prot · G709166 · 1983-12-31 00:00:00 — Vi har alltid varit kritiska mot forskning om ny kärnteknik, ochvi kan inte se någon som helst anledning till att vi i i fortsättningenskall forska om nya reaktortyper, nya kärnenergiprocesser, osv., eftersom vihar ett beslut om att kärnkraften skall avvecklas. Däremot är det självklartatt vi behöver fortsatt forskning om kärnsäkerhet och annat som hör ihop medsäkerheten i och driften av våra kärnkraftverk. Det är vi naturligtvis villigaatt satsa pengar på, men då skall det också redovisas under en sådan rubrik.Men vi skall inte ha någon forskning om bridreaktorer, toriumprocesser, etc. iden svenska forskningen om energin. Meddetta, herr talman, yrkar jag bifall till alla de reservationer inomenergidelen av betänkandet som upptar mitt namn. 82 SIVERTANDERSSON (s): I betänkande 45från näringsutskottet tar vi, som flera talare konstaterat, upp tvåhuvudområden. Det är anslagen till STU och anslagen till energiforskningen.Därutöver föreslås vissa bemyndiganden som sträcker sig fill budgetåret1988/89. När det gäller de två sektorerna STU och energiforskningen finns detett ramprogram fram fill /87. Utöver de sektorerna behandlasockså frågan om deltagande, i EG:s fusionsforskningsprogram. Utskottetställer sig bakom de synpunkter av grundläggande karaktär som förs fram i propositionen.Men till betänkandet finns ett antal reservationer fogade, som i någon mån harnått inaktualitet genom den tidigare behandlingen av förnyelsepropositionen. Närdet gäller reservationerna kan jag fatta mig kort. De har trillat in iutskottsbetänkandet på ett sådant sätt att de faktiskt är besvarade av en delav oppositionen. Jag kommer alltså inte att gå igenom alla dessa reservationer. Beträffandede föreslagna fortsatta forskningsrådsfunktionerna finns det reservationer frånmoderaterna. Det föreslås inrättande av en forskningsrådsfunktion som medhjälp av medel på 20 miljoner skall kunna arbeta ,och det är sagt att det skall ske på försök. Teknisk forskning och energiforskning Underdagen har en del tveksamheter kring det här förts fram, men uppenbart är attdet är en uppläggning som vunnit stöd från berörd myndighet, och såvitt jag kanfinna tycker nog också de som är berörda av de här forskningsområdena attuppläggningen är bra. Det har en särskild betydelse när STU nu i ökadomfattning skall syssla med grundsforskningsin-riktad verksamhet. Det finns som sagt en rad reservafioner på olika områdennär det gäller STU:s verksamhet - de gäller organisationen av STU, formerna föroch finansieringen av teknisk forskning inkl. kollektiv forskning. På denpunkten gör vi ett uttalande i utskottsbetähkandet. När det gäller statens andel av den kollektiva forskningsom sker i samverkan med industrin har statsrådet pekat på utvecklingen inomnäringslivet och menat att en övergång till en större andel av insatserna frånindustrin är befogad. Han visar på en övergång från'50-50-principen till 60 %från industrin och via STU. Vi har gjort ett uttalande som återfinnsöverst på s. 18 i utskottsbetänkandet. Där framhåller vi att övergången från50-50-principen bör ske i sådan takt att verksamheten inte äventyras och så tar hänsyn också till de olika områden där det kan vara svårt att fillämpaden nya principen på forskningsverksamheten. På s. 15 i betänkandet talar vi om förhållandena inom ettsärskilt område, nämligen stålindustrin. Innebörden i detta uttalande är ättomprioriteringar på materialsektorn inte' bör ske i sådan omfattning att manäventyrar möjligheterna för stålindustrin att få en god grund för fortsattproduktförnyelse. Det tror vi är en ganska viktig precisering när det gällerdessa insatser. Energiforskningen har varit föremålför diskussion här i kammaren i olika sammanhang, varför jag kan fatta migrelafivt kort. Jag vill emellerfid konstatera att de insatser som görs inomenergiforskningsprogrammet även i fortsättningen bör koncentreras till sådanaområden som är angelägna och fruktbara när det gäller energiförsörjningen ochsom kan ge betydelsefulla bidrag till utvecklingen av vår energiförsörjningredan på kört och medellång sikt, men att vi inte därför inriktar forskningenpå ett sådant sätt att vi tappar bort den långsiktiga forskningen. En huvuddel av de resurser som tas i anspråk enligt dettaförslag kommer att inriktas på sådana områden där man utnyttjar energikällorsom ersätter olja och oljeprodukter. Det totala belopp som det här är fråga omuppgår till . Detta skall jämföras med de 1,4 miljardersom det nuvarande treåriga huvudprogrammet av 1981 omfattar. Det innebär enreducering i beloppshänseende men innebär sannerligen ingen nedskärning avnågra ambitioner. Avsikten är att den angelägna energiforskningen skall kunnaföras vidare med hjälp av en prioritering och utnyttjande av reservationer. Vi har i utskottet haft en diskussion omenergiforskningsnämndens framtid. Som flera av de fidigare talarna framhållitär avsikten att denna nämnd skall vara kvar under den kommande treårigaprogramperioden. Regeringen bör då också utreda energiforskningens framtidainriktning, omfattning och inplacering i det totala statligaforskningsprogrammet. Dettaär frågor som vi har fäst avseende vid, och vi föreslår alltså att riksdagenskall göra ett uttalande till vägledning för regeringen. Närdet gäller energiforskningsprogrammet finns också en rad synpunkter på hur detskall utnyttjas. Jag vill bara hänvisa till vad utskottet anför i sittbetänkande och yrkar bifall till näringsutskottets hemställan i betänkande nr45 och avslag på de fill betänkandet fogade reservafionerna. 83 (): De moderata uppfattningarna på forskningens område har under dagensdebatt kommit väl till uttryck, och ingen torde hysa någon som helst osäkerhetom vår mening. Deprincipiella uppfattningarna om forskning gäller även energidelen, och därförvill jag, herr talman, yrka bifall till den moderata reservationen nr 12, somgäller huvudriktlinjerna på energiforskningens område. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslutet redovisas efterdebatten om bostadsutskottets betänkande 31.) Kammarenövergår nu fill att debattera arbetsmarknadsutskottets betänkande 17 omarbetsmarknadsforskning. 85 ALEXANDERCHRISOPOULOS (vpk): Det avsnitt av regeringens proposifion om forskning som berörarbetsmarknadspolitiken bygger på samma ideologiska grundprinciper och sammapolitiska målsättningar som f. ö. präglar hela den ekonomiska politiken. Manunderstryker behovet av ökad forskning om de olika faktorer som påverkararbetskraftsutbudets sammansättning och arbetskraftens rörlighet, liksomeffekten av olika åtgärder som påverkar utbudet och undeHät-tar arbetskraftensanpassning till de nya krav som industrin ställer. Huvudinriktningeni propositionen liksom i betänkandet är ökad forskning-för att anpassaindividen till de nya strukturella förändringar som präglar industrinsutveckling i vad gäller ökad rörlighet och utbildning men också i vad gällerarbetsfiden. .Arbetsmarknadspolitiken uppfattas som en integrerad del av den ekonomiskapolitiken med huvudsakhg uppgift att dämpa konflikter mellan olika mål för denallmänna ekonomiska politiken. Arbetsmarknadspolitiken blir ett instrument somunderlättar den ekonomiska politikens förverkligande och det utan att manifrågasätter den nuvarande ekonomiska maktstrukturen. Man strävar i ställettill att genom intensifierad forskning på området underlätta samhällets ochindividens anpassning. Därigenom förstärks deii nuvarande ekonomiskamaktstrukturen. Den huvudsakliga ochallvarliga krifik som vi från vårt partis sida riktar motden framlagda forskningspropositionen på arbetsmarknadspolitikens område avserden fullständiga avsaknaden av insikt om det förhållande som finns mellan å enasidan produktionens inriktning, de värderingar som den bygger på och denbakomliggande maktstrukturen och å andra sidan den framtida arbetsmarknaden ochsysselsättningen. I sällsynta stunder av visionär klarsynthet har socialdemokratin sagtatt den ekonomiska makten i samhället ligger utanför den politiskabeslutsprocessen. Låt oss utgå ifrån den sanningen att en del av de avgörandebeslut som fattas i samhället - beslut som berör produktionens innehåll,inriktning och omfattning, beslut som berör vad man skall producera, hur manskall producera det, var produktionen skall ligga, om den skall ligga i Sverigeeller utomlands, alla de beslut som berör arbetslöshetens och utslagningensomfattning, beslut som dikterar'i stort människornas livsvillkor - fattas islutna direktionsrum, med uteslutande företagsekonomiska kalkyler som underlag,av just det maktcentrum som har den ekonomiska makten och som socialdemokratinibland och framför allt i förstamajdemon-strationerna säger sig vilja angripaför att förverkliga den ekonomiska demokratin. Låtoss också utgå ifrån att det som produceras i samhället inte alltidsammanfaller med de egentliga behov som finns utan att produktionen i förstahand dikteras med vinstbegäret som utgångspunkt. Behov skapas genom delvismördande reklam och genom väl utvecklade marknadsföringsmekanismer. Detgenomkommersialiserade samhället vittnar om det. Med detta som utgångspunktmåste man dra slutsatsen att produktionen genomsyras av de värderingaroch återspeglar den idémässiga värld som präglas av det maktcentrum sombestämmer dess villkor och utformning. Enligtvårt partis uppfattning är den största bristen i den framlagda propositionenatt den utgår ifrån att produktioiien som sådan i sig är positiv. Vidare utgården från att detta gott kan bestämmas också i fortsättningen av samma kraftersom . Slutligen har man ingenfing att erinra emot den idémässiga värld ochde värderingar som präglar själva produktionens innehåll. Vårtparti anser dessutom att den framfida arbetsmarknaden och den framtidaprodukfionen liksom sysselsättningen bör ses i relation till de nya krav somutvecklingen ställer framför allt på arbetarrörelsen. Naturen sätter numerabestämda gränser för våra fysiska aktiviteter både i form av miljöförstöringoch i form av begränsade råvaruresurser och energi. Det är ytterst nödvändigtmed ökad forskning kring frågor om hur våra numera begränsade resurser skallanvändas i en produktion som utgår från människornas egentliga behov ochsammanfaller med och genomsyras av arbetarrörelsens ideologiska värderingaroch människosyn. Tyvärrbygger hela propositionen om forskning på ett avancerat klasssamarbete därarbetare, arbetsköpare och statsmakt förutsätts ha identiskt lika intressen. Med det, herr talman,yrkar jag bifall till samtliga vpk-reservationer. 86 (): Jag vill hänvisa till de viktiga synpunkter på arbetsmarknadsforskningsom framförs av utskottsmajoriteten i arbetsmarknadsutskottets betänkande1983/84:17. Utöver detta vill jag framhålla följande. Såväli proposition 107 som i betänkandet hänvisas till ett kommande betänkande fråndelegationen för arbetsmarknadspolitisk forskning, EFA. Detta betänkande är nuklart och överlämnades till arbetsmarknadsministern. Det harrubriken under omprövning (SOU 1984:31). Därredovisas och tolkas resultatet av den arbetsmarknadspolitiska forskning sombedrivits inom ramen för EFA:s verksamhet . Mycket talar enligtbetänkandet för att arbetsmarknadspolitiken nu står inför en period avifrågasättande och omprövning. framhålls betydelsen av attforskningen kring arbetsmarknadspolitiken får en bred inriktning och omfattarbåde direkta utvärderingar av den bedrivna arbetsmarknadspolitiken ochforskning om arbetsmarknadens sätt att fungera. Dettabetänkande kommer , herr talman, att i vanlig ordning remissbe-handlas. Somframförs såväl i propositionen som i arbetsmarknadsutskottets betänkande kommerslutlig ställning att tas till den framtida arbetsmarknadspolitiskaforskningen efter denna remissbehandling. Vi kommer alltså inom en snar framtidatt ånyo få behandla de viktiga frågorna om forskning på arbetsmarknadsområdet. Medhänvisning härtill, herr talman, yrkar jag bifall till arbetsmarknadsutskottetsbetänkande 17 och avslag på de tre reservationerna. 87 (): I en reservation som behandlar den arbetsmarknadspolitiska forskningensorganisation begär moderata samlingspartiet att 10 milj. kr. överförs frånarbetarskyddsfonden till finansieraarbetsmarknadsinriktade forskningsprojekt vid högskolorna. Vårt förslag skallses mot bakgrund av vår principiella syn på det angelägna i att beskärasektorsforskningen till förmån för en friare forskning vid landets högskolor. Dessaprincipiella tankar har tidigare i debatten väl utvecklats och motiverats,varför jag, herr talman, med tanke på kammarens arbetssituation endast yrkarbifall till moderata samlingspartiets reservation, som finns fogad fillarbetsmarknadsutskottets betänkande nr 17. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslutetredovisas efter debatten om bostadsutskottets betänkande 31.) Kammarenövergår nu till att debattera bostadsutskottets betänkande 31 ombyggnadsforskning m. m. Anf.89 (): Moderata samlingspartiet har i sitt besparingsprogram även tagit uppbesparingar inom byggnadsforskningsprogrammet. Vi anser attreservationsanslaget till byggnadsforskning för /85 skall uppgåfill 74 milj. kr., vilket innebär en minskning med 40 milj. kr. i förhållandetill regeringens förslag. Moderatasamlingspartiet anser att byggnadsforskningen bör kunna integreras i högskolansordinarie verksamhet. bör byggforskningsrådet avvecklas, ochansvaret för den verksamhet rådet bedriver bör överflyttas på andra huvudmänoch då främst högskolan. Vi anser även att ansvaret för den tillämpadeforskningen i större utsträckning än bör åvila byggbranschen. Detmedför att verksamheten vid () skallgranskas med utgångspunkten att institutets skattefinansierade verksamhet skallöverföras till annan huvudman. Detta kan bl. a. ske genom att institutet utökarsin uppdragsverksamhet, som möjligheterna att överföra uppgifter tillhögskolorna analyseras. Målet är att öka uppdragsverksamheten och på siktavveckla statens engagemang i byggforskningsinstitutet. Ivad gäller anslag till lån för experimentbyggande anser vi i moderatasamlingspartiet att det preliminära anslaget om 34 milj. kr. är för högt. Dereserverade medlen uppgår till 22 milj. kr. Eftersom detta är ett stort beloppoch en annan inriktning av verksamheten bör ske, kän utan olägenhet enanslagsminskning göras. Vi föreslår därför att lån till experimentbyggandefastställs med ett reservationsanslag av 12 milj. kr. för /85. Jag ber att få yrka bifall till moderata samlingspartiets reservationer2 och 3. I övrigt yrkar jag bifall till utskottets förslag. Anf.90 PER (): Det är givetvis inte någon rangordning inom detta forskningsblock somhar lett till att bostadsutskottets betänkande har hamnat sist, och det ärheller ingen sidovördnad från min sida mot sakfrågan att jag nu avstår från attställa till någon större debatt. Frågorna är ju delvis behandlade tidigare, ochståndpunkterna är klart redovisade i det betänkande, nr 31, sombostadsutskottet har framlagt. Med hänvisning till detta ber jag att få yrka bifall tillbostadsutskottets hemställan i dess helhet. Överläggningen varhärmed avslutad. Utbildningsutskottetsbetänkande 28 Punkt 1 Mom. 2 (fasta ledamöter ibetygsnämnd) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 1 av - bifölls medacklamation. Mom. 4 (motivering avbetygsnämndernas beslut) Nr 166 Utskottetshemställan bifölls med 224 röster mot 73 för reservation 2 av Per r j Torsdagenden m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. 5 (förkunskapskrav för antagning tillforskarutbildning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avPer m. fl. - bifölls med acklamation. Mom.6 (ämnesfördjupningar på allmänna utbildningslinjer) Utskottetshemställan bifölls med 253 röster mot 47 för reservation 4 av ochLarz . Mom. 7 (filosofie kandidatexamen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av Per m. fl. - bifölls med acklamation. Mom.8 (vissa frågor om studiefinansieringen inom forskarutbildningen) Utskottets hemställan, somställdes mot de/5 reservation 6 av PerUnckel m.fl., dels reservafion 7 av PärGranstedt och , delsreservation 8 av , . bifölls med acklamafion. Mom.13 (extra medel till doktorandtjänster och postdoktorala stipendier) Utskottets hemställan, somställdes mot dels reservation 9 av PerUnckel m. delsreservation 10 av , bifölls med acklamation. Mom.14 (jämställdhetsplaner) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 11 av Per m. fl. - bifölls medacklamation. Mom.16 (licentiatexamen) Utskottets hemställan, somställdes mot dels reservation 12 av PerUnckel m.fl., delsreservation 13 av och , bifölls med acklamation. Mom.18 (forskarutbildningens meritvärde) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 14 av Per m.fl.- bifölls medacklamation. Mom.21 (högskolornas anslagsframställning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 15 av Per m. fl. - bifölls med acklamation. Nr 166 Mom. 22 (universitetsinstitufionernas anslagssystem) den Utskottetshemställan - som ställdes.mot reservation 16 av Per 7 iuni 1984 m.fl.-bifölls med,acklamafion. Mom.23 (fleråriga planeringsramar för högskolan) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 17 av Per m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.24 (universitetsinstitufionernas beslutsformer) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 18 av - bifölls medacklamation. Mom.27 (sektorsforskning m. Utskottets hemställan,.somställdes mot dels reservafion 19 av PerUnckel m.fl., delsreservafion 20 av m. fl., bifölls med acklamation. Mom.28 (samverkan mellan högskolan och näringslivet m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 21 av - bifölls medacklamation. Mom. 35 (forskning vid de mindre högskoleenheterna)Först biträddes reservation 23 av och med 51 röster mot 16 förreservation 24 av . avstod från att rösta. Härefter biträddesreservation 22 av Per m. fl. med 76 röster mot 48 för reservation 23 avPär och . avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 22 av Per m. fl. Mom.39 (högskolans internationalisering) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 25 av Per m. fl. - bifölls medacklamation. Mom.41 (humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning) Detav Per - med instämmande av , och - under överläggningen framställda yrkandet bifölls med 153 röstermot 150 för utskottets hemställan. Mom.43 (forskning om den offentliga sektorn) Utskottets hemställan, som ställdes mot dels reservafion 30 av Per m. fl. i motsvarande del, dels reservation 31 av och , 112 bifölls med acklamation. Mom. 46 (ett programför dataforskningen) jr 166 Utskottetshemställan - söm ställdes mot reservation 32 av r , och - bifölls med acklamation. Mom. 47 (återbesättande avtjänst som professor) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 33 av - bifölls medacklamation. Mom.49 (obalans mellan grundläggande högskoleutbildning och forskning) Utskottetshemställan- som ställdes mot reservation 34 av och med acklamation. Mom. 2 (tjänst somprofessor i litteraturvetenskap- särskilt kvinnolitteratur) Utskottetshemställan bifölls med 280 röster mot 20 för reservation 35 av ledamot avstod från att rösta. Mom. 4 (förstärkning avekonomiämnenas forskningsorganisation) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 36 av - bifölls medacklamation. Mom.5 (två professurer i säkerhetspolitik) Utskottetshemställan med godkännande av utskottets motivering - som ställdes motutskottets hemställan med godkännande av den i reservation 37 av Per m.fl. anförda motiveringen - bifölls med acklamation. Mom.11 och 14 (professur i pedagogik med inriktning mot samhällelig barnomsorg, m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 38 av - bifölls medacklamation. Mom.10 (arbetsmedicinska institutioner m. Utskottetshemställan bifölls med 283 röster mot 18 för reservation 39 av . Mom.11 och 13 (forskning om alternativ till djurförsök samt medelsanvisningenunder Medicinska fakulteterna) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 40 av och - bifölls med acklamation. Mom. 4 (en tjänst somprofessor i datalogi) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 41 av och - bifölls med acklamation. 8Riksdagens protokoll 1983/84:166-167 Nr 166 Punkt 11 Torsdacen den Mom. 4 och 5 (energisekreterarverksamheten samt medelsanvisningen 7 iuni 1984 underTekniska fakulteterna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 43 av ochLarz - bifölls med acklamation. Mom. 2 (medelsanvisningenunder Vissa särskilda utgifter för forskningsän damål) ' Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 46 av - bifölls medacklamation. Punkt15 (medelsanvisningen under samt frågan omframtidsstudiernas organisation) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 47 av och - bifölls med acklamation. Mom. 1 (medelsanvisningenunder ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 49 av och - bifölls med acklamation. Mom.3 (medelsanvisningen under Nationell halvledarforskning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 50 av Per m. fl. - bifölls medacklamafion. Mom. 7 (medelsanvisningenunder ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 52 av och - bifölls med acklamation. Mom.1 a (den flygtekniska forskningen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 1 av Per m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom. Ib Utskottets hemställan bifölls. Mom. 2(försvarsforskningen) Nr 166 Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avGunnar den m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 1-3 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 4 (forskning kring alternativa behandlingsmetoder) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avGöte m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 5 (socialpsykiatrisk forskning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avInga Lantz -bifölls med acklamation. Mom. 6 (forskning om amning) Utskottets hemställan bifölls med 287 röster mot 16 förmotion 1625 av och . Mom. 1 (avdrag för bidrag till viss museiverksamhet) Utskottets hemställan bifölls med 286 röster mot 16 förreservation 1 av . 2 (fördelningen av vissa medel för FoU-insatser inomkulturområdet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 av IngridSundberg m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3 och 4 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 3 aoch b (vissa försöksdjursfrågor) Utskottets hemställan bifölls med 225 röster mot 80 förreservation 1 av m. fl. Mom. 3 d (utredning om djurförsökens relevans) Utskottets hemställan - som ställdes mof reservation 2 avJohn och - bifölls med acklamation. Mom. 4c (modifierade brukningsmetoder beträffande lövskog) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avLars -bifölls med acklamation. Nr 166 Mom. 4e, f och h (det kombinerade jord- och skogsbruket m. den Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av 7 iuni 1984 °Lennart Brunander - bifölls med acklamation. Mom. (försöksverksamhet med alternativabrukningsmetoder) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avJohn - biföllsmed acklamation. Mom.6 a (tillståndsprövning för odling av fisk och skaldjur) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.8a (statligt stöd till odlingsföretag) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av och - bifölls med acklamation. Mom.15 b (miljövårdsforskningens organisation) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 10 av och i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 16a (den s.k. skogsdöden) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 11 av - biföllsmed acklamafion. Mom.17 (forskningsstation i ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 13 av - bifölls medacklamation. Mom.20 a (eutrofiering) Utskottets hemställan -som ställdes mot reservation 14 av - biföllsmed acklamation. Mom. 21 (förorening av , erosionsforskning)Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 15 av - biföllsmed acklamation. Mom. 28 (anslaget till miljövårdsforskning)Utskottets hemställan, som ställdes mot dels reservation 16 av ,dels reservation 17 av i motsvarande del, bifölls med acklamation. Mom.29 (ett särskilt projektanslag)