prot · G70926 · 1983-12-31 00:00:00 — 5§ Svar på fråga 1983/84:120 om åtgärder mot tågförseningar på grund av lokbrist har, med hänvisning till altlokbrist uppges ha orsakat förseningar för tågtrafiken mellan ochGöteborg, frågat mig dels hur detta är möjligt med hänsyn till de betydandebelopp som anslagit för lokinköp, dels om jag är beredd alt vidta åtgärder så all enupprepning av del inträffade kan undvikas. Jag vill först klargöra vikten av en punktlig tågtrafik.Skall SJ vara konkurrenskraftigt och attraktivt måste tågen gå och komma i lid.En god tidtabellshållning är därmed avgörande för all SJ skall kunna förbättrasin ekonomi. Alltsedan den kaosartade till har ocksåtågförseningarna fortlöpande minskat. Bakom den här utvecklingen liggerstatsmakternas kraftiga satsningar på investeringar i järnvägen. Det liggerdock i sakens natur att alla åtgärder som därmed kunnat vidtas inte kan fäeffekt på en gång. återstår mycket alt göra. Del visar ocksåhöstens förseningar i tågtrafiken som orsakats av flera samverkande faktorer. SJ har en relativt modern lokpark. De lok som nufortlöpande levereras är resultatet av ett fruktbart samarbete mellan SJ ochsvensk industri. Loken fungerar i stort sett bra, och någon total lokbrislråder inte enligt SJ. Vid speciella trafikstörningar, som , kan detdock kortsikfigl uppstå lokbrisl i vissa områden, eftersom män inte kanomdirigera lok från andra områden hur snabbi som helst. Jag vill också nämnaatt det finnsbehov av modernare lok med bättre prestanda, en god arbetsmiljö och entillfredsställande tillförlitlighet. Jag kan naturligtvis inte försäkra om atttågförseningar på grund av lokbrist aldrig mer kommer att hända. Däremot kanjag lova att SJ prioriterar arbetet med att komma till rätta medtågförseningar. Som ett aktuellt exempel på regeringens stöd i delta arbetevill jag erinra om förslaget till om en lösningför spårtrafiken i . Förutom att tågtrafiken därmed kanförbättras för alla arbetspendlare här i Stockhölsområdet får SJ ocksåmöjlighet att bygga ut en väl fungerande lågtrafik till gagn för hela landet. Om åtgärder mot tågförseningar på grund av lokbrist Anf.21 (): Jag lackar kommunikationsministern för svaret, även om detär något försenat. I delta fall kan emellertid förseningen inte bero pålokbrist - kanske på tidsbrist, och det respekterar jag. Vi är båda eniga om ätt det är oerhört viktigt all SJ haren punktlig lågtrafik. Men när man läser närmare framstårkommunikationsministerns svar som rätt undvikande. Det sägs: "Alltsedanden kaosartade till har också tågförseningarnafortlöpande minskat. Bakom den här utvecklingen ligger statsmakternas kraftigasatsningar på investeringar i järnvägen." Man måste fråga sig: Hur kommer det sig då altförseningarna har ökat så kolossall ? Det har faktiskt varit något avrekordförseningar. Enligt SJ :s egna uppgifter försöker man ordna entåghållning så att åtminstone av tågen kommer , inom en marginal . Men har man faktiskt varit nere i , så det harvarit sämre än någonsin - om vi undantar den kaosartade vintern- trots dessaökade satsningar. Visst finns del flera samverkande faktorer. När manbörjade med tågtrafik på den första banan i världen, mellan ochLiverpool, på 1830-lalet, skyllde maii bl. a. på alt man hade kraftig motvindoch inte kunde komma fram i lid. Men del har man väl inte skyllt på när delgäller de olika samverkande faktorerna. En anledning till detta kaos är att del finns eh faktorsom inte är samverkande, nämligen de anställda vid reparationsverkstäder.Kommunikafionsministern säger att del enligt SJ inte råder någon totallokbrisl, och det är nog helt riktigt. Han säger vidare alt det kan förekommaspeciella trafikstörningar då del kan "kortsiktigt uppstå lokbrist i vissaområden eftersom man inte kan omdirigera lok från andra områden hur snabbi somhelst". Men det mest fantasfiska är all del inte är lokbrist i sigsom är anledningen till de många förseningarna. Jag råkade ut för en förseningpå en halvfimme senast , när jag skulle ner fill och detinte fanns något lök. Och beträffande tåget från mot var detlikadant - del fanns inget lok. Detta är rätt fantastiskt, för om jag skullesätta mig på Slenalinjens färja från till och manplötsligt skulle säga att avgången blir försenad eftersom det inte finns någonpropeller, för Om åtgärder mot tågförseningar på grund av lokbrist del råder propellerbrisl - då vore del lika tokigt. finns fakfiskt - del har jag fåll uppgift om. Och delär inte fråga om att omdirigera loken, ulan del gäller all få en av desamverkande faktorerna, nämligen de anställda, att se till att loken kommerfram. Här reparerar man ju inte lok ulan börjar påmåndag morgon, och så får vi vänta på lok. I Sävernäs i och iStockholm arbetar man också ytterligt långsamt, och anledningen till del sägsvara missnöje med nya ackordlönesältningar. Jag undrar: Har intekommunikafionsministern alls fåll den förklaringen från SJ? Del förhållandel all jag har varit sen medsvaret kan inte menligt ha påverkal de förseningar som tar upp,eftersom del handlar om tidigare förseningar. Del är rikfigt att det har varit en försämring. Underbottenlaget 1981-1982, , var av tågen försenade mer änen kvart, och förseningarna har sedan minskal ytterligare fram till . Jag nämnde inte alla samverkande faktorer - hjälpt mig med all räkna upp dem - men jag kan säga all framför alltoktober blev en dålig månad för SJ. Då var av tågen försenade merän en kvart. Det är bara att konstatera all SJ arbetar intensivt för altåterigen förbättra tågföringen, och har också antaletförseningar minskal totalt sett. Jag är medveten om alt det iblandär stora svårigheter för SJ alt hålla lågtiderna, men jag kan försäkra HugoHegeland all alla hos SJ gör allt som står i deras makt. Del finns självfalletett intresse bland SJ:s anställda all se fill att framför allt resenärernainte, drabbas av tågförseningar. Att det understundom kan inträffa förseningarpå grund av mellankommande omständigheter kan vi tyvärr inte göra någonting ål.Vi får väl leva med detta, men jag vill uttrycka förhoppningen all alla skallhjälpas ål för att klara situationen. Anf,23 (): Inte skall vi väl leva med dessa förseningar och leva medatt SJ inte kan reparera lok . Tänk om SAS skulleresonera likadant. Då skulle det inte vara någon ordning på del företaget. Mentack vare att man har satt i syslem all tillgodose just kundernas behov, harman lyckats uppnå en punktlighet som överträffar alla andra flygföretags. Delär klart all man inte skall ställa in reparationsarbetet ochsöndagar. sade kommunikationsministern att SJ arbetar intensivt -ja, om man undantar och . Då kan man ju inte reparera lok. Såfår inte ett företag som skall betjäna allmänheten agera. Kommunikationsministern sade vidare att han inte kan lovamig att förseningar aldrig mer kommer att hända. Jag är emellertid myckel merablygsam, herr kommunikationsminister. Om svenska fartygsbesättningars uppdrag i utlandet bara lovaalt del inte blir några lågförseningar är jag mycket Nr 26lacksam. Om det vore så, all del bara gälldeverksladskapacileten, skulle man kanske kunna klara av problemet. Men, HugoHegeland, just den vecka som del här gäller förelåg del en del andraomständigheter, bl. a. storm med trädfällning. Tyvärr kan inte enreparationsverkstad hindra storm och trädfällning. Del finns också ett annat fenomen, och del är kanske inteså känt. Under lövfällningsliden finns det vissa problem när del gällerframkomligheten för lok. Jag föreställer mig all även detta är en omständighetsom man inte kan avhjälpa genom alt förbättra verkstadskapaciteten. Man måste ha klart för sig all del inte erfordras enbartmekaniska insatser för all klara situationen, vilket vi också ofta har upplevtbeträffande flygel. Naturligtvis menar inte jag alt vi definitivt skallacceptera ständiga tågförseningar, men jag tror all vi måste vara så passrealistiska, , att vi inser all del finns omständigheter varövervarken SJ:s anställda eller några andra nu levande människor kan råda. 25 (): Del är klart att del inte är fråga om de omständigheteröver vilka varken SJ eller vi kan råda, ulan del gäller de fall då del finns enkonkret förklaring till förseningarna - denna systematiska maskning påverkstäderna, därför all man är missnöjd med ett avtal. Statsrådet nämnde alt vi har höst med storm ochträdfällning, men del är blåst och lövfällning varje höst, och åtskilliga trädfaller också, så den förklaringen duger ju inte i detta fall. Däremot harnaturligtvis reparationsarbetena utmed banvallarna, tack vare den ökademedelstilldelningen till SJ, bidragit. Men del är irriterande alt man, när manhar salt sig på ett låg, finner att tåget slår utan lok. Då heter del att delär lokbrisl, men del är inte lokbrisl. Loken slår längre bort,men de har inte reparerats, eftersom del kanske är dagen efter ellersöndag. Jag begär inte garanti mot tågförseningar förall framlid, men det vore underbart om jag beträffande finge engaranti mot tågförsening. Överläggningen var härmed avslutad. 6§ Svar på fråga 1983/84:129 om svenska fartygsbesättningars uppdrag i utlandet 26Kommunikationsminister : Herr talman! Med anledning av att detsvenska fartyget hämtats hem från har mig vilka åtgärder som Om svenska fartygsbesättningars uppdrag i utlandet regeringenär beredd att vidta för att förhindra att svenska fartygsbesättningar försättsi fara till följd av att de inte har varit tillräckligt informerade om sittuppdrags verkliga karaktär. I det fall som åberopas i frågan hade en grekiskbesättning ockuperat fartyget för att få sina lönekrav tillgodosedda. Jag serinte något skäl alt här gå in på i vad mån eller på vilket sätt det verkligenförelåg direkt fara för den svenska besättningen. Det är dock i alla händelserklart enligt de arbetsrättsliga regler som gäller mellan ett svenskt rederioch dess svenska anställda alt rederiet inte får begära all de anställda skallutföra arbete som medför fara för liv eller hälsa. Arbetstagarna är inteskyldiga att utföra arbete under sådana förhållanden. Jag bortser naturligtvisdå från sådana risker som är normala i sjöfarten. Det följer f. ö. också av den svenska arbetsrättsligalagstiftningen, främst av om fackliga förhandlingar och ominformation, alt arbetsgivaren är skyldig att på förhand upplysa om sådanaomständigheter kring ett arbete som innebär en förändring eller en avvikelse avstörre betydelse i jämförelse med vad som är normalt. Jag kan inte se att detbehövs några ändringar i våra arbetsrättsliga regler pä dessa punkter ellernågra andra särskilda åtgärder av den innebörd som frågan syftar på. Vad som i detta fall är av särskilt intresse är att detsvenska fartyget var föremål för en arbelskonflikt. Jag går inte in på hur detfaktiskt och rättsligt förhöll sig i den konflikten. Men även om man ser sakenfrån denna synpunkt finns det klara regler i svensk arbetsrätt, låt vara imindre mån angivna i lag. Det kan vara på sin plats alt peka på att det hos ossuppfattas i första hand som en facklig uppgift alt bevaka alt reglerna om bl.a. neutralitet och fackliga sympafiålgärder i arbelskonflikler tillämpas på ettriktigt sätt. Inte heller från denna synpunkt kan jag se alt händelsen visar pånågot behov av åtgärder från regeringens sida. Anf.27 (vpk): Jag lackar kommunikationsministern för svaret, som varhelt otillfredsställande. Frågan gäller del svenska agerande ochansvar i samband med all fartyget skulle hämtas hem från iItalien. Siar chartrades från Gotlandsbolagel av del finska bolaget för att gå i trafik mellan och . i sin tur hyrde utbåten till den grekiske redaren . och framtill det bålen hämtades har den gått i passagerartrafik mellan iGrekland och i . När den svenska besättningen, bestående av ett tjugotalsjömän som anställdes av , kom ned till , möttes man aven situation som var helt annan än den man tänkt sig eller informerats om.Bålen låg på internationelll vatten, ockuperad av ett femtiotal sjömän ur den grekiskabesättningen, som ville ha sina löner. Dessutom hade den med olika tillbyggen beväpnade grekiskabesättningen bålens kassaskåp i sin besittning. Kassan ägdes av KarageorgisLine och innehöll drygt 2 milj. kr. Förvaret av kassan uppfattades av den grekiskabesättningen som ett slags garanti eller påtryckningsmedel för alt besättningenskulle få ut sina löner. Huruvida detta förvar uppfattades på samma sätt av desvenska resp. finska redarna, som hade ekonomiska fordringar på KarageorgisLine, kan ingen svara på med säkerhet. Faktum är att kassan och förvaret av denspelade en väsentlig roll i den svenska besättningens uppgifter. Händelseförloppet ombord på fartyget är en lång historia,som jag inte hinner gå in på, men jag kan säga all det var fyllt av spända ochfarliga situationer. Del hela hade kunnat resultera i farliga handgripligheteroch sammandrabbningar om inte besättningarna i direkt kontakt garanteradevarandras säkerhet och trygghet. Den relativt lugna upplösningen av den härsjörövarhislorien kan uteslutande tillskrivas sjömännens klassmedvetenhet ochsolidaritetskänsla. Faktum är alt , genom att underlåta attinformera besättningen om de verkliga förhållandena ombord och genom attundanhålla sanningen om uppdragels verkliga karaktär, har utsatt besättningenför direkt fara. Besättningsmännen fick agera svarlfötter och polis gentemotden grekiska besättningen för att lösa ekonomiska tvister och konflikter mellanolika redare. Detta får inte förekomma i fortsättningen! Kommunikationsministern säger i sitt svar, med hänvisningtill svensk lagstiftning, all han inte kan göra något. Detta är högstotillfredsställande. Om svenska fartygsbesättningars uppdrag i utlandet Jag har svarat på den fråga AlexanderChrisopoulos har ställt, nämligen vilka åtgärder regeringen är beredd att vidtaför att förhindra alt svenska farlygsbesätlningar försätts iliknande situafioner. Jag har redogjort för de lagar och regler som gäller ochkonstaterat att del således inte saknas lagar för att kunna komma till rättamed det här problemet. Jag kan bara konstatera att därest man inte följt dessalagar måste del bli en prövning i arbetsdomstolen. Regeringen har medgivit undantag från tillämpningen avsjömanslagen för den besättning som är anställd av del finska rederiet resp. avdet grekiska rederiet. Själva uthyrningen av fartyget är intetillståndspliklig. Men jag kan väl nämna för alt jag iden proposition om mönstring av sjömän som ligger på bordaviserar att jag avser att föreslå regeringen alt det tillsätts en utredningsom skall kartlägga problemen vid just bare-boal charter, lägga fram förslagtill lösning av laglekniska problem och tillsynsproblem och även la ställningfill frågan, om bare-boat charter till utlänning i framliden bör varatillståndspliklig. Såvitt jag vet väntas behandlaproposifionen om mönstring av sjömän. Där får väl då klarläggas huruvida dennakomplettering i laghänseende behövs. Övrig lagsfiftning anser jag tillfyllest. Sedan får man pröva huruvida rederiet har levt upp till lagens mening. 10 protokoll 1983/84:22-26 Om svenska fartygsbesättningars uppdrag i utlandet Anf.29 (vpk): Kommunikafionsministern säger med hänvisning till gällandelagstiftning, inte minst på MBL:s område, att han inte kan göra någonting - delenda han kan göra är att hänvisa till den lag som finns. Men problemet är juatt den här händelsen kunde inträffa, trots all vi har denna lagstiftningen.Lagstiftningen som sådan har alltså inte på något sätt förhindrat att en svenskbesättning används på del här sättet. Frågan gällde vad kommunikationsministernkunde göra för all förhindra att liknande händelser, trots den lagstiftning somfinns, inträffar i framliden. Ett svar som innebär én deklaration av att man inte kangöra någonting är ju en fingervisning till redarna om att de i fortsättningenkan använda sig av svenska besättningar för all lösa sina ekonomiska konfliktereller tvister genom all undanhålla dem sanningen om uppdragels karaktär och fådem att spela rollen av poliser eller svartföller i olika arbelsrättligakonflikter. Det mest ledsamma i det här är alt den kommunikationsminister som sägerdetta är en kommunikationsminister som skall representera framför allt arbetarklassensintressen. 30 Kommunikafionsminister : Herr talman!Det uppdrag som den svenska besättningen fick betraktades som en vanligavlösning, ! När besättningen reste till med flygfanns ingenting som tydde på att man kunde vänta några oroligheter. Vad jag har sagt är, AlexanderChrisopoulos, all det finns en lagstiftning som reglerar del här. Skulle detvara så att redaren inte har följt lagstiftningen hänvisar jäg till all detfår prövas huruvida man har gjort det. Jag hänvisar också till all man enligtförslag i den proposition som har framlagts för skall undersöka omdet är nödvändigt all också lagreglera liknande charter. Anf.31 (vpk): Jag har i min hand en rapport som är underskriven av deflesta i den svenska besättningen. Av rapporten framgår att dagen efter att degått ombord på ett fartyg som ligger och kryssar på internalionelll vatten fårde order om all fängsla fyra greker. Tillhyggen, rep och annat fanns till hands för uppdragetsom, om det blev en sammandrabbning, skulle äventyra den svenska besättningenshälsa. Den grekiska besättningen var känd för de svenska redarna. De kändeockså till all fartyget befann sig på internationellt vatten och alt det pågicken arbelskonflikt. Sådant här måste på något sätt förhindras . Dethjälper inte att hänvisa till den gällande lagstiftningen. Jag behöver inteställa någon fråga för att få reda på vad lagen säger, utan del kan jag läsainnantill själv. Frågan är vad man kan göra för alt förhindra sådana härsituationer trots lagstiftningen. Det borde kommunikationsministern försökasvara på. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på fråga 1983/84:137 om ökad lärlingsutbildning Per har frågat mig om jag är bereddatt medverka till att en stor del av gymnasieskolans yrkesutbildning överförstill lärlingsutbildning i företagen i enlighet med det principförslag moderatasamlingspartiet presenterat. Per har också bett mig redovisa mina eventuellainvändningar mot del moderata förslaget. inkom med enutvärdering av försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning. Jag avserall lägga fram förslag rörande lärlingsutbildningens framlida utformning i 1984års budgetproposition. får då möjlighet att samlat debattera och taställning till lärlingsutbildningens framlida inriktning. I del sammanhangetkommer del förmodligen att finnas anledning att med som forum ocksådebattera förslag från moderata samlingspartiet, i den mån sådana läggs frammotionsvägen. Jag vill rent principiellt framhålla alt jag anser attlärlingsutbildningen kan vara ett bra komplement till gymnasieskolan. Detgäller främst inom vissa hantverksyrken. På orter där del inte finnstillräckligt underlag för gymnasieutbildning kan lärlingsutbildning vara denlämpligaste lösningen. Det kan också finnas sociala skäl för alt användalärlingsutbildning. Enligt min mening är del emellertid utomordentligt viktigtatt slå vakt om och utveckla den breda yrkesförberedande utbildning av godkvalitet som gymnasieskolan ger. Lärlingsutbildning varken kan eller börersätta denna yrkesutbildning. 33PER (): Jag ber all få tacka statsrådet för svaret påmin fråga. Jag vill också lacka statsrådet för hennes beredvillighet all gåmina lidsönskemål till mötes och ge svaret på frågan i stället för nästavecka. har en alarmerande hög arbetslöshetbland unga. Skälet till detta är bl: a. en dålig ekonomi, som den nuvaranderegeringen förvisso inte gör bättre, men del är också en uppenbarligenfelinriklad yrkesutbildning. I en redovisning som skolöverstyrelsenpresenterade visar det sig att den kategori ungdomar därarbetslösheten ökar snabbast är den som har gymnasial teknisk utbildning. Vi har från sida presenterat ett förslag tillhur en betydande del av gymnasieskolans yrkesutbildning skulle kunna överförastill lärlings-verksamhet. Lärlingslinjerna skulle vara två- eller treåriga. Detskulle vara fråga om ett delat ansvar mellan företagel och gymnasieskolan i såmåtto att gymnasieskolan alltfort skulle svara för teorin, medan prakfikenskulle falla på lärlingsförelagel. Lön skulle utgå i förhållande till denarbetsinsats lärlingen skulle göra. Företag som lar emot lärlingar skulle varasådana som i förväg har auktoriserats för denna typ av verksamhet. Vi har en god förebild i hur detta har utnyttjats iÖsterrike. Där har del gått bra. Ungdomarna får arbete på ett sätt som överhuvud taget infe är jämförbart med de svenska förhållandena.Ungdomsarbetslösheten är en tredjedel så hög i , bl. a. av det skälet attyrkesutbildningen är bra, anpassad till företagens behov, och därför atfföretagen är medvetna om att de lärlingar som de har utbildatpassar väl in i deras verksamhet. Till detta är statsrådet nu uppenbarligenmyckel negativ. Det är dystert för alla de ungdomar som går utan arbete, inteminst därför att, sedan vårt förslag presenterades, intresset från bådeungdomar och företag varit utomordentligt stort för att starta enverksamhet av detta slag. Statsrådet ser lärlingsutbildningen som ett komplement,lämplig för hantverksyrken och för orter där det inte finns underlag för annangymnasieutbildning. Varför denna avoghet, ? Del känns som något slags återfall i den negativismgentemot lärlingsutbildning som vi trodde att vi hade övervunnit under desenaste årens fruktbara debatt om denna typ av utbildningsinriktning. Poängen är ju att vi genom exemplets makt ärövertygade om att (ärlingsutbi/dning faktiskt är bättre än den utbildning somgymnasieskolan kan erbjuda. Den är bättre i den yrkesinriktade delen. Vislår vakt om teorin som vi skapar möjligheter att utbilda ungdomarnapå de bästa länkbara av utrustningar, nämligen de som finns ute i företagen. Jag vill fråga statsrådet: det verkligen så, att detförslag som kommer i budgetpropositionen skall präglas av en så uttaladnegativism som den statsrådet ger ullryck för i den principiella deklarationmed vilken hon avslutar sitt svar? Jag vill bestrida att detta är en negativinställning till lärlingsutbildningen. Jag har klargjort alt lärlingsutbildningen kan vara bra ien hel del fall, och då skall också lärlingsutbildning användas, men jag trorinte att det går att helt ersätta nuvarande yrkesutbildning medlärlingsutbildning. På den punkten menar jag att är orealistiska. Jag anser all vi skall gå vidare med att förbättra ochförstärka den gymnasiala yrkesutbildningen. Och jag tror alt man särskilt skallgöra detta genom att knyta den närmare till verkligheten ute påarbetsplatserna. Detta gäller både den praktiska och den teoretiskautbildningen. Det finns alltså anledning, tycker jag, alt se övermöjligheterna att underlätta inbyggd utbildning och annan företagsförlagdutbildning inom gymnasieskolan. Jag är beredd att arbeta för del. Jag är ocksåberedd att arbeta med lärlingsutbildning i de fall det passar. Men jag är inteberedd att allmänt göra avkall på den gymnasiala yrkesutbildningens bredd ochkvalitet. Vi har kontroll över den då den bedrivs i samhällets regi. Vi kandock aldrig få samma kontroll över den då den sker i lärlingsutbildningensform. 35PER (): Jag vet inte om jag skall uppfatta det somstatsrådet nu sade som en modifiering av hennes ursprungliga svar. För att varapositiv i denna debatt och för de ungdomars skull som den här debatten faktiskthandlar om väljer jag emellertid den tolkningen. Statsrådet är inte nu beredd att helt ersätta dennuvarande yrkesinriktade utbildningen i gymnasieskolan med lärlingsutbildning.Nej, del tror jag heller inte att någon har föreslagit. Vad vi för vår del harföreslagit är att utbildningslinje på den yrkesinriktade delen avgymnasieskolan, som lika väl, eller bättre, kan överföras till företagen, idess helhet skall överföras dit. Detta bör ske av det enkla skälet alt vi, somjag tidigare sade, med exemplets makt har visat alt yrkesutbildning i den formenär mer effektiv när det gäller att garantera ungdomarna nödvändiga arbetenefter det att utbildningen är avslutad.