prot · G70936 · 1983-12-31 00:00:00 — Ekonomiskbrottslighet liksom de ofta vittförgrenade narkotikamålen ställer helt nya kravpå länsåklagarnas insatser. Jag skall inte uttala mig mer om den kvalitativainsatsen än att säga att den ekonomiska brottsligheten ställer stora krav påkunskaper inom områden som åklagarna normalt inte är hemmastadda i. Hanteringenpå åklagarsidan av ekonomisk brottslighet kräver specialutbildade åklagare,och våra resurser här i landet för att förmedla och utveckla sådana kunskaperär tämligen begränsade. Målen är dessutom tidskrävande och ställer under långlidsrymnd krav på heltidsinsatser från åklagarens sida. Med den ändrade situation vi har fått i dessa avseenden ären del av länsåklagarmyndighelerna inte bara sårbara, utan direkt nödlidande.Det kan kanske parentetiskt nämnas alt medan andra organ inom rättsvården, somsysslar med att utreda och döma i mål som rör ekonomisk brottslighet eller inarkotikamål, har fått en viss förstärkning ärlänsåklagarorganisationen i stort sett densamma som för 20 år sedan.Ytterligare personal till åklagarorganisationen skulle vara motiverad. Men vem,fru talman, vågar i dagens situation föreslå att de medel som erfordras för ennödvändig personalförstärkning skall ställas till förfogande? måstealltså söka sig fram till andra metoder för att förstärkalänsåklagaror-ganisalionens effektivitet och flexibilitet, så all den på ettrimligt sätt kan svara mot de arbetsuppgifter som åvilar länsåklagarna. Jaghar redan talat om all de små länen inte ansågs kunna bära upp en egenlänsåklagarmyndighel utan sammanfördes med andra, angränsande län. Vi haralltså erfarenhet av att en sådan typ av organisation fungerar, och t. o. m.fungerar väl. Vi har vittnesmål från dessa län av innebörd att det inte innebärnågra ölägenheter av nämnvärd betydelse att åklagardistrikt har sin överordnademyndighet i en annan länsresidensslad än den egna. Närregeringen nu föreslår att enmansdistrikten i princip skall avvecklas ochsammanföras på sådant sätt till en region att man får två eller fleralänsåklagare på samma tjänsteställe, har utskottet funnit alt detta är ettgodtagbart sätt all lösa de mest akuta problemen på. Man skapar möjligheter förbehöriga befattningshavare att utan konflikter i fråga om prioritering fullgörade arbetsuppgifter som bör ligga på länsåklagarnivå. Manhar anfört all denna s. k. centralisering skulle försvåra för allmänheten allbesöka myndigheten och all den skulle försvåra kontakten mellan länsåklagarenoch andra myndigheter, och del finns de som vill göra gällande att denföreslagna organisationen blir dyrare än den nuvarande, med tanke på resor ochspilltid som kommer alt äta upp eventuella besparingar. Jag tror att talet omalt del blir svårare för allmänheten att besöka länsåklagarmyndigheten ärväsenfligl överdrivet. Jag här försökt ta reda på hur många besök från den s.k. vanliga allmänheten som förekommer, och det är förvisso inte överdrivetmånga. Jag tror all jag på grund av hostanfallet måste avbryta mig här ochinskränka mig till all yrka bifall till utskottets hemställan. 48 () replik: log inledningsvis litet raljant upp vad jag sade i mittanförande angående decentraliseringsfilosofi och sade alt del inte ärfråga om någon stor sak. Nej, men vad jag har vänt mig emot är UlveckHngen påmånga områden mot centralisering, som ur min synvinkel är mycket illavarslande.Om det vore en så liten fråga som vill hävda all det är, hur då komma sig all så många riksdagsledamöter från samtliga partier harmotionerat i frågan? Den här omorganisationen kommer, såvitt jag kanförstå, all innebära en hel del merarbete. En fråga som man har anledning attställa sig i sammanhanget är: Kommer inte den föreslagna omorganisationen altinnebära alt arbetet allvarligt störs vid länsåklagarmyndighelerna? Vi vet allarbetsbelastningen på de regionala åklagarna är myckel stor. Kommer inte denhär omorganisationen all betyda men för arbetets behöriga gång? 49 ()replik: I all korthet vill jag säga all del kan hända ätt jag raljerade litetgrand med decenlraliserings-cenlraliserings-filosofin, när den log sig uttryckpå det här området. Jag kan verkligen försäkra att ingen av dem somhar deltagit i del här resonemanget och tillstyrkt att vi skulle få 13länsåklagarregioner över huvud taget har haft någon fundering på decentraliseringeller centralisering, ulan syftet har varit att skapa en organisation medtillfredsställande flexibilitet, så att de som arbetar där verkligen skallkunna fullgöra de funktioner som vi väntar oss av dem. 50 () replik: Jag kan då bara konstatera att frågan omcentralisering och decentralisering i alla fall i mycket hög grad tycksintressera enskilda riksdagsledamöter från samtliga partier. Det är jag gladöver. A klagarväsendets regionala organisation Anf.51 (): När behandlar frågan omåklagarväsendets regionala, organisation, skall den också fatta beslut omlokaliseringen av länsåklagarkansliel i den region som skall omfattaBlekinge-Kronobergs och län. är kansliort i den största av de bådaregioner som föreslås skall bilda en ny gemensam region, nämligen i dennuvarande.Blekinge-Kronobergs-regionen. Det är f. ö. en av de regioner somBertil hänvisade till i sill inledningsanförande och som enligt honom fungerarväl. Det faktum att redan är kansliort i den största av de bådaregionerna vore kanske argument nog. för att behålla som kansliort.Men så enkla och självklara argument räcker naturligtvis inte i det härsammanhanget. I proposition 1982/83:158 öm åklagarväsendets regionalaorganisation m. m. förordas i stället som kansliort. De skäl som liggerbakom anges vara geografiska förhållanden. Till detta förslag ansluter sig nuutskottet. Vi har i motion 1982/83:2394 klart visat att dengeografiska belägenheten inte har någon relevans när del gäller placeringen avregionkansliet i del här fallet. Avståndet från och tillsamtliga inom regionen befintliga åklagarmyndigheter är praktiskt tagetidentiskt. Skillnaden uppgår faktiskt fill en enda kilometer. Eftersom det sålunda inte finns några geografiska skäl föratt välja , måste valet grundas på andra kriterier. Vi hävdar för vår delall del finns tungt vägande regionalpolitiska skäl för att inte flytta bort ytterligarestatlig verksamhet från . Jag skall här ange några av de skälen. Ser vi bakåt kan vi exempelvis finna att staten under desenaste 30 åren inom den militära sektorn i har dragit inarbetstillfällen som motsvarar ett infanteriregemente eller en flygflottiljvart femte år. har sysselsättningen vid.statligamyndigheter i minskat , medan den i riket i övrigt har ökatkraftigt: Inom den statliga affärsdrivande verksamheten har undersamma tidsperiod över en tredjedel av arbetstillfällena flyttats bort frånKarlskrona. har sysselsättningen i dessa verksamheter ökat iriket. och denhar ökat kraftigt i alla kommuner av jämförbar storlek i . Faktum är att är unikt i landet. Det ärnämligen så att inget annat primärt centrum eller ingen residensstad - vilketman vill - har utsatts för en så omfattande nedskärning av den statligasysselsättningen. I samtliga andra primära centra och residensstäder har denstatliga sysselsättningen ökat. Kommunen är också ensam om att ha haft envikande befolkningsutveckling . Bland de nedskärningar som har skett elleraktualiserats kan nämnas personalminskningar vid - vilket sombekant tillhör Svenska Varv -, indragning av iKarlskrona - det beslöt om så sent som -, nedläggning avSveriges Televisions Blekingeredaktion, nedläggning av statens provningsanstaltsfilial, flyttning av sambandscentral till , nedläggningav Trivab - ett företag inom där drygt 60 sömmerskor fick gå -,personalminskningar inom lotsväsendet och personalindragningar vid Uddcomb,som tillhör Statsföretag. Det allra senaste förslaget i den här riktningengäller Samhällsföretag och skulle, om det genomförs, innebära en förlust på ca30 arbetstillfällen och dessutom en helt orimlig delning av länet. Ser vi till vad kan föra med sig, innebärenligt de beräkningar som har gjorts av kommun alla de bäckar småsom har flutit och kommer att flyta enbart inom försvaret sammantaget enförlust av 1 117 årsarbeten i denna kommun. Det är en minskning som motsvararen nedläggningstakl av ett regemente vart tredje eller fjärde år. Trots de omfattande nedskärningarna av statligverksamhet har inte någon ny verksamhet flyttats till i samband medutlokaliseringarna av statlig verksamhet . Inte hellerstatlig verksamhet som har nytillkommit har förlagts till Karlskrona.Det enda undantaget är Stiftelsen , som har tillfört 15nya anställningar. Inte heller vid högskoleutbyggnaden har kommit ifråga. Därmed utgör ett av de två länscentra och residensstäder ilandet som saknar egen högskola. Jag vill också påpeka att är residensstad i ettlän med mycket stora problem i form av arbetslöshet och att folkmängden somföljd därav har minskat i följd. Myckel stora ansträngningar görs av kommunerna,m. fl. för att vända utvecklingen. Just därför måste det medskärpa understrykas att staten genom att i oroväckande takt flytta bort statligsysselsättning allvarligt undergräver dessa ansträngningar. Statens agerandepåverkar ju också enskilda förelag, organisationer m. fl. när del gäller attetablera sig i . Varje län har ett primärt centrum, en residensstad, som istörre eller mindre omfattning har resurser all ta emot utflyttningsströmmarna,så att de arbetslösa i länens mest utsatta delar inte skall behöva flytta tillföreträdesvis storstadsområdena. primära centrum saknar dessaförutsättning- ar, och det är, i första hand en följd av nedskärningarnainom den statliga verksamheten. Frågan om lokaliseringsort förlänsåklagarkansliel. i den sydöstra regionen kan naturligtvis i det storaperspektivet, när vi talar om , organisationen för hela landet, tyckas vara enliten och obetydlig fråga. Jagar ledsen att behöva säga att den för ossblekingar dess värre inte är det. Vi ser tyvärr alltför tydligt hur även dennafråga passar in i ett mönster av händelser, som i samtliga fall lett till attverksamheter flyttats bort från vårt län: I den här frågan har det dessutom inte presenterats någrasom helst sakliga argument till stöd för vad som föreslås. Några sådanaargument kan man inte heller återfinna i justitieutskottets betänkande. fårman väl ändå förutsätta att utskottet seriöst har prövat de motioner som harväckts med anledning av propositionen om åklagarväsendets regionalaorganisation. En seriös prövning måste rimligtvis ha inneburit att utskottetvägt olika sakliga argument mot varandra, innan det tog ställning. Mot denbakgrunden vill jag ställa en fråga till utskottets talesman här . Denfrågan lyder: Vilka sakliga skäl grundar utskottet sitt ställningstagande på,när det nu föreslår att vår motion om att skall vara kansliort i dennya länsåklagarorganisationen skall avslås? Jag vill yrka bifall till motion 1982/83:2394. A klagarväsendets regionala organisation Under detta anförande övertogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. I anförandet instämde , ochMats .(allas). 52MARGARETA (): Organisationsförändringar inomstatsförvaltningen är och kommer att vara nödvändiga för att vi pä bästa sättskall kunna utnyttja och effektivisera befintliga resurser, såväl personelltsom materiellt. Åklagarväsendet utgör härvidlag inget undantag. 1 justitieutskottets betänkande om åklagarväsendetsregionala organisation, liksom i propositionen, föreslås att ochGävleborgs län skall bilda en region med som kansliort. och jag har i en motion, nr 1982/83:2389,förordat att kansliet för denna region skall förläggas till . Del finnsenligt vår mening flera saker som talar för en lokalisering av regionkansliettill . 1 finns fem åklagardistrikt, i Gävleborgslän fyra. För talar också det mer centrala läget i regionen. hardessutom en väl fungerande Eko-rotel. Att från ekonomiska eller rationella utgångspunktereller ur lokaliseringssynvinkel skulle vara bättre än som kansliort finnsinte dokumenterat, vare sig i propositionen eller i belänkandet. Därför synesdet mjg något märkligt att utskottet inte beaktat våra synpunkter i motionen. enhälligt godtagit som kansliort ser jag ingen Nr 36 möjlighet att här i kammaren fåtill stånd någon ändring av utskottets Jag kan endast,herr talman, beklaga att vi inte fått gehör för våra synpunkter i utskottet. A klagarväsendets regionala orgainsa-tion 53BÖRJE (): Mot bakgrund av det stora antalet motionersom har väckts med anledning av propositionen om åklagarväsendets regionalaorganisation finns det tydligen en mycket stor tveksamhet inför förslaget.Såvitt jag förstår har också utskottet haft på sig för alt bli klart medsitt ställningstagande. Genom sammanläggningen av åklagardistrikt får man,enligt förslaget, en bredare bas och större flexibilitet för att bedriva sittarbete, men jag kan infe finna att man ökar nämnvärt i slagkraft. Genom enorganisationsförändring av detta slag kan jag inte finna att man får en bättreorganisation. Det råder allmän enighet om att stärka bekämpningen av iförsta hand den ekonomiska brottsligheten och narkotikabrottsligheten, och detsker bäst, tror jag, om man utgår från den nuvarande organisationen. Det faktamaterial som finns i åklagarutredningen och somhar legat till grund för propositionen talar inte för att man får denlämligaste organisationen genom att minska antalet regioner. Organisationen inom andra verksamhetsområden - somåklagarna i det praktiska arbetet och i synnerhet de regionala åklagarna ärnära beroende av -såsom polisen, bl. a. länspolischefen och Eko-grupper,beskattningsväsendet och konkurstillsynen inom exekutionsväsendet, liggernumera fast och har en regional indelning som är byggd på länsindelningen. Attfrikoppla frågan om den regionala indelningen av åklagarväsendet från denärliggande verksamhetsområdena synes olämpligt och i hög gradeffektivitetshindrande. Till detta kommer också att större enheter i regel krävermer administrativt arbete, vilket skall utföras av en i stort sett oförändradpersonalstyrka. När det sedan gäller själva indelningen i regioner skallSkåne enligt förslaget utgöra en region, med som kansliort. Det innebäratt blir en stor region, med tio lokala åklagarmyndigheter. När man har stannat för som kansliort har man gåttalltför enkelt till väga. Att är stort befolkningsmässigt får inte varaavgörande vid lokalisering dit av statlig myndighet. Det finns ju andrasynpunkter som man bör väga in när man väljer kansliort. Enligt propositionenär de geografiska avstånden korta och kommunikationerna goda i , vilketgör att myndigheter mycket väl kan placeras i andra delar av landskapet. När man gör sådana här förändringar måste man se till hurdet fungerar och . Inom samhällssektorn genomför man just nusektorsvisa förändringar av den regionala förvaltningen. behandladeshär , är det åklagarväsendet, och man håller också på med enförändring av Samhällsföretag. Vi har märkt att när det gäller regionala förändringar iSkåne väljer man som centralort. Om detta fortsätter fårdet naturligtvis mycket allvarliga konsekvenser, genom att det rubbar denregionalpolitiska balansen i landskapet. Jag tror att det upplevs på samma sätti andra delar av landet, där man går till väga på samma sätt. Jag kanalltså inte acceptera denna utveckling, som naturligvis skapar oro och mycketstora problem i framliden. Jag vill med detta, herr talman, yrka bifall till motion2390, vilket innebär att avslår propositionens förslag om ändradregional indelning av åklagarväsendet i vad avser . 54 (): När vi nu debatterar åklagarväsendetsregionala organisation sägs del bl. a. att det skall ske effektivaförstärkningar på det regionala planet. De regionala åklagarmyndigheternaföreslås få en bredare bas och större flexibilitet för att kunna bemästra deökade problemen med omfattande, komplicerade och tidskrävande mål. Man villsärskilt komma åt mål om ekonomisk brottslighet. Utskottet menar att den nuvarande organisationen skullevara sårbar och att det skulle råda brist på flexibilitet. Jag har en känsla av att man skapar nya problem och nyatidskriivande aktiviteter - kanske t. o. m. en inte förutsedd sårbarhet genomde stora avstånd som skapas. Som vi framhållit i motion 1982/83:2392 har våraerfarenheter av små myndigheter visat att de som har skötts väl har varit tillstor nytta för både allmänhet och samhälle. Korta avstånd från allmänheten tillmyndigheter är en viktig angelägenhet - en faktor som inte skall underskattas iétt demokratiskt system. Det finns stor risk för att de avstånd som skapas iKopparbergs och med som kansliort medför isolering ochsvårigheteratt bedrivaett effektivt arbete. Långa avstånd medför-såvitt jag kanförstå - mycket restid, vilket knappast kan förbättra effektiviteten. Finns det nu tillräckliga skäl för en sammanslagning avåklagarväsendet på del regionala planet i och -vilket jag ifrågasätter, bl. a. med tanke på de stora avstånden - borde Falunvara den naturliga kansliorten. Jag hoppas verkligen att regeringen tar hänsyntill de praktiska omständigheterna, där avstånden och möjligheterna att placeraden nya länsåklagarmyndigheten mitt i en tänkt region får väga tungt. Attplacera en myndighet i regionens ytterområden måste vara fel, när möjlighetentill en placering mera centralt för hela området finns - vi har i motionenanvisat att det skulle vara till fördel för det framtida arbetet. Jag hoppas att regeringen tar denna hänsyn närde framtida kansliorterna skall läggas fast. bör bli kansliort föråklagarväsendets framtida regionala organisation när det gäller ochKopparbergs län. A klagarväsendets regionala organisation 55RUNE (): Det är inte ofta som enskilda motionskravtillstyrks i utskottet, så att man får anledning att ge utskottet en eloge.Speciellt tillfredsställande känns det när utskottet har tagit hänsyn till vårtförslag att låta vara kvar som egen åklagarregion. det rådertotal enighet bland samtliga riksdagsledamöter frånnorra på dennapunkt. Det är inget tvivel om att med sina 4 lokalamyndigheter och 22 åklagare har underlag för 2 länsåklagare ochdärmed väl fyller kraven för denna nya regionindelning. Jag delar helt utskottets uppfattning att deni propositionen föreslagna hade blivit alldeles för stor ochotymplig. Därför kommer jag självfallet att vid voteringen stödja utskottetsförslag: 56LISA (): Jag tror att det förtjänar att påpekas att 26motioner, ofta åberopade i denna debatt, har väckts med anledning avpropositionen om länsåklagarväsendet. De allra flesta motionerna, och samtligafrån socialdemokratiskt håll, har accepterat propositionen som sådan. Det endaman från olika regioner och länsdelar har motionerat om är lokaliseringsorten.Vi har full förståelse för att man kan ha varierande synpunkter på detta. Jag tror att en del av det som står i det särskildayttrandet av förtjänar att läsas upp. Han hör till dem som delar den uppfattning som tidigare förts fram om som lämplig'kansliort, och han säger i det särskilda yttrande som ärfogat till justitieutskottets betänkande nr 6 bl. a. följande: "Den övergripande synpunkten att inte rubba kompetensfördel ningen mellan riksdag och regering får dock anses väga tungt ." Jag tror alt det behöver påpekas för kammaren att vi haren vedertagen kompetensfördelning mellan regering och riksdag. brukaracceptera de lokaliseringsorter som regeringen föreslår. Därför har vi i vårtarbete i utskottet mest lagt effektivitetssynpunkter på det framlagdaförslaget. Man bör kanske peka på att sedan åklagarväsendet hadeförstatligats fäste riksåklagaren efter endast statsmakternasuppmärksamhet på svagheterna i den organisation som hade skapats. Vi ärövertygade om att man nu får ett bättre underlag för den regionalaverksamheten, och det är alldeles nödvändigt på grund av den ökademåltillströmningen och med hänsyn till att brotten har blivit grövre och alltsvårare ätt utreda. Vi har som sagt granskat förslaget ureffektivitetssynpunkt, och vi har inom majoriteten i utskottet funnit att vivill tillstyrka förslaget med ett, men ett ganska väsentligt, undantag. Där harvi också lagt vikt vid effektivitetssynpunkten. Vi tycker att den storasvagheten i det framlagda förslaget var att man i en region med över 900 000invånare. , ville slå ihop . och och till ett regionalt område. Vi sade oss att det skulle bliett alltför stort verksamhetsområde både geografiskt och med tanke påarbetsunderlaget. Vi har alltså föreslagit en uppdelning, som vi tror bättrekommer att tillgodose kraven på effektivisering av länsåklagarmyndigheterhasarbete. Jag ber,herr talman, att få yrka bifall till utskottets hemställan. 57GUNILLA () replik: Nr 36 Jag måste be LisaMattson om ett förtydligande. Jag Onsdaeen den uppfattade nämligen hennesinlägg på det sättet att hon ansåg att det inte var -in någrasocialdemokrater som hade gått emot regeringens förslag betriiffande Men både motion 2382 av m. fl. Åklaearväsendets socialdemokrater från och motion 2390 av BörjeNilsson reaionalaoreanisa-m. socialdemokrater - den motion som BörjeNilsson här har yrkat bifall jj till - går ju ut på att man önskar avslåpropositionens förslag i vad gäller ändrad regional indelning. De som tidigarehar varit uppe här i talarstolen, undantagen, har inte yrkatbifall till sina motioner, men man kan göra konstaterandet att om de vill fäsina önskemål tillgodosedda har de bara att rösta på centerreservationerna. Jag kan alltså konstatera att det inte är nägia talareson-i har yrkat bifall till sina motioner, förutom . Jag utgårfrånatt detta inte kan tolkas på annat sätt än alt de vill verka i det tysta ochsedan i omröstningen lägga sina röster på centerreservationerna. Det år i såfall ett rakryggat och konsekvent handlande. 58 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill påminna om att den medgivna repliken avsåg LisaMattsons anförande. 59 () replik: Herr talman! Jagreagerar litet när talar om formuleringarna i det särskildayttrandet, om lokaliseringsorter, och hänvisar till den kompetensfördelninghon anser bör råda mellan riksdag och regering! de här fallen. Det måste väländå vara så, , att om det väcks en motion här i kammaren skalldenna motion behandlas lika seriöst som alla andra förslag, och utskottet skallkunna presentera en motivering till att det inte är berett att följa de förslagsom förs fram i motionen. nämnde också någonting om att utskottetskulle ha lagt effektivitetsskäl till grund för bedömningarna i det här fallet.Jag skulle då vilja fråga vad det är som säger attlänsåklagarkansliel skulle fungera effektivare i än i . 60 () replik: hörde tydligen intetillräckligt noggrant på vad jag sade. Jag konstaterade att åtskilliga av demotioner som har väckts, och samtliga från socialdemokratiskt håll, har varitkritiska till regionindelningen och till lokaliseringsorterna, men ingen hartagit avstånd från de tankegångar som ändå finns i propositionen, nämligen rnåste effektivisera länsåklagarverksamheten och alltså komma ifrån deltidigare förhållandet med enmansmyndigheter. Inte någon talare, och ytterst fåav motionärerna, har yrkat avslag på propositionen som sådan, endast när detgäller detaljer. När detgäller motion har vi från utskottets sida 119 haft tillfälle att väga den inte bara en gång utan tvågånger, eftersom den har varit aktuell i annat sammanhang. Vi har mycketnoggrant tagit del av samtliga motioner. Vi har emellertid också funnit att dethar varit myckel svårt att nå enighet om olika orter, och då har vi tyckt attdel har varit bättre att följa den praxis som utarbetats - denkompetensfördelning mellan regering och riksdag som vi brukar följa-och prövadet hela ur effektivitetssynpunkt. 61 () replik: När säger att densocialdemokratiska motionen från gäller en detalj, kan jag hålla medom detta. är ju en detalj i landet som helhet, men för oss som boroch verkar där är det en ganska viktig detalj. 62 () replik: Om jag förslår rätt, innebärhennes resonemang, att även om vi i sak har rätt i vår argumentation, kanutskottet icke biträda det förslag som vi har väckt i vår motion. Jag måsteverkligen beklaga att det inte finns möjlighet att här i påverka i ensådan fråga, som för vår kommun och vårt län faktiskt är ganska viktig.