prot · G70984 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:84 1 § Justerades protokollet för den 9 innevarande månad. 2§ Svar på fråga 1983/84:324 om borgerliga namngivningsceremonier Margö har frågat mig omregeringen avser att föreslå några åtgärder för att borgerliganamngivningsceremonier skall få samhällets stöd och bli ett alternativ till denkyrkliga ritualen. Varje barn skall ges ett eller flera förnamn som inom tremånader från födseln skall anmälas till pastorsämbetet. Om barnet döps inomsvenska kyrkan, räcker det med anmälan till dopförrättaren. Det kristna dopet som sådant är inte, som många tror, ennamngivningsceremoni. Dopet är ett av kyrkans sakrament och innebär att den somdöps tas upp i den kristna kyrkans gemenskap. Det bör självfallet stå var och en fritt att vidnamngivning av barn anordna någon form av ceremoni som alternativ till detkyrkliga dopet. På liknande sätt anordnas ju borgerliga begravningar somett alternativ till de kyrkliga. Sådana ceremonier bör dock ha en helt frivillig prägel. Envigsel har till skillnad från dop och begravningar rättsverkningar för enskildamänniskor och för det allmänna. Det har därför ansetts angeläget att samhälletkan ge ett alternativ till den kyrkliga vigseln. Mot bakgrund av vad jag här har sagt är jag inte bereddatt föreslå några åtgärder för att borgerliga namngivningsceremonier skall fåsamhällets stöd. 2 MARGÖ (vpk): Ett icke-kristet barnvälkomnande är ingennyhet ellei- någonfing som jag har hittat på; det första borgerliga dopetförekom i enligt uppgifter som jag har fått. I Frankrikeförekommer det fortfarande, och i har man också en profan motsvarighet till det kyrkliga dopet. Jag vet mycket välatt det är skillnad mellan det kyrkliga dopet och en borgerlignamngivningsceremoni. Det kyrkliga dopet aren ritual där barnet upptas i Gudskyrka på jorden. Jag tror att det finns ett behov hos föräldrar som inte är medi statskyrkan att ändå ordna en officiell högtidlighet när man välkomnar ettlitet barn. Det kuride vara trevligt att officiellt tala om vad det här barnetfår för namn. Jag tänkte mig en ceremoni, där kommunen ställer upp meden lokal. Att privat ordna en ceremoni kan ofta innebära bekymmer med att hittaen lämplig lokal att vara i. Det är inte alla som har så stora lägenheter ochhus att man kan ordna det hemma. Detta om lokalen. Sedan hade jag tänkt mig att kommunen möjligen skulleställa upp med en förrättare och ett tryckt formulär att följa vid ceremonin.Det skulle vara trevligt om kommunen vid den här lilla ceremonin gav barnet enliten gåva. Den kunde vara hur enkel som helst, men kanske det kunde varagraverat eller kommun på den lilla gåvan. Jag tror attdet skulle hjälpa till att ge barnet en större känsla för sin hemkommun. Detskulle alltså bidra till att barnet får mera hemkänsla för den kommun där detfötts och döpts. Jag är faktiskt besviken över att civilministern inte villstödja detta på något sätt, eftersom jag känner civilministern från andrasammanhang. Jag tycker att civilministern har haft en öppen och generösinställning och inte varit främmande för nytänkande. Jag tycker självfallet, precis somfrågeställaren, att den som väljer att anordna en annan cermoni än det kristnadopet när man välkomnar ett barn kan få göra det. Men till skillnad frånfrågeställaren tycker jag inte att kommunen skall bygga upp en ordning fördetta eller gå in med särskilda pengar för ändamålet. Det är riktigt som frågeställarensäger, att jag har försökt med litet nytänkande. Men det går ut på att vi intei onödan skall bygga upp regelsystem och byråkrati pä sådana områden därmänniskorna själva kan klara uppgifterna. Jag tycker att just detta är ettutmärkt exempel på saker som föräldrarna själva kan ordna utan att vi byggerupp en ordning. 4MARGO (vpk): Det är klart att man kan säga att föräldrarnakan ordna detta själva. Det gör de väl också i mänga fall sä, att de baraanmäler namnet till pastorsämbetet. I förorter är det bara någotöver av alla barn som döps, medan riksgenomsnittet ligger på . Välbeställda föräldrar som är vana att ordna fester ochsom har gott om plats har naturiigtvis lätt att ordna en sådan här fest, menmitt förslag var tänkt för alla de föräldrar som inte har denna möjlighet. Jag tror inte att det skulle medföra så stora kostnaderför kommunerna om man ställde en lämplig lokal tillförfogande. t. ex. vara något trevligare sammanträdesrum ikommunalhuset. Jag menar inte att staten skall föreskriva precis hurcermonierna skall se ut. Föräldrarna kunde själva få välja vilken cermoni devill ha. Men kommunen kanske kunde hjälpa till med förslag och med en förättare.Jag tror, som sagt, att detta skulle svara mot ett behov, framför allt bland deföräldrar som inte är med i statskyrkan. Överläggningen var härmed avslutad. 3 §Föredrogs och hänvisades 1983/84:108till kulturutskottet 4 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1983/84:363 av () till finansministernom beskattningen av amerikanska gästforskare: Enligt uppgift i massfnediaföreslär regeringen i ett utkast till nytt dubbelbeskattningsavtal mellanSverige och att amerikanska gästforskare i skall betala svenskskatt. Svenska forskare har protesterat och hävdat att sådana ändrade reglerskulle omöjliggöra för svenska universitet och högskolor att locka till sigamerikanska gästforskare och därmed bli ett dråpslag mot försöken att höjanivån på svensk forskning. Medhänvisning till ovanstående vill jag fråga finansministern: Avser regeringen att fullfölja planerna på en drastiskskatteskärpning för amerikanska gästforskare? Vilka ärmotiven för en sådan eventuell förändring? 1983/84:364 av () tillkommunikationsministern om den föreslagna avgiften för personer som inte önskarupptas i telefonkatalogen; Enligt uppgift kommer års katalogatt ta ut en årsavgift pä . för den som inte vill ha sitt namn itelefonkatalogen. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga kommunikationsministern;Vilka är motiven för att genomföra denna försämring? Nr 84 5 § Kammaren åtskildes .