prot · G709144 · 1983-12-31 00:00:00 — Energipolitik Dagslägetger klart vid handen att det är kämkraft och vattenkraft som under de närmaste årenkommer att vara de stora producenterna av elkraft. En aweckling av kämkraftentill tar ifrån oss valfriheten och den tid som vi behöver för att hittade andra energiformer som behövs för att vi skall kunna minska vårtoljeberoende och frigöra oss från kärnkraften. Påuppvärmningssidan, speciellt i storstadsregionerna, anser vi från moderat sidaatt Securereaktom kan ha sin självskrivna plats. Riskerna har övervärderats.Från moderat sida anser vi det därför vara angeläget, inte minst mot bakgrundav den omfattande miljöförstöringen i och i , att enomfattande utvärdering av olika energisatsningars miljöeffekter verkställs såfort som möjligt och att en sådan utvärdering omfattar även kärnvärme. Energipolitiken i moderat tappning skall inriktas på att tillvarata denfria. marknadens förmåga att utveckla effektiva energisystem. Statens behov avatt styra utvecklingen måste baseras på generella åtgärder. , ja, t. o. m. kommuner, bör själva få väljade energialternativ som passar dem bäst. Statens inflytande måste reduceras. Omman bara ser på innehållsförteckningen i näringsutskottets betänkande 30 kanman få en uppfattning om i vilken utsträckning politiker har börjat lägga sig iallt fler detaljer på det energipolitiska området. Men en politiskdetaljstyrning har aldrig någonsin visat sig vara lyckosam. Med detta, fm talman, vill jag i ett enda svep yrkabifaU till alla de reservationer som moderata samlingspartiet står bakom inäringsutskottets betänkande om energipolitiken. 5 (); energibetänkande är ett omfattande aktstycke. Detomfattar 76 beslutspunker, 61 reservationer och två särskilda yttranden. Ändåär så viktiga bitar som kol, olja, vatten och forskning inte med. Detta speglarenergipolitikens vikt och bredd. 61reservationer kan synas vara beyis för total osämja. Men det kanske inte är såändå. Det finns grundläggande skillnader mellan partierna, och detta måstesjälvfallet följas upp i de enskilda förslagen. Jag skall inte redovisaåsiktsskillnader i detalj, utan i stället försöka beskriva några huvudlinjeroch också säga något om konsekvenserna av olika linjeval. Centernhar 11 egna .reservafioner och två särskilda yttranden. 27 reservationer harcentern avgivit tillsammans med vpk och en tillsammans med . I tvåfall förekommer vi tillsammans med , men i intet fall tillsammansmed socialdemokraterna - utom i de fall utskottet är enigt frånsett vpk. Denna redovisning strykerunder det faktum att en skiljeUnje i energipoli- tiken är centraliseringkontra decentralisering. Socialdemokrater och moderater är centralistiskapartier, och denna intressegemenskap gör att de ofta hamnar på samma linje ienergipolitiken. Enannan avgörande skillnad är den tilltro till nyttan av ständigt ökad produktionoch den misstro när det gäller hushållning och alternativ energi som präglarsocialdemokrater och moderater. Mot detta står ekologiska hushållningoch medvetenhet om att all energi som skall användas i större mängd och underlängre tid på ett naturligt sätt måste ingå i naturens eget energikretslopp, omvi skall undvika allvarliga skador på natur och miljö. Dentredje grundläggande skillnaden är tidsperspektivet. väger in ansvaretför framtiden och för kommande generationer som ett avgörande argument, medansocialdemokrater och moderater har mycket svårt att ta hänsyn till mer än nuetoch möjligen utvecklingen . Mestutpräglat kommer dessa åsiktsskillnader till synes i kärnkraftsfrågan. Härligger minst en hästlängd före socialdemokraterna. Moderaternatycks inte ens tänka tanken att vi inte skulle ha någon självklar rätt attkräva att kommande generationer skall ta ansvar för det värsta gift vi känneroch ännu inte har en säker metod att långsiktigt skydda oss emot. Vad är detsom gör att anser att de har denna självklara rätt? Det voreintressant att få ett svar på den frågan. På intet annat område tror jag denmoderata egoismen kommer så klart till synes som i kärnkraftsdebatten. I ett korthistoriskt ögonblicks energivällust skapas risker och kostnader för, medmänskligt mått mätt, evärdlig tid. Ijanuari antog en ny lag om kärnteknisk verksamhet. varmycket kritisk mot den lagen då, och vi fullföljer den linjen . Den nyalagen ersätter bl.a. den s.k. villkorslagen. Vi i har kritiserats föratt vi övergav villkorslagen, som har betraktats som en centerlag. Jag vill på den punkten göra ett klarläggande. Det är inte somhar övergivit villkorslagen. Den har mördats av kärnkraftspartierna. Densargades till döds när folkpartiregeringen beslutade om laddning. Underkampanjen i samband med folkomröstningen grävde kärnkraftspartierna gravendjup, och graven skottades nogsamt igen över liket av samma dödgrävare isamband med majoritetens tolkning av folkomröstningsresultatet. för enlevande politik med sikte och kan inte bygga på avkärnkraftspartierna massakrerade lik. Bakomdenna hemska massaker ligger ett av politikens största svek. Visst lovadekärnkraftspartierna att villkoret "helt säker" skulle uppfyllas. Närväl laddningen är oåterkallelig, säger samma partier att "helt säker"förvaring inte är möjlig. Kärnkraftspartierna har ljugit för hela svenskafolket i denna ödesfråga. Trots detta har de fullständigt undgått att ställastill svars. Alla som har satt sig in i denna fråga förstår att en"levande" villkorslag skulle ha förhindrat all vidare laddning avkärnkraftverk. Det var denna kunskap som motiverade kärnkraftspartiernas svekgentemot svenska folket och mordet på viUkorslagen. Jag vill också kort nämna några andra ologiska beslut somutskottsmajoriteten ställt sig bakom. Alla bekänner sig till strävan attåstadkomma bästa möjliga säkerhet vid kärnkraftens nyttjande, slutförvaring ochaweckling. Denna bekännelse går inte ihop med att pruta bort av denavsättning som specialnämnden NAK har ansett behövs för att klara slutförvaringoch avveckling. Samma ologiska snålhet har majoriteten när det gäller forskningför ökad kärnkraftssäkerhet. Denna betydande reducering görs utan att några egentligasakskäl för detta redovisas. Handlandet måste bedömas som ansvarslöst och somett uttryck för bristande överensstämmelse mellan löfte och handling. Utskottsmajoriteten anvisar 290 miljoner som ersättningför försenad idrifttagning av kärnkraftverk. har tidigare kritiserat,och reserverat sig mot, denna omotiverade generositet. Inte minst det stora strömavbrottet i fjolvisar hur trögreglerad kärnkraften är. Det är uppenbart att fårersättning för kostnader som inte skulle ha kunnat undvikas även om Forsmark 3varit i drift. Än mer omotiverad framstår denna ersättning om man tarhänsyn till att staten genom skattebefrielse medverkar till att ökanyttjandetiden för de i drift varande reaktorerna. Skattebetalarna bidrar medca 500 miljoner i uteblivna skatteintäkter och skall därutöver skjuta till 290miljoner i bidrag. Detta är inte rimligt, och hävdar att situationenmotiverar en omförhandling avseende ingånget avtal eller omprövning av reglernaför avkopplingsbar el. har också yrkat att kärnkraftsel skall belastasmed ytterligare i skatt. Vårt motiv är att när kärnkraften skallavvecklas, skall den inte ersättas med nya kondenskraftverk utan av ettsuccessivt effektiviserat värmesystem. Uppbyggnaden av detta teknisktavancerade värmesystem är en viktig del i avvecklingsarbetet, som kärnkraftenskall betala. Detta är en utvecklingsprocess som måste påbörjas , och därförskall också avgiften uttas . befrias kraftbolagen från kostnadenför att göra ersättningsinvesteringar i nya kraftverk för att ersättakärnkraften. Från industrin framhålls ofta vikten av obegränsadtillgång på energi, speciellt elenergi. hade samma tema isitt anförande, och delar uppfattningen att energin inte får bli denfaktor som förhindrar en positiv utveckling. vill vi peka på det faktum att om omfattandeelvärme kommer att bibehållas i samband med kärnkraftsavvecklingen, krävskondenskrafts-producerad el. Detta kommer, om kostnaderna fördelas lika överhela elproduktionen, att höja elpriset för industrin och minska konkurrenskraften. Det kan röra sig om en ökning i storleksordningen per kWh. Det är iförsta hand ett intresse för industrin att se till att industrin får dra nyttaav billig vattenkraft och inte behöver subventionera dyr kondenskraft förelvärme. Det går åt minst fem gånger så mycket bränsle för attvärma ett bostadshus med i kondenskraftverk producerad el som att åstadkommamotsvarande värmeproduktionmed hjälp,av en bränsledriven värmepump. Det är bl. a. detta ovedersägliga faktum som ärhuvudmotivet för att kärnkraften inte skall ersättas med nya kondenskraftverk.Vi kan spara i storleksordningen kol , om vi väljer etteffektivare uppvärmningssystem i stället för fortsatt energislösandekondenskraftspro-ducerad elvärme. har blandat sig i försurningsdebatten medhjälp av kärnvär-mereaktorn . Det skall villigt erkännas att Secure ärsäkrare och mer energieffektiv än våra kärnkraftverk, men kostnaderna är interimliga och avfallsproblemen inte lösta, och därför är det en död teknik, somvi inte skall offra mer värdefull utvecklingskraft på. Moderaten funnit sin nya advokatroll i försvaret av Secure och hari dag stämt in i kören. I vision blir avfallsmängden nästanförsumbar och alla betänkligheter mot Secure något av en barnslig räddhåga. Verkligheten är en helt annan. Tittar vi på helaproduktionskedjan från brytning av uranmalmen, anrikning, bränsleframställning,produktionsanläggning, avfall, förvaringsmaterial och avvecklingsanordningarfinner vi att de volymer och vikter som skall hanteras inte är mindre än vidoljeeldning. Den avgörande skillnaden är att vi skall hantera ett gift som viännu inte vet hur vi skall slutligt skydda oss och våra efterkommande mot. debatteknik är som att beskriva enjättelavin med den lilla snöboll som kan vara dess upphov. En sådan beskrivningminskar inte lavinfaran. Jag vill passa på att på en punkt säga ettuppskattande ord till . Trots Secure-snedsprånget tycks de taförsurningen på allvar, och det är bra. Det ger mig ett visst hopp om att de såsmåningom skall inse värdet av den effektiviseringspolitik som driver.Jag skall här kort redovisa dess principer och effekter. har energipolitiken varit ensidigtinriktad på hur och var vi skall producera tillräckligt med energi. måstevi satsa helhjärtat på att använda energi effektivare om vi skall klaramiljöproblemen och stärka vår ekonomi. Under det senaste årtiondet har det hänt stora saker itysthet och utan debatt. I den socialdemokratiskaenergihushållningspropositionen 1975 var målsättningen att begränsaenergianvändningen till 1985. Verkligheten är att vi liggerbortåt under denna nivå. Självfallet är det denna drastiska förändringsom har betytt mest för vår ekonomi och för vår miljö. Det motsvarar ändå merän den energi som de tolv kärnkraftsreaktorerna förväntas producera. Vi är fortfarande bara i början av en avancerad tekniskutveckling som möjliggör en allt effektivare energianvändning. Det är vimåste välja om vi vill utnyttja framtidens möjligheter till effektivenergianvändning eller fortsätta med ett miljöförstörande energislöseri. har valt väg. Vi har gjort det därför attenergikonsumenterna kommer att tjäna på effektivare energianvändning och föratt rädda vår natur och miljö. - Vi kan avvecklakärnkraften utan att satsa på kolkondens. - Med moderna ochenergieffektiva uppvärmningssystem för våra bostäder och lokaler kan ,vi framtill halvera vårt energibehov för detta ändamål. - En begränsadvattenkraftsutbyggnad, kompletterad med vindkraft och kraftvärme, ger osstillräckligt med elström . - Totalaenergiförbrukningen kan begränsas till ca . - Vi behöver inteträta om utbyggnad av de fyra stora outbyggda Norrlandsälvarna eller var storakolkondenskraftverk skall lokaliseras. Vi klarar oss dem förutan. Detta är en otroligt viktig utgångspunkt när man jämförmoderaternas och energipolitik. Vi väljer sparlinjen, den effektivalinjen, medan sitter fast i en slösarlinje. Konsekvensen blirdärmed att man måste satsa på kol. Men det behövs alltså inte, om vår linjeföljs. Vi behöver inte heller belasta våra barn, barnbarn eller barnbarnsbarnmed avfall från kärnvärmeverk . sparlinje är egentligen det enda realistiskaframtidsalternativet, om man som har en helhetssyn på energi, miljö,sysselsättning och ekonomi. behöver att alla goda krafter samlas kringdetta alternativ. En gmndläggande målsättning i 1981 årsenergibeslut var att vi successivt skulle bygga upp ett energisystem baserat påvaraktiga, helst förnybara och inhemska energikällor med minsta möjligamiljöpåverkan. Detta är otvivelaktigt en viktig och riktig målsättning. Centernförsöker därför att i varje läge agera för att vi skallkunna nå det målet. Vi anser det nödvändigt att skogsbränsle får en gynnadställning och att det också måste gälla de små företagen. Det missgynnande avsmåföretagen som utskottsmajoriteten ställer sig bakom kan vi inte acceptera.Vi menar också att delegering av besluten om stöd till väsentlig del kan görastill utvecklingfonderna och lantbruksnämnderna. Därmed minskas byråkratin, ochbesluten kan fattas med större verklighetsförankring. Ytterligare ett motiv för det 35-procentiga stöd tilleldningsanläggningar för inhemska bränslen som föreslår är konkurrensenmed skattefri el. I ett något längre perspektiv är det mycket viktigt att visnabbt bygger upp en stabil marknad för inhemska bränslen. Vi får inte låtakortsiktiga kostnadsfördelar försena utbyggnaden i ett för framtiden riktigtenergisystem. Kommuner och landsting har ett stort ansvar föruppbyggnaden av en marknad för inhemska bränslen. Jag noterade med intresse att energiministern ansåg attelanvändningen var viktig. Energiministern intygade också att regeringenverkligen arbetade med den frågan. Jag hoppas att just uttalandet om att elinte får konkurrera ut inhemska bränslen blir vägledande för det arbetet. Jagkommer med stort intresse att ta del av regeringens förslag i den frågan. pläderar i alla lägen för effektivareenergianvändning. Med detta motiv har vi drivit frågan omflexibla fjärrvärmesystem, anpassade till låga driftstemperaturer.Socialdemokraterna både vet och erkänneratt vi har rätt, men vill ändå inte vara med om att vidta några åtgärder.Risken är stor att vi på grund av socialdemokraternas velighet förorsakarfjärrvärmeabonnenterna betydande merkostnader . Det som med centernspolitik hade blivit i en naturlig del i all ut- och ombyggnad av fjärrvärme kannu kvarstå som ett ganska komplicerat ändringsarbete. Detta kommer att minska fjärrvärmens konkurrenskraft ochöka de motsättningar som alltid kommer att finnas mellan enskild uppvärmningoch gemensamma lösningar. Vi beklagar djupt att socialdemokraterna mot bättrevetande här går emot politik. Det har annars nästan hört till spelets regler att socialdemokraternaefter mer eller mindre har anpassat sig till förnuftigapolitik. Även om dessa socialdemokrafiska långbänkar och detta fantastiskaslalom-åkande i energipolitiken har åstadkommit skada, kan vi konstatera attdet efter hand blivit en hel del centerpolitik, och det har otvivelaktigt varittill gagn för svenska folket. Energiministern har mycket skickligt plockatpoäng på sina kovändningar. Vi bjuder gärna på det, om resultatet blir enbättre energipolitik. Avslutningsvis några korta kommentarer tillkonkreta projekt. Vpk har yrkat på att och 3 inte skalltas i bruk, men enligt riksdagsmajoritetens tolkning avfolkomröstningsresultatet skall dessa kärnkraftsblock färdigställas och brukastill . har upprepade gånger hävdat att denna tolkning ärfelaktig och att uttrycket "högst---- 12kärnkraftsreaktorer" mycket väl rymmer möjligheten att utbyggnadenbegränsas till exempelvis tio kärnkraftsblock. har klart visat att betydandesamhällsekonomiska vinster skulle ha gjorts om byggandet av ochOskarshamn 3 hade avbrutits efter folkomröstningen och frigjordaresurser i stället hade använts för energihushållning och alternativ energi.Därtill skulle kärnkraftens avfallsproblem ha minskat och avvecklingenunderlättats i motsvarande omfattning. har förbundit sig att accepterafolkomröstningsresultatet och har konsekvent stått kvar vid detta löfte ävennär riksdagsmajoriteten, som vi anser, har missbrukat sin tolkningsrätt. Vi fårdärför inskränka oss till att konstatera att majoritetens tolkning avfolkomröstningsresultatet har blivit en belastning för samhällsekonomin ochförsvårar kärnkraftsavvecklingen. Jag noterade med stort intresse dels energiministernsmarkering att "högst kol" inte betyder att detbehöver bli det, dels att är ett heligt tal. Jaghoppas att det verkligen finns substans i uttolkningen att det är minsta möjligakol vi skall ha och att det inte blir en likartad tolkning som när det gällerfolkomröstningen. har uppvaktat utskottet angående ettvågenergiprojekt, och utskottet har anfört mycket positivt omvågenergiprojektet vid men inte velat att skall föregripaberörda myndigheters behandling av ärendet genom ett direkt uttalande. 2 prolokoll 1983/84:144-145 att såvälregeringen som berörda myndigheter beaktar den stora betydelse som utskottethar tillmätt projektet och därmed behandlar stödfrågan så posifivt som möjligt. Det är ingen tvekan om att det har skett en intressantutveckling i fråga om vågenergin, och där kan finnas avsevärdaenergimängder att hämta. Det är angeläget att vi skaffar ossgod kunskap om förekomsten av inhemska energitillgångar. anser därföratt undersökningarna om möjliga inhemska gasfyndigheter, t. ex. iSiljansområdet, bör påskyndas. Det är viktigt att det framtida energibehovetkan täckas med på lång sikt så fördelaktiga energislag som möjligt. Gasen harframför allt miljöfördelar men är därtill speciellt lämplig i ett flertalindustriprocesser. Regeringen bör uppdra åt företag med specialistkunskaprörande naturgas att i samarbete med skyndsamt vidtakompletterande undersökningar och utredningar. De merkostnader som därviduppstår bör täckas, menar vi, inom oljeersättningsprogrammet. föreslårockså att gör ett uttalande till regeringen av här angiven innebörd. Förslaget om att utnyttja det svenska spannmålsöverskottetför etanolpro-duktion är ett annat exempel på hur konstruktivt vill tavara på våra egna resurser och därmed stärka ekonomin, öka sysselsättningen ochframför allt förbättra miljön. Så två korta kommentarer till . Det finns stora möjligheter att leka med siffror:Avvecklingskostnader för kärnkraften 50 miljarder - andra utredningar talar om3 miljarder! Med den politik som föreslår kommer vi successivtatt bygga upp en energieffektivare produktionsapparat som ersätter kärnkraften.Det kommer alltså inte att innebära några nya kostsamma investeringar attavveckla kärnkraften. Om det uppstår en avvecklingskostnad eller inte berorhelt och hållet på om vi väljer den energieffektiva linjen eller om vifortsätter slösande. funderingar om elströmmens allenasaliggörande egenskaper är riktiga inom vissa gränser. Men kommer vi in påkondens-kraftsproducerad el innebär det en otrolig ökning avbränslekonsumtionen, och detta betyder att vi både utsätter vår miljö föronödiga belastningar och försämrar vår ekonomi. Vi måste hitta den rättamedelvägen. redovisar den i sin politik. Det finns mycket mer som kunde och kanskeborde sägas med anledning av näringsutskottets betänkande 1983/84:30, men jaghar nu använt anmäld talartid och vill därför avsluta med att yrka bifall tillsamtliga reservationer där representanter är med. 6PER-RICHARD MOLEN (m) replik; Jag har alltid kunnat notera att mycket väl insatt i de frågor som har med energipolitik att göra; det ärkanske inte så många som i detalj har trängt in i de frågorna som han. Men detfinns ju alltid en viss risk med det här, och det är att man bygger upp en egenenergipolitisk filosofi, som kanhända från början stämmer. Men när det kommerstörningar utifrån,när man får ta emot en hel del nya tekniska rön och landvinningar, blir heladen här filosofiska apparaten påverkad. Ingenting stämmer riktigt längre. Då äralltid risken att mottagare inte riktigt tar emot de härbudskapen utan hellre arbetar för att hitta enbart fel och svagheter och intede positiva delarna. Jag har en stark känsla av att verkligheten kan ligga där.Det gör kanske att en del av de argument som för fram till mig,- alltså icke - är litet grand av enönskedröm. hävdade att socialdemokrater och moderater ärcentralistiska partier. Vi kan vara överens om av detta, nämligen attsocialdemokraterna är ett centralistiskt parti. Men det är inte vi moderater.Vi om några talar om valfrihet, om att ge de enskilda individerna möjligheteratt själva bestämma sina göranden och låtanden. Där är vi kanske mera överensmed , som i både tid och otid understryker vikten av ett decentraliseratsystem. och uppfattning på detenergipolitiska området, tilltron till att ersätta nuvarande elproducerandeanläggningar med biobränslen och annat, är inte realistisk. Detta om någotleder till en stark centralstyrning av hela energipolitiken, och det tror jagär en väldigt farlig väg. Den moderata egoismen kommer fram när det gällermiljöfrågorna, säger . Om det är någonting vi verkligen känner förfrån moderat sida, så är det miljöfrågorna. De rapporter om försurning ochmycket annat som har kommit tyder sannerligen på att vi måstelåta miljöåtgärderna påverka energipolitikens utformning. 7IVAR () replik: Först vill jag be om ursäktför min felsägning - sådant kan tyvärr hända i en debatt. hävdar att vårt alternativ inte ärrealistiskt. Det är alltid svårt att konkret beskriva någonting som inte så därdirekt har uppmärksammats men som ändå har funnits i verkligheten under en långtid. Jag valde här att peka på den enligt den socialdemokratiska regeringenmycket kraftfulla satsningen i energihushållningspropositionen när det gällerbegränsning av vår energianvändning. Det visar sig att vi på mindre än tio årnästan halverat den energianvändning som vi skulle ha enligt prognoser. Detligger alltså en dynamik, en ekonomi i att använda energi effektivare. Vad vi behöver tänka på gång efter annan är attenergianvändningen i sig inte har något värde, utan det är resultatet avenergianvändningen som är viktigt. Därför måste vi börja med att med tanke påde nyttigheter som vi vill åstadkomma - en varm lokal, en effektiv bil, osv. -studera vad det är för energi som vi behöver och sedan försöka producera denna energimed minsta möjliga förbrukning av ändliga energikällor. Det har jag tyvärr intetid att utveckla närmare. Naturen slösar mycket stora mängder energi över oss. Detstrålar in ca 10 000 gånger så mycket solenergi som vi behöver. Nr 144 tekniskt intressant uppgift att försöka ta vara på en del av dennasolenergi på den ''ekologiskt riktigt sätt och därmed helt frigöra oss från behovet av att plockaut energi ur naturens skafferi. För varje sådant uttag, vare sig det gälleruran, olja eller kol, kommer att leda till störningar som vi har Energipolitik svårtatt bemästra. Målsättningen måste vara att helt ha en energianvändning somfaller in i naturens eget energikretslopp. Detta är som sagt en teknisktintressant uppgift och kräver att vi utnyttjar framtidens möjligheter fullt ut. Detär, , inget tvivel om att vi står på verklighetens grund långtmer än . Jag hoppas att vi får chansen att övertygahela svenska folket om detta. Detta är sanningen, och sanningen är någontingsom hör framtiden till. Anf.8 () replik: Det här låter mycket bra. Vi har ingenting emot besparingar. Det är jui hög grad dessa som baserar sina framtidsförhoppningar på. Vi harsjälva i de borgerliga regeringar där vi medverkat ställt upp som mål betydandebesparingar, uppemot olja. Så där kan vi vara överens. Vi kan ändock inte sticka under stol med att närdet gäller vindkraft - där är och jag överens, och när det gällertorv, där kanske och jag inte har riktigt samma uppfattning -,biobränslen, gas och sol kommer vi under inte att haförutsättningar att få ut så mycket elenergi att vi kan kompensera denkärnkraftsavveckling som har antytts skall ske till 2010. 9 ()replik: