste göra kan bli en sådan klasstorlek.Andra effekter kan bli delade klasser, B-skolor osv. Omåtgärder mot segregation i skolan effekter man diskuterarute i skolorna . Jag tycker det är en ganska hemsk situation. sade att det inte var bra med splittrade klasser, attundervisningskontinuiteten blev ryckig. Men också inom förskolan laborerar manmed olika grupper. Man bryter upp olika förskolor, byter verksamhetsform osv. Jag skuUe vilja läsa urett brev som jag fick i går kväU. Serenadens öppna förskolaskall delas på grund av vissa statsbidragsregler. Detär alltså en effekt av statsbidragsreglerna som infördes från . Brevetfortsätter: "Serenadens ena grupp ska flytta till Staren. Starens enagrupp ska flytta tUl Spelorrens fritidshem. Zebrans deltidsförskola (nuförmiddagsgrupp) ska bli eftermiddagsgrupp vid Serenaden." Såhåller man på och flyttar ungar så att de redan innan de kommer till skolan ärsplittrade i olika kamrat- och personalgrupper på många olika ledder, pålängden och på tvären. Och skall klasser organiseras om. Den femteklass iVårby Gård som jag tog som exempel har redan delats . Dethär är effekter av statsbidragssystemet och av besparingar i skolan. De barnsom har det aUra svårast drabbas allra hårdast av de här besparingarna, sominte är några besparingar utan direkta kostnadsökningar. Vi kommer att fåbetala för dessa barn på något sätt, över andra konton. Det här kan inte barnmå bra av, och det borde vara medveten om. Jag förstår att inte är helt klar över sambandet mellanarbetslöshetsersättningen och inrättandet av fasta tjänster. Jag vill då baraställa den här frågan tiU henne: Menar hon att vi skall användaarbetslöshetsersättningen som lön och att vi skall säga att dessa pengar skallanvändas för att väga upp?.Då måste konsekvensen bli att vi förutsätter attlärare mot arbetslöshetsersättning skall utföra lärararbete till dess attarbetsförmedlingen kan erbjuda dem ett annat arbete. Är det verkligen det somInga Lantz menar att vi skall göra? Först skulle jagekonomiskt kunna förstå att det finns en poäng i det hon säger. Om hon intemenar det har hon ekonomiskt farit vilse. Anf.58 INGA (vpk): Kortfattat: Vad jag menar är att lärare skall fortsätta att arbeta somlärare och att vårt skolsystem faktiskt behöver ha de lärare som finns i tjänstoch att de även i fortsättningen bör finnas i tjänst. Vi borde ha råd att satsakanske tre lärare per klass, eller två lärare per klass, eller undervisningsgruppersom består av 7-10 elever. Då behövs alla dessa lärare. Det är det jag harförsökt säga i den här debatten. Jag trodde att också skulletillmötesgå mina tankar när det gäller att det ökade resurstillskottet skullekunna användas på ett vettigt sätt. 59Statsrådet ; Nr 119 Det finns inget ökat resursutrymme därest man inte menar den att läraresom får arbetslöshetsersättning skall vara skyldiga att utföra 6 aoril 1984 lärararbeteför den ersättningen till dess de kan få ett annat arbete. förutsätterman att den 25-årige läraren som inte får ett arbete skall q åtgärder mot varaarbetslös som alternativ till att vara arbetslös . sesresation i 60 INGA (vpk): En lärare, vare sig han är 25 eller ,skall ha en lön för att vara lärare i sin skola, det är poängen i den härdebatten. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1983/84:2750-2757till försvarsutskottet /84:2758 till arbetsmarknadsutskottet /84:2759och 2760 till trafikutskottet /84:2761 till näringsutskottet 9 § Anmäldes och bordlades Proposition 1983/84:184 Ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) m. m. 10 § Anmäldes och bordlades Förslag 1983/84:22 Riksdagensförvaltningsstyrelses förslag om anslag på tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för /84 11 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1983/84:2764av och 1983/84:2765av m.fl. Förslagtill järnvägstrafiklag, m.m. (prop. 1983/84:117) 12 § Anmäldes och bordlades betänkanden 1983/84:24Den statUga verksamhetens styrning och organisation, m. m. 1983/84:100 delvis) 1983/84:25 Förenkling avmyndigheternas regler (prop. 1983/84:119) 1983/84:26 Vissa frågor på detförfattningspolitiska området 1983/84:27 Anslag till och dess verkm.m. 1983/84:11) Fredagenden /84:23 Verkställd granskning avriksgäldskontorets förvaltning under 6 april1984 /83 (redog.1983/84:3 och 10) 1983/84:24 Verkställd granskning av samt Meddelande om disposition av vinst (redog. 1983/84:15 och 19 samt förs. interpellation 1983/84:16) 1983/84:29Betalningar till och från staten 1983/84:31 Anslag för budgetåret1984/85 till revisorer och deras kansU (prop. 1983/84:100 delvis) 1983/84:22 Anslag till polisväsendet, m.m. (prop.1983/84:100 delvis) 1983/84:24 Ändring i lagen om gravrätt 1983/84:19Anslag till Vissa myndigheter m.m. (prop. 1983/84:100 delvis) 1983/84:20 Anslagtill socialt behandlingsarbete, alkohol- och narkotikapolitik (prop.1983/84:100 delvis) 1983/84:15Anslag till Postväsende m.m. (prop. 1983/84:100 delvis) 1983/84:19Anslag till Trafiksäkerhet m. m. 1983/84:100 delvis) 1983/84:26 Prisstöd till jordbruket i norra (prop.1983/84:100 delvis) 1983/84:20Anslag till m. m. 84:100 delvis) 1983/84:21 Arbetsmarknadspolitiken (prop.1983/84:100 delvis) 13 § Meddelande om interpellation Meddeladesatt följande interpellation framställts 1983/84:142 av () till finansministern omstrukturomvandlingen inom dagligvaruhandeln; Detaljhandeln och särskilt dådagligvaruhandeln genomgår f. n. en snabb strukturomvandling, som bl. a. medföratt allt fler mycket stora trafikoriente-rade butiker, storbutiker, etableras.Ett hundratal större etableringar tycks vara aktuella de närmasteåren. Dessa storbutiker tar naturligtvis i hög grad marknadsandelar från denbefintliga handeln, eftersom detta nytillskott skapas då denefterfrågade volymen varor ligger kvar på den nivå som gällde för snart tio årsedan. När man från kommunalt håll försökt styra detaljhandelsutvecklingen, iöverensstämmelse med beslut och rekommendationer omvaruförsörjningsplaner, har frågan om näringsfrihet vid flera tillfällentillgripits för att möjliggöra en storbutiksetablering. Kommunerna har härhamnat i en svår situation. Det instrument som kommunerna har istadsplaneringen och bygglagstiftningen för att planera för en brasamhällsuppbyggnad och lämplig serviceförsörjning kommer ofta i konflikt medkonkurrenslagen och näringsfriheten. NO utövar därvid ett tryck på kommunernaatt ändra sina beslut. Detfinns en stor risk att den detaljhandelsstruktur som byggts upp i vårasamhällen med den viktiga målsättningen att detaljhandeln skall varalättillgänglig för alla, såväl bilkunder som icke-bilkunder, kommer att tunnasut kraftigt. Därför kan det ifrågasättas om inte ett av de mera centralakonsumentintressena nu blivit att hejda utslagningen av dagligvarubutiker. Mot denna bakgrund villjag fråga finansministern: Avser finansministern vidta några åtgärder för attur konsumentpoUtisk synpunkt garantera en detaljhandelsstruktur som görbutikerna lättillgängliga för alla? Hur ser finansministern på avvägningen mellan å enasidan kommunernas strävanden att utifrån en helhetssyn med stöd iplanlagstiftningen tillgodose viktiga konsumentpolitiska intressen och å andrasidan NO:s agerande att med stöd i konkurrenslagen hävda näringsfriheten? 14 § Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1983/84:487av () till statsministern om det svenska biståndet tillAlgeriet; Enligt pressuppgifter har en miljardkreditinnehållande en gåvodel på 250 miljoner av biståndsmedel till använtsför att möjliggöra ett gynnsamt avtal för det regeringspartiet närståendebyggföretaget . Detta skall ha skett på statsministerns tillskyndan och utanatt den sedvanliga prövningen av biståndsmotivet kunnat göras innan utfästelsengjordes. Hurhar statsministern och regeringen i övrigt handlagt frågan om en svenskbiståndsinsats i samband med BPA:s förhandlingar med den algeriska staten? 1983/84:488av () till kommunikationsministern om färjetrafiken i glesbygd: har aviseratnedläggning av färjan vid Ulvsundet mellan och fastlandet i Södertäljekommun. Detta innebär att vägen för den berörda befolkningen till kommuncentrumförlängs med ca 2 mil. Liknande färjenedläggelser, med allvarliga konsekvenserför berörd befolkning, kan vara aktuella på andra håll i landet. Är statsrådet beredd att ta initiativ till att frågan omfärjetrafiken i landets glesbygdsområden blir föremål för en samlad politiskprövning i innan några nedläggningar kommer till stånd? 1983/84:489av () till industriministern om malmfältsutredningensförslag: , somtillsattes 1981, har presenterat sitt betänkande. Utredningen föreslårett flertal offensiva åtgärder för att skapa sysselsättning och differentieranäringslivet i malmfältskommunerna. Med hänsyn till de svårigheter som råder inommalmfältskommunerna är det angeläget att de av utredningen föreslagnaåtgärderna snabbt kommer till utförande. Det gäller bl. a. vissaindustriprojekt. Medanledning av detta vill jag till industriministern ställa följande frågor: På vilket sätt avser regeringen att följa upp ochgenomföra malmfältsutredningens förslag? Avser regeringen att lägga fram en särskild proposition ommalmfälten med anledning av malmfältsutredningens betänkande? 1983/84:490 av (m) till utbildningsministernom de särskilda behörighetskraven för tillträde till högskoleutbildning: För tillträde tillhögskoleutbildning beslutade 1980 en ändring, som innebär att betyg iämnen som krävs för särskild behörighet inte skall få räknas bort vidbestämmande av betygsmedelvärdet. Då krav ställs på kunskaper i mer än ettämne, betyder det att betyget 3 kan krävas i varje ämne, i stället förgenomsnittsbetyget 3. Dessa förändringar skulle enligt beslut trädai kraft först inför antagningen till sådan utbUdning som börjar höstterminen1984. Enligt uppgift i pressen kommer den beslutade skärpningenav de särskilda behörighetskraven inte att genomföras . Från UHÄ:ssida uppges det - trots att man haft på sig att förberedaövergången till de nya bestämmelserna - att man inte haft personal tillräckligtför att genomföra den beslutade förändringen. Vilka åtgärder ämnar utbildningsministern vidta för att setill att beslut genomförs? 1983/84:491 av () tillsocialministern om behovet av familjepolitiska reformer: Enligt referat i Stockholms-Tidningen harsocialministern uttalat att behovet av en barnbidragshöjning från nuefter avtalsrörelsen är mindre . Det kan tolkas som om föresatsenatt göra något för barnfamiljerna återigen börjar vackla. Om så är falletskulle det vara mycket olyckligt. Detfinns inget direkt och samband mellan lönehöjningarna i enavtalsrörelse och just barnfamiljernas ekonomiska situation. Motivet förbarnbidraget är ju att det utjämnar skillnaden mellan familjer med barn ochfamiljer utan barn medan en avtalsenlig höjning av lönen gynnar alla. Oavsettom socialministern är rätt refererad eller inte så vill jag tillsocialministern ställa frågan: Anserverkligen socialministern att resultatet av avtalsrörelsen kan påverka behovetav familjepolitiska reformer? 1983/84:492av () till finansministern om skattetryckets inverkan påsamhällsekonomin: I den publicerade långtidsutredningenredovisas fem ekonomiska utvecklirigsalternativ. Fyra av dessa innebär ettskärpt skattetryck. Mot denna bakgrund vill jag fråga finansministern: Anser finansministern att ett skärpt skattetryckstår i överensstämmelse med målet om att uppnå samhällsekonomisk balans? 1983/84:493 av BoSödersten (s) till statsrådet om vissa ändringar i lagen omhandel med drycker: Lagstiftningen om handel med drycker synesotillfredsställande utformad. Det har lett till både att näringsidkare harsvårt att veta vilka regler som gäller och till att myndigheternas tillämpningdels leder till icke önskvärda resultat, dels brister i enhetlighet mellanolika delar av landet. Inteminst i har tillämpning av lag letttill uppseendeväckande följder. Två paragrafer, dels den om att lagad mat måsteutgöra en betydande del av rörelsen (41 §), dels bestämmelsen om att serveringav alkohol måste ske i omedelbar anslutning till servering av mat har vållatproblem. En strikt tillämpning av gällande lagstiftning har lett tiU attvälskötta diskotek i länet berövats utskänkningstillstånd eller tvingats attstänga. I något fall har det sedan lett till att inträdespriserna höjts och enfiktiv måltid inbakats i inträdespriset. I andra fall har välrenommerade hotelltvingats till dyrbara ombyggnader eller till meningslösa arrangemang med extramatservering osv. enbart för att uppfylla helt formella krav. Slutsatsen bliratt gällande lag inte på ett effektivt sätt uppnår rimliga alkoholpolitiskamål. En naturUg fråga blir därför; 9Riksdagens protokoll 1983/84:118-121 Nr 119 Är statsrådet villig att medverka till att en förändring avlagstiftningen Fredaeen den kommertill stånd, så att rimliga alkoholpolitiska mål nås utan onödigt