prot · G709135 · 1983-12-31 00:00:00 — 42PAUL () replik: Jag konstaterar med tillfredsställelse attvarken eller har försökt frigöra sig från sindelaktighet i det stora budgetunderskott som vi så länge har dragits med i dethär landet och som är en bidragande orsak till att det offentliga sparandet ivårt samhälle har rasat som det har gjort. Eftersom de inte hade någonting attsäga på den punkten, förutsätter jag att de instämmer i min slutledning i detavseendet. Jag talade om att skattefondssparandet var dyrt. Jag villsäga till att varje ny sparad krona i skattefondssparandetkostade ca en krona för staten. Det skedde nämligen överflyttningar avsparmedel också i det sparsystemet. Det var inte alls så att det var helt"nya" pengar som sattes in i skattefondssparandet, utan de som hadeandra konton och som såg detta sparandesom förmånligt ur skattesynpunkt flyttade självfallet över sina pengar dit. Mendet blev en snedvridning av sparandet till en grupp i samhället som så att sägahade råd att i större utsträckning spara på det här sättet. Jag trorfortfarande att allemanssparandet, som ju redan från starten har fått en sådansnabb utveckling, kommer att göra det möjligt för grupper småsparare och vanligahushåll att utnyttja den här sparformen. Vi kommer att finna att dettatillsammans med de sparformer vi redan har, en sänkt inflation och ett lägrebudgetunderskott skall leda fill att vi sammantaget får ett högre sparande ivårt samhälle. talade om sparade till bostäder. Jag villgärna säga till honom att det framgår bl. a. av finansutskottets betänkande atten arbetsgrupp inom f. n. arbetar med ett förslag om ettungdomens bostadssparande i anknytning till allemanssparandet. Departementethar t. o. m. sagt att ett förslag väntas kunna läggas fram redan före sommaren.Under sådana förhållanden anser vi inte att det inte finns någon anledning attnu tillstyrka de motioner som väckts i det här avseendet. När jag talade om disparata förslag, , tänktejag bl. a. på ett förslag i en centerpartimotion som gick ut på att man skullefördubbla det nuvarande sparavdraget. Ingen i utskottet, inte ens ,ställde ju upp på det förslaget. 43 () replik; Exakt hur stor del av skattefondssparandetsom var nysparande får vi aldrig reda på, men sannolikheten talar för att enavgörande del var nysparande. Det berodde naturligtvis delvis på att villkorenvar betydligt förmånligare än för allemanssparandet. En annan avgörandeskillnad är att skattefondssparandet förutsatte att man hade en inkomst attspara ur. Givetvis fanns det då många, som inte tidigare hade sparat, somstimulerades till sparande. De rnåste ta av sin inkomst, för de hade ingabankkonton eller annat sparande att flytta över pengar ifrån. Iallemanssparandet däremot får vem som helst som har pengar, och var de än finnsnågonstans, bara sätta in dem på ett allemanskonto och fillgodoräkna sigförmånerna. Vi har ju också fått 1,4 miljoner konton inom allemanssparandet.Man hoppas ju på en ökning av sparandet till totalt 10 ä 15 miljarder, men detär naturligtvis mycket i överkant. Orsakerna fill budgetunderskottetgår tillbaka till åren 1973-1974. har gjort mycket ingåendeanalyser av huvudorsakerna, som jag kan hänvisa till för att spara tid. 44ROLF RÄMGÅRD (c) replik; konstaterar att vi godtog dettaom vår delaktighet i det uppkomna budgetunderskottet. Ja, vi kan väl erkännautan att darra på manschetten att vi är delaktiga i det. Men jag kan inteerinra mig någon enda gång under er oppositionstid under de borgerliga regeringsårendå ni lade fram något förslag för att begränsa budgetunderskottet. Tvärtom -nikom med påslag när regeringen presenterade förslag till begränsningar av 3 protokoll 1983/84:135-138 Nr 135 statsutgifterna. Ni är alltså ilika hög grad delaktiga i det budgetunderskott den o"! "' " '*'' återgå till sakfråganskall man väl inte bara försöka komma med förslagframöver, utan vad som är viktigt är att vi nu försöker få fram Sparande alternativ som ger ett effektivt sparande. hushållenssparkvot varit utomordentligt låg , och så kan det inte få varamycket längre - i synnerhet inte om investeringarna kommer i gång. Därför ärdet angeläget att man verkligen kommer till skott med ett effektivt sparande. För att belysa vårt förslag kan jag nämna, att om viförutsätter att ca 2 miljoner människor ökar sitt sparande med . vardera,kommer det totala nysparandet att öka med ca . Detta beloppbelastas av en latent skatteskuld uppgående till ca , men gerriksgäldskontoret möjlighet till en inhemsk upplåning med det dubbla beloppet.Man slipper alltså utlandsupplåning. Denna ökning av upplåningsmöjligheternaskall då jämföras med allemanssparandets förväntade årliga sparande på 4miljarder kronor, vilket dock till stor del är överflyttade sparmedel. Dettabelyser vårt förslag ställt i relation till allemanssparandet. 45 () replik: Jag är ganska övertygad om, att omskattefondssparandet hade fortsatt i ett tiotal år till, hade professorHegeland av statsfinansiella skäl - om han hade haft något ansvar förstatsfinanserna - varit tvingad att revidera systemet eller avskaffa det. Mångainsåg nämligen att skattefondssparandet var ett system som mankunde ha endast . Det var så konstruerat att det statsekonomisktsett inte hade kunnat hanteras . Det fanns väl ca 500 000konton för detta sparande, och låt oss anta att landets 4 miljonerinkomsttagare skulle ha utnyttjat denna sparform med de kostnader det skulle hainneburit för staten! Kan räkna ut var vi då hade hamnatnågonstans? Om systemet bara kunde utnyttjas av en viss grupp till en vissgräns, gick det att hantera detsamma. Men varje nysparad krona i detta systemkostade staten nästan en krona. Det skulle ha varit dumt att byta ut systemetmot någonting annat, oavsett om det var en socialdemokratisk eller en borgerligregering. Det är jag övertygad om. Vi har ju sagt, och det är viöverens om, att vi med alla till buds stående rimliga medel skall stimulerasparandet i samhället. På den punkten är vi som sagt överens. Vi är dock litetoense om metoderna. Men har vi ju allemanssparandet, som ändå ingerförhoppningar om att ett större och bredare småsparande och hushållssparandeskulle kunna anslutas till detta. Vi skall således ge detta sparande en chans.Vi skall inte i alltför stor utsträckning störa det genom alltför många nyautspel på sparmarknaden just . Slutligen, , ökade budgetunderskotten med varje år.Efter 19 månader 34 med socialdemokratisk regering har de minskat med 13miljarder. Det är Nr 135 bara attstudera resultaten. Talrnannen anmälde att anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägderätt fill ytterligare repliker. 46 (); I motion 588 tar vi upp frågan om ettsparsystem för semester och rekreation. Idén till dessa s. k. semesterkupongerväxte fram i samband med den debatt som fördes med anledning av de betänkandensom avlämnades av turist- och rekreationspolitiska utredningen, , och avrekreationsberedningen. Dessa båda utredningar hade flera förslag om hur deninhemska turismen skulle kunna utökas och förbättras. lade regeringen en proposition om turist- ochrekreationspolitiken på bord. Vi menar att idén med semesterkupongerligger väl i linje med de mål och intentioner som fastslås i den härpropositionen. I propositionen säger man att ett av målen är att flermedborgare skall beredas möjlighet att utnyttja sin fritid för rekreation ochturism i . Det gäller inte minst de grupper som har svårt attutnyttja de möjligheter som finns. Dessutom sägs det att åtgärderna måsteinriktas på sådana lösningar som innebär att den lediga kapaciteten inomturistnäringen verkligen kan utnyttjas. Fördelarna med det förslag som vi skisserar i mofionenligger i att det blir ett sparande för semester och rekreation i ,eftersom kupongerna är avsedda att endast utnyttjas här hemma. Det medför ettökat semestrande i , vilket i sin tur rimligen måste innebära att vi fårbättre produkter, akfivare serviceinsatser och kanske också ett utbud avbilligare tjänster, aktiviteter och arrangemang. Vidare skulle systemet medföra flersysselsättningstillfällen inom turistnäringen, som är en viktig näring medåtskilliga tiotusental människor sysselsatta både på heltid och på deltid. En annan fördel med ett sådant sparsystem är attvalutautflödet skulle begränsas. Vad jag här nämnt är några av de fördelar som man kanförvänta sig av ett system med s. k. semesterkuponger av detta slag. När detgäller nackdelarna förmodas sådana uppstå bl. a. genom att skatteintäkternaminskar till följd av den subventionering som finns inbyggd i systemet. Det är alltså inte fråga om något komplett förslag, utanvad vi begär i motionen är att man gör en studie som belyser budgetmässiga,samhällsekonomiska och andra konsekvenser av ett skattesubventioneratsparsystem för semester och rekreation. När det gäller motionens förslag är finansutskottetsskrivningar i det aktuella betänkandet allmänt posifiva. Jag hade emellertidönskat att utskottet klarare hade markerat att förmånsbeskattningskommittén skullegenomföra den begärda studien. Men utskottet skriver bara att kommittén tordekomma att uppmärksamma motionärernas förslag. Jag skulle vilja veta Å ndringar i myntserien vad detta "torde" betyder. Jag skulle såledesvilja ha ett förtydligande från utskottets sida. Därför frågar jag man i finansutskottet anser att förmånsbeskattningskommittén har mandat att taupp frågan om ett skattepremierat sparsystem för semester och om man i så fallskall utreda förslaget om s.k. semesterkuponger. 47 (): Vi har redan redovisat att finansutskottetsmajoritet har en positiv syn på den här frågan och att vi tror att det skullevara av värde att pröva ett sådant system. Men i sitt yttrande tillfinansutskottet över motionen har skatteutskottet påpekat att man inte kan sedetta problem isolerat: det blir fråga om ett skattebortfall för staten, ochdet kan bli fråga om vissa kontrollsvårigheter. Men vi har utgått ifrån attförmånsskattekommittén skall uppmärksamma frågan, och jag kan förtydliga mig såmycket, , att jag säger att vi utgår ifrån att kommittén tar uppdessa förslag och prövar dem grundligt, så att vi sedan får ett bättre underlagatt ta ställning till. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om finansutskottetsbetänkande 34.) Kammaren övergår nu till att debattera finansutskottetsbetänkande 34 om ändringar i myntserien, m. m. 49MARGIT (): Detta ärende handlar endast om 5- och25-öringar - inte om miljoner och miljarder, som vi här i kammaren är mer vanavid att handskas med. Men i all sin obetydlighet illustrerar indragningen av 5-och 25-öringarna den politiska majoritetens och ämbetsverkens ringa förståelseför företagens problem. 25-öresmyntet spelar en stor roll för automathandeln.10-öresmyntet, som kommer att vara kvar, kan av tekniska skäl inte användas imyntautomater. Minsta mynt i automaterna blir då 50-öringen. Detta ledernaturligtvis till oönskade och skadliga prishöjningar för automathandeln. Myntautomater som är gjorda för 25-öringar måste antingenutrangeras eller byggas om. Och ombyggnaden blir onödigt dyr - om man överhuvud taget kan klara av den, när den måste forceras fram på den mycket kortaövergångstiden fram till . Ombyggnadskostnader och kostnåderför utrangering kommer att i bästa fall kunna belasta två redovisningsår. Denkorta övergångstiden kommer att skapa betydande ekonomiska problem för mångaföretag, inte minst de mindre inom automathandeln. a. kan denaktierättsliga soliditeten komma att äventyras i en rad företag. När 1- och 2-öringarna på sin tidrationaliserades bort var övergångstiden betydligt längre. Det är beklagligtatt övergångstiden inte kunde utsträckas till den minimitid - fram till den 1juli 1986 - som jag föreslog i min motion. En så enkel åtgärd skulle på ettavgörande sätt ha underlättat och förbilligat omställningen inomautomathandeln, och vidare skulle företagen ha fått möjlighet att periodiserasina kostnader på tre bokföringsår. betänkande 34 visar i all sinobetydlighet att när statens och den enskildes - särskilt det enskildaföretagets - intressen kolliderar, är det alltid företagen och de enskilda somdrar det kortaste strået. De positiva ord om små- och nyföretagande somåterfinns i den reviderade finansplanen tycks endast vara tomma ord, när detkommer till praktisk handling. Naturligtvis har man ett skäl för att avslå denna myckethemula motion: man skyller på kostnaderna - de skulle bli 6 milj. kr. Det äralldeles riktigt: vid normal myntning av 5- och 25-öringar skulle kostnadensannolikt bli denna. Men det handlar ju om en övergångsfas, och man vet fråntidigare myntreformer att återflödet av mynt tidigt blir ganska stort, vilketbetyder att man inte behöver mynta ut så många mynt. Kostnaderna i dettaextrema läge blir därför betydligt lägre. Jag yrkarbifall till reservationen. 50GUNNAR i (s): I finansutskottets betänkande överpropositionen om ändringar i myntserien tillstyrker utskottsmajoriteténpropositionen i dess helhet. Det finns inga delade meningar i utskottet om förslagetatt 5- och 25-öringarna skall slopas. Däremot föreligger olika åsikter omlämplig fidpunkt för ikraftträdandet. I reservationen vid betänkandet anges som skäl för ensenareläggning av ikraftträdandet omställningsproblem för automathandeln. Manmenar att omställningstiden är för kort och att detta i sin tur skulle kunnamedföra stora problem för företagen. Den tid som automathandeln har tillförfogande för att lösa sina omställningsproblem uppgår ,eftersom man redan efter beslutet kan påbörja omställningen. Det ärenligt vår bedömning en rimlig tidsram för det omställningsarbete det här ärfråga om. En förskjutning med av den tidpunkt vid vilken 5-och 25-öresmynten upphör att vara lagligt betalningsmedel innebär i jämförelsemed propositionens förslag en kostnadsökning för myntverket med 6 milj. kr.Utskottsmajoriteten kan inte anse att denna kostnad skulle vara försumbar, somdet framhålls i reservationen från de borgerliga ledamöterna i utskottet. Jag yrkar med detta,,herr talman,' bifall tillfinansutskottets hemställan i betänkande 34 och avslag på reservationen. 51 () replik: Jag tycker att i Eslövanförande tydligt visar vilket stort förtroende man har för statens verksamhetoch vilken liten förståelse man har för enskilda företags verksamhet. Å ndringar i myntserien framkom det dessutom vid besöket på myntverket attkostnaderna för en förlängning av omställningstiden blir mindre än 6 milj. kr. 52 i (s) replik: Jag har svårt att förstå oroför konsekvenserna för automatföretagen. I utskottets beredningsarbeteförsökte vi nå enighet om tidpunkten för genomförandet. Vi erbjöd från vår sidaen kompromisslösning som innebar en förskjutning av ikraftträdandet med etthalvår. Vi fick dock inget gehör för en sådan lösning. För ochde övriga borgerliga ledamöterna i finansutskottet var det uppenbarligenviktigare att gå emot utskottsmajoriteten än att uppnå ett konkret resultat. 53 () replik: Nej, inte alls! Kompromissförslaget innebaratt omställningstiden fortfarande inte skulle omfatta två redovisningsår. Detvar utomordentligt väsentligt för de mindre företagen att få till stånd enperiodisering av kostnaderna, så att dessa kunde fördelas med vardera påtvå redovisningsår. I remissvaren från automahandeln har man framhållitproblemen med en kort övergångstid. 54 i (s) replik: I remissvaren har man visserligen framhållitatt man vill ha tillräcklig tid för omställningen. Men det finns inget iremissvaren som tyder på att automathandeln inte skulle klara av den föreslagnaomställningstiden. Om verkligen hade trott detta, borde hon havarit mera intresserad av det kompromissförslag som lades fram i utskottet änav att här demonstrera sin oro för företagen. Talmannen anmälde att anhållit att tillprotokollet få antecknat att hon inte ägde rätt fill ytterligare replik. 55BJÖRN (); I detta betänkande föreslås att man skallavskaffa 5- och 25-öringarna, att priser i fortsättningen skall avrundas tillnärmaste tiotal ören, att denna förändring skall genomföras ochatt 25-öringen skall upphöra att vara ett lagligt betalningsmedel . När det gäller 5-öringen har jag inga invändningar. Jagtror att man kan avskaffa den utan att det leder till några bekymmer vare sigför handeln eller för de enskilda konsumenterna. Jag har däremot en annanuppfattning när det gäller 25-öringen. Jag vill först säga att ingen skall sväva i villfarelsenatt det är nödvändigt att avskaffa 25-öringen bara därför att man avskaffar5-öringen. Man kan mycket väl ha två betalningsmedel med låga valörer av vilkaden näst lägsta inte går att dividera med den lägsta. Det är alltsåinget hinder för att behålla 25-öringen att man inte kan växla den i två10-öringar och en 5-öring. Bekymret här gäller, såsom framgått av de kortainlägg som gjorts. tidpunkten för avvecklingen av 25-öringen som lagligtbetalningsmedel -framför allt med hänsyn till automathandeln. Vi har sagt, attdet är nödvändigt att allmänheten och handeln får tillräcklig tid på sig attförbereda myntreformen. Avskaffandet av 25-öringen kommer att få rätt storanackdelar för automathandeln, framför allt för de mindre företagen i branschen. Flera av företagen har påpekat att det blir fråga omgenomgripande ombyggnader, förändringar och investeringar i nya myntmekanismerför att man skall klara övergången, och det kan medföra försämringar i lönsamheteninom berörda företag. Det kan innebära att enskilda automater slås ut medmotsvarande följder för dem som utnyttjar automaterna. I förslaget från finansutskottet anförs nu att det med hänsyntill automathandelns behov är nödvändigt med en viss övergångstid. Utskottets talesman var inne på att det finnsbehov av en något längre övergångstid. Jag tror att det är riktigt. Vi har frånfolkpartiet i vår motion sagt att 25-öringen skall få behållas till den 1 juli1986. Jag tror att man därigenom tillmötesgår önskemålen från bl. a. de företagsom ställer upp automater av olika slag. Effekterna av den föreslagna förändringen är, såsom ocksåautomathandeln har påpekat, att prishöjningar när det gäller automathandeln ifortsättningen inte kan ske i lägre steg än 50-öressteg. Det är en liten menobserverbar nackdel. Det här är alltså fråga om service och attityd tillkonsumenterna - eftersom automathandeln betjänar många konsumenter, inte minstmänniskor med oregelbundna och onormala arbetstider, t. ex. kvälls- ochskiftarbetande. Men det är tydligt att finansutskottets majoritet inte harvelat ta den typen av hänsyn till de vanliga människorna. Vi menar att övergångstiden bör göras så lång att man kannå fram med information till allmänheten och för att automathandeln skall hinnaanpassa sig. En så kort fid som finansutskottet föreslår skulle, enligt våruppfattning, fördyra den nödvändiga omställningen och därmed i längden drabbaockså konsumenterna. De kostnader som den här korta övergångstiden för med sigär mycket större än de kostnader som skulle följa av att man lät 25-öringenvara kvar som lagligt betalningsmedel . Jag yrkar alltså bifall till den reservationi finansutskottets betänkande som kräver att 25-öringen skall behållas somlagligt betalningsmedel fill . 56GUNNAR i (s); Jag vill än en gång framhålla att vi anseratt tiden 14 månader från till ikraftträdandet är tillräcklig för detomställningsarbete det här är fråga om. Sedan vill jag gärna än en gäng understryka att det fannsmöjlighet i utskottet att nå en förhandlingslösning och flytta framikraftträdandet. Men man var från den borgerliga sidan mer intresserad av attdemonstrera sin motvilja mot kompromissförslaget än att gå med på detta.Därför har vi fått den lösning vi nu föreslår. 57 (): Vi har inte demonstrerat någon motvilja motkompromisser, utan vi har föreslagit , därför att det varvad automathandeln själv ansåg sig behöva för att ställa om sina maskiner situation där man inte kan använda 25-öringar. Om socialdemokraterna ärintresserade av kompromisser som tillmötesgår automathandelns och dess kundersönskemål går det bra att rösta på den reservation som här föreligger. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1 (enaktiv förmögenhetspolitik) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 218 röster mot 75 förhemställan i reservation 1 av m. fl. 1 ledamot avstod från attrösta. Utskottets motivering godkändes med 222 röster mot 44 förutskottets motivering med den ändring däri som föreslagits i reservation 2 avRolf Rämgård och . 27 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 (återinförande av skattefondsparande) Utskottets hemställan bifölls med 160 röster mot 134 förreservation 3 av m. fl. Mom. 3 (stimulanser för bosparande) Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 4 av m. fl. - bifölls med acklamation. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation5 av och anförda motiveringen - godkändes medacklamation. Mom. 4 (privata investeringskonton) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 246 röster mot 44 förhemställan i reservation 6 av och . 3 ledamöteravstod från att rösta. Utskottets motivering godkändes med 192 röster mot 74 förden i reservation 7 av m.fl. anförda motiveringen. 27 ledamöteravstod från att rösta. Mom. 5 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 6 (sparsystem för semester) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den ireservation 8 av m. fl. anförda motiveringen - bifölls medacklamation. Utskottets hemställan bifölls med 160 röster mot 133 förreservationen av m. fl. Förste vice talmannen övertog ledningen av kammarensförhandlingar. 15 §Utvecklingen i och Föredrogs utrikesutskottetsbetänkande /84:18 om utvecklingen i och . 58 (vpk): I vår motion 766 framhåller vi att läget iCentralamerika ytterligare skärpts . Det kan konstateras att densenaste utvecklingen än mer understryker det allvarliga i situationen.Mineringen av hamnar är ett vedervärdigt brott mot alla folkrättsligaprinciper. Upptrappningen av USA-imperialismens interventionspolitik inomområdet gör att en öppen konflikt rycker allt närmare. Krigstillstånd råder juredan nu genom "contras" härjningar, understödda av CIA och regionalabulvaner för . har i flera avseenden fört en positivoch progressiv politik vad gäller . Vi tycker det är bra. Men vitycker inte utrikesutskottets betänkande är tillräckligt. I vår motion vill vi att regeringen skall försöka få tillstånd ett slags europeisk Contadora-grupp till stöd för sandinistregimen. Utskottet hävdar att konflikten är regional och att enfredsgrupp i skulle äventyra och inte hjälpa regeringen iManagua. Till det kan bara sägas att för det första är konflikternai inte en regional fråga. Det finns inte bara amerikanska, utanockså andra maktintressen företrädda. kunde vi t. ex. läsa omIsraels inblandning på reaktionens sida i hela området. För det andra är konflikten av den karaktären att den kanhota hela världsfreden. Med dettavill jag yrka bifall till motion 766. I motionen 767 tar vi upp solidaritet med folk. Jagvill citera litet ur motionen. "av terror, politiska förföljelseroch hunger har motståndet i mot regim växt till en sådanstyrka, att regimen skakas i sina grundvalar och det chilenska folket på allvarbörjar hoppas på en snar återerövring av demokratin. Den terroristiskamilitärdiktaturen kan inte längre regera med samma metoder som tidigare, ochfolket vägrar att längre finna sig i förtryckspolitiken. har rörelsen mot militärdiktaturenframträtt allt starkare. Allt större skikt av folket har gått ut på gator ochtorg för att visa sitt missnöje med den förda politiken. Den växandeoppositionen mot juntans förtryck har kommit till uttryck bl. a. i denationella protestdagarna från och framåt." Detmärktes också nu . "Öppet krävs general avgång. Ävendelar av medelklassen, som tidigare stödde regimen eller passivt fann sig idiktaturen, sluter sig nu till motståndskampen som främst förs avarbetarklassen och de utarmade i städer och byar. En mäktig rörelse harutvecklats. Kampen gäller både frihet och bröd. Det chilenska folketvägrar att längre finna sig i terrorn och inskränkningarna i de demokratiskafri- och rättigheterna."