prot · G709110 · 1983-12-31 00:00:00 — Brist på expertismedel och medelför resor och telefon borde inte få vara ett hinder för att utnyttja dekunnigaste och mest erfarna lärarna var de än befinner sig i Att centralenhamnat i norra skall inte få diskriminera verksamheten. är antagligen unik inom svensk läromedelsutveckling.Över 300 lärare rant om i landet ställer kostnadsfritt upp och prövar ut ochbedömer läromedel för centralen. Deras synpunkter är ett mycket viktigt inslagi utvecklingsarbetet. De skapar en garanti för att läromedlen blir allt bättreanpassade till elevens behov. Lärarnas enda ersättning har varit vissheten omatt läromedelssituationen stegvis förbättras för elevgruppen. Detta jättelika"grupparbete" får inte äventyras av att det inte finns medel för attupprätthålla tvåvägskommunikation med lärarna. De flerhandikappade elevernahamnar ofta mellan stolarna: de ingår i olika rikscentralers ansvarsområde, ochnär resurserna inte räcker till för den stora gruppen med specifikt handikappblir det lätt den flerhandikappade gruppen som kommer i kläm. Det är därförviktigt att sådana medel ställs till förfogande som kan öronmärkas för dennagrupp. De extra medel vi från vpk;s sida begärt för att befrämja det arbetejag beskrivit är inga astronomiska summor. Det är fråga om , eller 2kr. och per elev och läsår, eller om man så vill perelev och dag. Det är småaktigt av utskottsmajoritetén att avstyrka dennabegäran, som har sin grand i det medelsbehov man anser sig ha från RPH-SÄR;ssida för att förbättra livsmiljön för våra flerhandikappade elever i särskolan. Någonhar sagt, att det sätt på vilket ett samhälle behandlar sina mest utsattagrupper är en bra värdemätare på samhällets utveckling. Med de orden, herrtalman, vill jag yrka bifall till reservationerna 3 och 9 i detta betänkande. Anslagtill m. m. Jag får meddela att anslagom kvällsplenum nu har uppsatts. 104 (); Som framgått av tidigare anföranden behandlas nu anslaget tillskolväsendets myndigheter; SÖ, länsskolnämnderna och de organ som framställert. På de flesta punkter föreligger inga meningsskiljaktigheter. Närdet gäller sammansättning har dock, som framgått av tidigareanföranden, skiljaktiga ståndpunkter förelegat. Regeringen vill här återgå tillden ordning som gällde förut. Då hade arbetsmarknadens parter representation iSÖ:s styrelse. Detta ändrades 1981; i motsats till vad som gäller för flertaletandra verksstyrelser fick SÖ inte arbetslivet representerat i sin styrelse. Regeringenanför som motiv för en återgång till representation från arbetsmarknadensparter att skolan speciellt i fråga om de äldres utbildning har ett vitaltintresse av denna direkta kontakt. LO, TCO, /SR och SAF föreslås frånnästkommande mandatperiod få plats i styrelse vid sidan avrepresentanter för och för Kommun- och Landstingsförbunden.Generaldirektören och överdirektören skall alltjämt vara ordförande resp. viceordförande i styrelsen. Enmindre justering i regeringens förslag har utskottet dock gjort. Regeringentänkte sig att representanterna för riksdagspartierna skulle utgöras av tvåvardera från regeringssidan resp. oppositionen. Utskottet förordar att antaletrepresentanter också i fortsättningen skall vara fem. Dettahar för vpk i ett särskilt yttrande tolkat så, att det nu skallbli en representant för varje riksdagsparti. Det må tolkas också på annat sätt,som bekant. Deborgerliga partierna avvisar samfällt den här ändringen. De vill helt enkeltinte ha in arbetsmarknadens parter i SÖ;s styrelse. De har själva gett sinaskäl för detta. Jag viU tiU dessa foga ytterligare en bevekelsegrund; DeborgerUga partierna är i olika hög grad negativt eller fientligt inställda tillfackföreningsrörelsen. De har även långtgående mål i övrigt för att begränsadet fackliga inflytandet i samhället. Vi avvisar deras ståndpunkt avseendedetta avsnitt och yrkar således avslag på reservation nr 1. Regeringenföreslår vidare att det centrala planeringsrådet vid SÖ skall slopas. SÖ:sstyrelse bör själv få välja sina samverkansformer nya sammansättninggenomförts. Också på den här punkten går de borgerliga partierna emotförslaget. Vi avvisar deras motionskrav, och jag yrkar avslag på det ireservation 2 framförda förslaget. BjörnSamuelson föreslår i reservation 3 att en parlamentarisk skoldelegation skallinrättas. Denna skall enligt reservationen granska verksamheten inomskolområdet på den lokala nivån. Denna fråga har diskuterats tidigare här ikammaren, och några nya argument har inte framkommit . Jag yrkardärför avslag på reservation nr 3. Vi kommer så in på någraanslagssummor. Somsedvanligt är får löntagarorganisationerna ekonomiskt stöd för sitt viktigaarbete inom skolan. Här föreslås att anslaget höjs till . Dettaanslag vill och avskaffa. De åtaganden som våralöntagarorganisationer fullgör i skolan är emellertid alltför viktiga.Organisationerna har stora kostnader för detta sitt viktiga arbete, och det ärdå rimligt att de får ekonomiskt stöd. Utskottsmajoriteten avstyrker deframstötar som och gör här. Jag yrkar avslag påreservationerna 4 och 5. Ireservation 4 yrkar att det anslag med 2 milj. kr. som utgår förinformationen om 1980 års läroplan skall avskaffas. Detta anslag är emellertidbetydelsefullt för att man fortiöpande skall kunna informera om den nyaläroplanen. är ensamma om att vilja spara på den här punkten.Utskottsmajoriteten tillstyrker anslaget. SÖhar regeringens uppdrag att utvärdera verksamheten med de regionalaplaneringsråden. Detta tycker inte. är något som vi skall invänta.Man bör avskaffa planeringsråden, säger de, eftersom deras värde kanifrågasättas. Att göra det vore inte så förståndigt, anser vi i majoriteten.Låt oss lugnt avvakta SÖ:s utvärdering! Frågan om hur undervisningen skallkunna få anknytning till arbetslivet kommer återigen in i bilden. Vi kan ju spara drygt 6,6 miljoner, tycker de, och dåfår andra hänsyn ryka. Ja, nu är de moderata ledamöterna ensamma omavstyrkandet, och det känns ju betryggande f.n. Jag avstyrker således denmoderata reservationen 6. Moderaternaär också ensamma om reservation 7, som avstyrker anslag till länsskolnämndernasutvecklingsstöd. Det här stödet skall länsskolnämnderna använda till ettutvecklingsarbete som är till nytta för skolan. Anslaget har efter hand, medbörjan 1982, överförts till den regionala nivån. Utskottsmajoriteten menar attvi skall slå vakt om kontakten mellan fältet - alltså den direkta verksamheten- och den myndighet som har att utveckla skolan. Att dessa kontakter kunnatföras ner på en nivå närmare ett lokalt utvecklingsarbete höjer värdet av denya idéer som kan. prövas i samarbete mellan skolmyndigheten ochskolhuvudmännen i kommunerna. Jag avstyrker alltsåreservation 7. vill de borgerliga följdriktigt avskaffa ochföra in under SÖ. Det har de hålUt på också vid tidigare behandUng här ikammaren. Visocialdemokrater, med stöd av vpk, tycker att verksamheten att granska ochinformera om läromedel är så viktig att den statiiga myndigheten bör bli kvaroch spela sin viktiga roll även . Jag avstyrker därför denborgerliga framstöten i reservation 8. Vpkvill slutiigen ha . mer till rikscentralerna för pedagogiskahjälpmedel. Här anför utskottsmajoriteten att beslut har fattats här iriksdagen om särskilda satsningar för handikappade i vårt skolväsende.Utskottsmajoriteten avstyrker därför beloppet, även om det är blygsamt, ochsäger alltså nej till reservation 9. BjörnSamuelson gjorde detta anslagsyrkande till medelpunkten i sitt anförande. Jagkanske skall tillägga att de för denna verksamhet ansvariga har fått det beloppde begärt beviljat av regeringen. Dessutom är det så att regeringen undantagitbesparingar på den här punkten, när den har gjort besparingar på andra områden. Endirekt fråga ställdes av . Han frågade om vi tänker göra något åtskolstyrelsernas sammansättning och i skolstyrelserna ta in företrädare förarbetsmarknadens parter. Jag vill svara att vi nu behandlar de centrala ochregionala nivåerna i skolväsendet men att det ändå går att säga att vi inte harnågra planer på att förändra sammansättningen i de kommunala skolstyrelserna. Jag yrkar bifall tiUutskottets hemställan på alla punkter. Anslagtill m. m. 105 (): talade om vår inställning till en förändring av SÖ:sstyrelse. Jag kan egentligen tänka mig två skäl till det förslag som regeringenhar lagt fram om att ändra sammansättningen av . Skälet ärantingen ren klåfingrighet eller också en strävan att förstärka det fackligaoch korporativa inflytandet i statsförvaltningen. Om skälet är det förstnämnda,tycker jag att detta ämne är alltför allvarligt för att bli föremål Anslagtill m. m. Om skälet är det andra, har jag tidigare anfört varför förslagetmåste avvisas. HelgeHagberg sade också att inte bryr sig om skolans anknytning tillnäringslivet. Detta är fel - vi finner den anknytningen mycket väsentiig. Detär därför, , som vi bl. a. förespråkar en lärlingsutbildning avhelt annan omfattning och inriktning än den parti vill ha. 106 (): I vår reservation beträffande styrelse skriver vibl. "Tillskillnad mot regeringen anser utskottet att styrelse medavseende på representationen för olika intressen skall behålla nuvarandesammansättning i avvaktan på resultaten av verksledningskommitténsarbete." Det finns alltså en kommitté som har till uppgift att se öververksstyrelser och verksledningar. Detär lustigt att notera att socialdemokraterna , när vi förde enmotsvarande debatt men i motsatt riktning - vi vUle ändra på styrelsenssammansättning, och socialdemokraterna var i opposition -anförde följande i sinreservation: "Utskottetanser att ett ställningstagande till ett i principiella hänseenden sålångtgående förslag inte kan ske utan en ingående behandling av hurverksstyrelser av oUka karaktär skall vara sammansatta." Vihar alltså nu en kommitté som skall se över verksstyrelsernas sammansättning,men i det läget är socialdemokraterna, till skUlnad mot ,beredda att utan vidare göra motsvarande förändringar. Jagställde vidare en fråga både till och . BjörnSamuelson avstod från att svara, men sade: Nej, vi har inte föravsikt att ändra på skolstyrelsernas sammansättning. I det avseendet är detrimUgt att ha en politiskt vald och sammansatt styrelse och vid sidan av denett lokalt planeringsråd, där arbetsmarknadens parter är företrädda. -För ossär det lika logiskt att ha en sådan ordning också på den regionala och på denstatliga nivån. Vadgäller styrelse sade att arbetsmarknadensparter just nu inte har någon representation, vilket de däremot har i andraverksstyrelser. Ja, det är riktigt, men däremot har ettcentralt planeringsråd, där det - som jag sade i mitt anförande - finnsrepresentation för många arbetsmarknadsparter som icke någonsin kommer att fåutrymme i . Det är en väsentiig skillnad. Jagfick alltså ett klart besked när det gäller den lokala nivån. alldeles riktigt att vi nu diskuterar ochlänsskolnämnder. Kan jag få samma klara besked från när detgäller länsskolnämnderna? Får vi behålla de lokala planeringsråden ochlänsskolnämnderna i deras nuvarande sammansättning, eller skaU de fackUga organisationernain också i länsskolnämndernas styrelser, på samma sätt som i skolöverstyrelsensstyrelse? BjörnSamuelson fick en ganska intressant information. Jag vet att samma principiella ståndpunkt som jag när det gäller vem som bästföreträder allmänintresset i olika styrelser. Han delar uppfattningen attpolitiker gör detta bättre än företrädare för olika organisationer. Till prisetav en plats i styrelse var dock vpk, efter ett par veckorsbetänketid i utskottsarbetet, berett att ge avkall på sin principiellaståndpunkt och stödja socialdemokraterna. Det var mot den bakgrunden intressantatt höra uppgift att ingenting talar för att den aktuellaplatsen kommer att tillfalla just vpk. Vi ser med spänning fram emot den vidareutvecklingen. Anslagtill m. m. Anf.107 (); Vi blev beskyllda för att ha en negativ eller fientiig inställning tillden fackUga rörelsen. Jag tycker inte att vårt handlingssätt vittnar om någotsådant, i varje fall inte när det gäller frågan om sammansättningen avskolöverstyrelsens styrelse. Vad vi har talat för är att de fackligaorganisationerna skulle inom det centrala planeringsrådet få möjlighet attutveckla sina synpunkter på frågor som har att göra med samarbetet mellanskolväsendet och arbetslivet. Jag föreställer mig att den planering som kan ägaram inom rådets ram kommer att bli både mera detaljerad och mera allsidig ochkommer att genomföras med en större omsorg än vad som kan bli fallet inom ramenför styrelse, där man ju också har så mycket annat attsyssla med. När det gäller stödet till löntagarorganisationernaför handledning av elever i kontakt med arbetslivet vill jag säga följande. Detär väl naturUgt att man, när man söker besparingsobjekt, väljer områden, därman ser att det är möjligt att företa nedskärningar. Blir det ett mindre antalelever som skall handledas, bör också anslaget till handledningen rimligenkunna minskas. 108 (vpk): Vi har diskuterat frågan om en parlamentarisk skoldelegation här ikammaren tidigare, säger , och inget nytt argument har kommit frami den frågan. Nej,vi har inte diskuterat frågan om en parlamentarisk skoldelegation här. Jag harvarit uppe och argumenterat för detta, men det har inte varit någon diskussion. Ingetnytt argument har framkommit, säger . Men det är ju majoritetensom inte har några nya argument. Nästan kommer det in rapporter omolika förhållanden i skolan som går tillbaka tiU riksdagsbeslut som det finnsanledning att följa upp. Varje sådant faU är ett nytt argument för enparlamentarisk skoldelegation. NärHelge sedan - beträffande mitt särskilda yttrande om att jagförutsätter att alla i företrädda partier kommer att få en plats iskolöverstyrelsens styrelse - säger att yttrandet kan tolkas precis tvärtemotsom jag tolkar det underminerar han ett av de argument som han har emot attinrätta en parlamentarisk skoldelegation. Det är ju akrobatik! 7 protokoll 1983/84:110-111 Anslag till m. m. Detta kan ges som ett svar också till påhans fråga. Jag ser detta som en försöksperiod, och mitt särskilda yttrande kanmed några enkla ordstänk göras till en motion, när det beger sig. säger: Rikscentralerna för pedagogiskahjälpmedel för handikappade har fått de medel som man har äskat. Men detframgår inte av budgetpropositionen. Om hade haft någon annaninformation, kunde han ha delgett mig den i samband med utskottsbehandlingen.Då hade jag inte behövt reservera mig på den här punkten. 109 (): Beträffande sammansättningen av SÖ:s styrelsekanske jag kan svara de tre borgerliga representanterna i ett sammanhang. sade att vi hade en annan ståndpunkt vid föregående tillfälle, närfrågan om en förändring av var uppe, då vi ville ha styrelsenkvar som den var och avvakta, innan vi vidtog några förändringar. Ja, det ärklart att vi ville det, för då var sammansättningen av styrelsen sådan attlöntagarorganisationerna liksom arbetsgivarna fanns med. Då fanns det ingenanledning för oss att ha någon önskan om en förändring. Rent allmänt kan jag också säga att det är skillnad mellanSÖ:s styrelse och en lokal skolstyrelse. SÖ är ett verk som är självständigt iförhållande till regering och riksdag och som skall upprätthålla sinsjälvständiga ställning i förhållande till denna regering och riksdag, medanskolstyrelsen är en direkt styrelse för den kommunala skolverksamheten. Denrolluppdelning som SÖ resp. skolstyrelsen har är alltså annorlunda. sade beträffande löntagarorganisationernaatt det här fanns en punkt där man kunde spara. Ja, det är klart att man kangöra. Men det är också viktigt att löntagarorganisationerna får medel så att dekan finnas i skolan och förmedla sin viktiga arbetsUvserfarenhet till våraelever i skolan. Det har skolan nytta av, och det har också eleverna nytta av. Beträffande frånvaron av debatt närdet gäller skoldelegationen sade , att om man inrättar ettorgan, i det här fallet en skoldelegation, som tar sig an vissa uppgifter somSÖ har, inskränker man på SÖ:s myndighetsutövning. SÖ har till uppgift attfölja, granska och se till att de beslut som fattas bl. a. här också följs uppoch får det innehåll och den inriktning som avses. Om vi inrättar ett organ vidsidan om SÖ, fråntar vi SÖ den här uppgiften. SÖ har dessutom i varje länregionala organ, som direkt tar kontakt med verksamheterna i de enskildaskolkommunerna. 110LARZ (): Jag beskyllde inte för att haen annan ståndpunkt. Jag beskyllde honom för, eller rättare sagt påpekade, atthan intog samma ståndpunkt som vi intar när det gälleratt genomföra en principiellt viktig förändring av verksstyrelsernas sammansättning.Då pekade och hans partikamrater på att man först borde göra enordentlig översyn av verksstyrelsernas sammansättning. En kommitté är tillsatt,och en översyn pågår - alltså är argumentet mycket mer gångbart än vad det var . Men passar det inte - detär skillnaden! Jag accepterade förklaringar och garantierför att man inte hade några ambitioner när det gällde de kommunalaskolstyrelserna och inte heller när det gällde de lokala planeringsråden. Jagfullföljde den här logiska tankekedjan och frågade : Hur blir detmed de regionala planeringsråden, och hur blir det med länsskolnämndernas sammansättning?Kan ge mig samma klara besked och samma garantier i den frågan,att det där inte blir några förändringar? I sitt inledningsanförande pekade på att deregionala planeringsråden bara är en försöksverksamhet. Det finns propåer från moderat håll att man skall avskaffaplaneringsråden helt och hållet. Det vore bra om här och kunde säga att deregionala planeringsråden skall finnas kvar och att de fackligaorganisationerna och arbetsgivarna även fortsättningsvis skall vara företräddadär och att länsskolnämndernas styrelser skall se ut som de gör . Om jagfår ett klart besked om detta skall jag acceptera det. Men om detta har HelgeHagberg ingenting sagt. Anslag till m. m. 111 (): Det anslag tilllöntagarorganisationerna vi här diskuterar gäller verksamhet medskoUnformatörer, och det handlar om medel som behövs för deras utbildning. Viföreslår att detta anslag skall minskas. Det har vi gjort mot bakgrund av , som jag sade i mitt första anförande, i andra sammanhang har fått över 12miljoner för att bekosta den utbildningen. Det anser vi vara tillräckligt. 112BJÖRN (vpk): Om man tillsätter en parlamentarisk skoldelegation,säger , undandrar man på något sätt SÖ möjligheten tillmyndighetsutövning. Var det anledningen till att lägga ned den parlamentariskaskoldelegation som en gång fanns? Var det för att denna skoldelegationinkräktade på SÖ:s myndighetsutövning? Det är ett argument som man skulle kunnafå höra från vilken administrativ byråkrat som helst. Var det på det sättetborde denna parlamentariska skoldelegation aldrig ha inrättats! Det borde vara intressant att ha ett organ som är direktknutet till parlamentet. Genom den delegationen skulle vi direkt, snabbt ochutan krusiduller kunna få information om hur våra beslut fungerar utåt. Jag tror inte att det går - för att åter ta upp ettexempel som jag tog här tidigare - att bedriva en vettig utbildning med elevervilkas magar inte är fyllda! glider undan denna fråga. Det.vore bra omhan dessutom upplyste mig om huravida jag har fel när det gäller de ytterligare60 till de flerhandikappade eleverna inom särskolan. Han lätnästan påskina det, herr talman, i sitt tidigare anförande. Anslag till m. m. 113 (): När det gäller de regionala planeringsrådenhar SÖ uppdraget att göra en utvärdering. Vi bör låta den varaförutsättningslös och inte ge några pekpinnar eller ange någon inriktninghärifrån. Vi får diskutera dessa frågor när resultatet av utvärdering ochförslag kommer fram. När det gäller den pågående verksutredningen kan viförvänta förslag från den . Det förslaget skall remissbehandlas, ochsedan skall en proposition skrivas. Också nästa mandatperiodkommer i det närmaste att gå, innan vi får en förändring av pågrundval av de förslag som läggs fram av verksutredningen. Därför är detotillfredsställande att invänta resultatet av den utredningen och inte undertiden ha ledamöter från arbetsmarknadens parter med. Vad beträffar och hans enträgna önskan omen skoldelegation viU jag framhålla att jag har uppfattningen att han överbetonarden delegationens betydelse, om han tror att den kan göra mer än SÖ och dessregionala organ har möjlighet att göra när det gäller insyn, granskning ochuppföljning av våra beslut här och våra ambitioner i övrigt. Vad sedan gäller anslaget till de handikappade ochrikscentralerna för pedagogiska hjälpmedel bygger förslaget på deprioriteringar som ansvariga myndigheter har gjort. De har alltså tagit undanden sektorn och inte låtit den bli föremål för prutningar. Vi är såledesangelägna om att ha en hög ambition på det området. Verksamheten stoppar intepå grund av de , som tror. Det anslås nästan enhalv miljon för verksamheten på rikscentralerna, som kommer att prestera godaresultat och ha bra hjälpmedel att använda i särskolorna, i specialskolorna ochi vår skola totalt. 114 (vpk); De medel som kommer att anslås motsvarar,såvitt jag förstår, det som . Då kan jag inte inse annat än att de . fattas som RPH-SÄRhade begärt. Jag vet, herr talman, att verksamheten inte stoppas upp pågrund av att man inte får dessa . Men jag försökte beskriva vilkennytta dessa ytterligare . skulle göra för utvecklandet av läromedelför flerhandikappade, eftersom man har relativt stora kostnader för resor,telefon osv. Utvecklandet bygger på en tvåvägskommunikation med de lärare somär verksamma inom särskolan - och de gör detta arbete gratis. Det är därför somjag tycker att det är småaktigt att avslå yrkandet om dessa . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debattenom utbildningsutskottets betänkande 17.) 115ANDRE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debatterautbildningsutskottets betänkande 16 om anslag till forskning och centralt utvecklingsarbeteinom skolväsendet m. m. Även i fråga omdetta betänkande hålls gemensam överläggning för samtliga punkter. Under dengemensamma överläggningen får yrkanden framställas beträffande samtliga punkteri betänkandet. Skolledarutbildningen,m. Anf.116 (): Jag viU när det gäller utbildningsutskottets betänkande nr 16 börja medatt yrka bifall till reservation 1, som jag argumenterat för i mitt förstaanförande. Närdet sedan gäller personalutbildningen för skolväsendet viU jag framhålla attdet med tanke på den snabba utvecklingen, särskilt inom naturvetenskapligaämnesområden, är väsentligt att lärarna under sin aktiva tid erbjudsmöjligheter till fortbildning och ytterligare fördjupning inom sina resp.ämnen. Genom reformeringen av skolforskningen och personalutbildningen har denenskilda skolans vardagsproblem satts i förgrunden. En stor del avfortbildningsresurserna ställs till den lokala skolstyrelsens förfogande somett instrument bland flera för att utveckla den enskilda skolan. Rapportertyder emellertid på att den fortbildning som erbjuds från centralt hållutformas som kortare tvärvetenskapliga kurser av för dagen populärt slag. SÖ,som har att bedöma vilken fortbildning som skall vara B-avdragsberättigad,måste vara restriktiv och inrikta denna fortbildning mot fördjupning avämneskunskaper. Delokala skolmyndigheterna har ett ansvar för att fortbildningen inte tidsmässigtförläggs så att eleverna går miste om undervisning. Det är nödvändigt att slåfast att varje lärare självfallet måste få disponera sin fritid på det sätt haneller hon finner bäst. Med det anförda yrkar jag också bifaU tUl reservation nr 4 iutbildningsutskottets betänkande nr 16. Skolledarutbildningen,m. 117 (): I en partimotion till föregående års redovisade vi hur denfortsatta skolledaratbildningen borde utformas. Det var ett bra och genomtänktförslag, och följaktligen avslogs det av majoritet. Nuåterkommer det i stora delar i form av en plan från somregeringen visserligen uttalar en viss sympati för, men som man ändå inte ärberedd att ta ställning till. Det fordras ytterligare överväganden enligtföredragande statsrådet.