prot · G709144 · 1983-12-31 00:00:00 — Dessutom kommer senare undervårsessionen att få ta ställning till regeringsförslag avseendevattenkraftsutbyggnad, kol samt oljebranschens problem. Min förmodan är att detblir betänkanden inom energipolitiken som säkerligen kommer att kännas mer nyaoch angelägna att debattera än dem vi tar upp just , som är gamla ochganska väl kända. Ingen kan egentUgen ifrågasätta legitimiteten i den fördaenergipolitiken, även om vissa försök har gjorts från talarstolen. Detberor på att energipolitiken i allt väsentligt har lagts fast genom densärskilda folkomröstningen. Det är litet svårt att gå emot vad folket i ensärskild omröstning har gett klart uttryck för. Det gör naturUgtvis attavvikande meningar i de centrala delarna av energipolitiken, somfolkomröstningen handlade om, poUtiskt sett numera framstår som skäligenointressanta, eftersom de inte har någon riktig politisk, demokratisk tyngdbakom sig. Jag konstaterar också att vi dessutom numera har enenergiminister som med bestämdhet och konsekvens är inriktad på att föra enenergipolitik som lägger en fast grund för kärnkraftsavvecklingen, vilken varden centrala frågan i folkomröstningen. Jag tror att jag vågar påstå attstatsrådet på denna punkt åtnjuter en hög grad av förtroendeockså bland politiska motståndare, detta trots att det på många håll inom dentidigare linje 3 ärvanligt att man odlar ett slags myt om att folkomröstningens resultat kommeratt förrådas. Jag tror att den nuvarande energiministern och den politik somregeringen för är en garanti för att så icke kommer att ske. Med 61 reservationer knutna till betänkandetoch, i förhållande till detta antal, en knappt utmätt taletid är detoundvikligt att utskottets skrivningar i vad gäller många av oppositionensreservationer måste få tala för sig själva utan ytterligare kommentarer frånmin sida här i talarstolen. Låt mig dock trots allt gå in på några av de mångareservationer som oppositionen i alla upptänkliga partikombinationer har lämnattill detta betänkande. Just de olika kombinationerna av partikonstellationer ärganska intressanta och belyser hur splittrad oppositionen är ienergipolitiken. Här existerar förvisso inga samlade alternativ till den fördapolitiken. Om man översiktligt skall säga några ord om vadbetänkandet står för, kan man konstatera att vi behandlar en ganska avsevärdsumma pengar. Det är fråga om anslag på , och det visaromfattningen av de satsningar som sker på energipolitikens område. Vi harbehandlat 17 anslagspunkter, och vi har på alla punkter utom en tillstyrktregeringens förslag. Den punkt som inte har tillstyrkts gäller anslagen tillstatens elektriska inspektion. Vi tycker att regeringen där har tagit till försnålt. Vi vill ha en uppräkning med drygt 1 milj. kr. Det är i och för sigingen överväldigande summa i detta sammanhang, men det är alltså en uppräkningutöver vad regeringen har föreslagit. Därmed tillstyrker också utskottetenhälligt en motion från vpk. När det gäller inriktningen av energipolitiken avstyrkerutskottet ändringsförslag från och . Det var deytterligheter i energipolitiken som talade om. Vimenar att energipolitiska beslut, på basis av folkomröstningsresultatet,ligger fast. Därutöver arbetas det nu i utredningar och inom regeringskanslietpå ett energipolitiskt beslut, som skall ta sikte på vad som skall hända medenergipolitiken . Det är alltså för tidigt att diskutera omläggningarpå denna punkt. Energipolitiken fungerar väl . Det vi skall ta upp är en utbyggnad av energipolitikenefter 1990 - och förhoppningen är att skall kunna fatta beslut viddenna tid . Det betyder att vi är ute och har godframförhållning. Vi i utskottsmajoriteten noterar med tillfredsställelse denplanläggning som pågår inom . Sedan har vi i utskottet ägnat åt riksdagensbeslutsunderlag när det gäller energifrågorna. Det är stora pengar som satsas.Vi är inne och styr på många områden, även om styrningen - tvärtemot vadPer-Richard Molén hävdar - på de flesta punkter sker med hjälp avmarknadskrafterna. Hur som helst är det angeläget att har ettfullödigt beslutsunderlag. Vi har därför, på basis av motioner från i förstahand , haft en diskussion om både den statistik som finnstillgänglig för att man skall kunna göra de riktiga bedömningarna av hurenergipolitiken löper och om behovet av en mer samlad redovisning när detgäller de pengar som olika typer avenergiskatter, främst oljeskatten, ger. Här har utskottet uppfattningen attdet är lämpligt att göra vissa förbättringar. Vi är övertygade om attregeringen till nästa gång frågan skall behandlas kommer att ta fram ett bättreunderlag än den kunnat göra. Med detta släpper utskottet de frågorna.Vi anser inte att man behöver gå fram med ett särskilt yrkande till regeringen,utan vi förstår att arbetet pågår inom . En annan fråga som ägnats en viss fid i näringsutskottethar varit diskussionerna om kärnvärmereaktorer av typen Secure. Där har NicGrönvall, på basis av sitt juridiska kunnande, haft en del synpunkter på vilkabeslut har fattat eller inte fattat. Det är för mig onödigt att gå inpå en juridisk diskussion på denna punkt. Jag kan bara å utskottsmajoritetensvägnar konstatera att det inte är aktuellt att vi i skaffar oss dessakärnvärmereaktorer. Detta uttalar jag på grundval av de klara meningsyttringarsom kom fram under folkomröstningen och som sedan följdes upp i ett särskiltriksdagsbeslut - låt vara kanske inte i de juridiska former som advokaten anser nödvändiga. Men praktiskt politiskt tror jag att mycketväl vet att det har sagts ett bestämt nej när det gäller Secure-reaktorer. Viavvisar alltså de fyra moderata motioner som vill aktualisera den frågan. I övrigt, fru talman, skall jag inte gå in mer direkt påde olika reservationerna - de är många - utan vill säga några ord med anledningav de inlägg som har gjorts från talarstolen . pläderade med en viss kraft för attbeslutet om kärnkraftsavvecklingen skulle rivas upp. Det är ingen nyhet. Vi vetsedan flera år fillbaka att vill riva upp folkomröstningsresultatetpå den här punkten. Men jag tror inte att har något gehör hos svenskafolket för den uppfattningen. Jag vill också fråga hur ni tänker gåtill väga för att riva upp beslutet om kärnkraftsavvecklingen. Skall ni gå framsmygvägen eller skall ni aktualisera frågan via någon motion? Skall ni ordna enny folkomröstning, eller hur är det hela tänkt? Ni talar i determerna, men ni kommer på något sätt aldrig från ord till handling. Det skullevara intressant att av få belyst hur , kanske isamverkan med de övriga borgerliga parfierna - jag vet inte hur han har tänktsig - skall få till stånd ett upprivande av kärnkraftsbeslutet. Skall niåstadkomma en sådan förändring av politiken är det väl ganska klart att en nyfolkomröstning måste anordnas. Sedan tror jag inte att man kan säga att den svenskaindustrin - som Molén påstår - lider brist på elenergi. Vi har f. n. ganskagott om elenergi, och vi kommer att ha det framöver. Jag tror inteheller att det finns något belägg för påståendena att det skulle råda någon osäkerhetute i företagen när det gäller att satsa på olika investeringar på grund av attenergin icke skulle räcka till. Sedan kan man alltid diskutera vilken typ av anläggningaroch vilken typ av industri vi skall satsa på här i . Men för alla de praktiskaändamål som industrin vill satsa på kommer det att finnas elenergi nu ochframöver. Sedan övergår jag fill att bemöta företrädare,. Han konstaterade i sitt något engagerade inlägg här attskiljelinjen i energipolitiken går mellan centralisering och decentralisering.Han utnämnde därefter raskt socialdemokraterna och till decentralistiska partierna. var då det . Var hanvill placera och vpk förstod jag inte då. Men vi kan konstatera, , att ni har 27reservationer tillsammans med vpk. Ni brukar ju beskriva vpk i termer avcentralism, planhushållning, byråkrati och mycket, mycket annat som ärbetydligt värre än vad jag nu har uttalat. Om ni nu i sådan oerhördutsträckning är ense med vpk om energipolitiken som de 27 gemensammareservationerna faktiskt visar måste ni ju kunna betecknas med samma termer. Man måste nog ändå konstatera att ienergipolitiken i särskild utsträckning står för regleringar, byråkrati ochdetaljstyrning. Jag tror det är ett ovedersägligt faktum. Man kan inte medsådana svepande formuleringar som här har gjort göra sig fri frånanknytningen till det regleringssamhälle ni vill skapa på energiområdet. har i övrigt sagt att de två sistakärnkraftverken var onödiga. De innebar samhällsekonomiska förluster, och deinnebar ett övergrepp när det gäller den rätta tolkningen avfolkomröstningsresultatet. Det har vi diskuterat förut. Jag kan bara upprepaden syn som jag har på de frågorna och som jag också har redovisat tidigare. Både 03 och F3 innebar sannerligen välkomnasamhällsekonomiska vinster för , även om de blev ganska dyra. Inte minstkan vi konstatera att de byggdes då vi i betydande utsträckninghade lediga byggresurser. Många av de resurserna hade inte utnyttjats om intedessa stora byggen kommit till stånd. Mycket av det som så att sägasiffermässigt belastar dessa kärnkraftverk innebär ändå ingen belastning isamhällsekonomisk mening. Jag kan vidare konstatera att mycket kol och olja kommeratt kunna sparas genom att vi utnyttjar energin från dessa kärnkraftverk. Minförvissning är att dessa två kärnkraftverk i hög grad kommer att vara tillfördel för det svenska samhället. Vi behöver den elenergin för att kunna få enpositiv och snabb ekonomisk utveckling framöver. Jag behöver inte speciellt kommentera . Han uppehöll sig i rätt stor utsträckning vid frågan varför det integavs statsanslag till en viss typ av värmepumpar. Låg mig bara konstatera attden typen av värmepumpar enligt alla experters bedömning redan är lönsamma.Eftersom vi nu måste vara försiktiga med statens pengar, är det bättre att användasådana anslag till områden där de bättre behövs. Det är alltså bakgrunden, HugoBergdahl, till att vi på denna punkt icke har kunnat tillmötesgå folkpartietsönskemål. konstaterar att mycket har hänt på tioår inom energipolitiken, och jag är den förste att erkänna det. Jag tror intedet enbart förhåller sig så att alla övriga partier har gått vpk:s väg i denhär frågan. Även vpk har nog gjort vissa anpassningsrörelser till andrapartiers inställning. Självfallethar också socialdemokratin tagit intryck av den debatt och de synpunkter somhar förts fram från andra partier, liksom vi har tagit intryck av de mångameningsyttringar utanför partierna som har kommit under den här långa,intensiva och engagerande debatten om energipolitiken och kärnkraften. Jagbetraktar det inte som en nackdel att vi har tagit intryck av andra. Tvärtom, detär ju så demokratin skall fungera. Med den förda energipolitiken, som bärsocialdemokratins , ochpå basis av folkomröstningsresultatet tror jagatt vi har fått en mycket bra inriktning av energipolitiken, även om inte allaär nöjda med den. Helt klart är dock att vi socialdemokrater inte har uppträttsom några stenstoder och från början sagt att vi har haft rätt i allting ochinte ändrat oss. Vi har tagit intryck av andra, det skall inte döljas.Självfallet skall det också fungera så i en demokrati. Det var intressant att lyssna till om vpk:s delvis nya syn på oljepolitiken. Jag skall inte gå in ipolemik på denna punkt, men jag noterar med intresse att vpk, som varen mycket engagerad motståndare till att använda olja som energikälla, nu villbyta fot. Man vill ta det litet lugnare med oljeawecklingen och säger attbranschens problem måste ut. Man vill hellre satsa på oljan än på kolet.Det är en intressant debatt som jag tror att vi får tillfälle att föra litetlängre fram, nämligen när energikommitté har avlämnat sitt betänkande.Det är ju på basis av det betänkandet som 1990-talets energipolitik skallbeslutas. I det sammanhanget kommer självfallet oljepolitiken upp till debatt. Till slut, fru talman, framförde ocksånågra synpunkter på kärnkraftsavvecklingen. Han har tolkat förhandsmeddelandenfrån energikommitté så, att kommittén inte skulle lägga fram någraaweckUngsförslag, vilket ju var dess uppgift. Men när kommittén, som jag självingår i, lägger fram sitt betänkande, då skall finna attstrategin är klart utformad när det gäller att leva upp till resultatet avfolkomröstningen och fullfölja beslut om kärnkraftsavvecklingen.Att vi inte kan skriva exakt i detalj med framförhållning är en sak, mendet kommer icke att behöva råda något tvivel om inriktningen av EK 81:sbetänkande. Självklart har inte kommittén ändrat uppfattning när det gällerkärnkraftsavvecklingen, och vi kommer att föreslå de åtgärder,utredningsmässigt och på annat sätt, som vi anser vara mest ägnade attfullfölja det beslut som redan har fattat. Jag ser att jag har överskridit min tid. Jag ber om ursäktför det, fru talman, men det var så mycket som kom upp i debatten att jag hartvingats ta extra i anspråk. Jag vill sluta mitt inlägg med attyrka bifall till näringsutskottets hemställan i betänkande nr 30 omenergipolitiken och vill också yrka avslag på samtliga 61 reservationer. 13PER-RICHARD MOLEN (m) replik: Det förvånar mig att är sålitet insatt i hur de olika alternativen i samband med folkomröstningen varutformade. Jag vill erinra om att samtiiga alternativ innefattade enavveckling. Detalternativ som vi moderater stod för angav inte någon exakt gräns. t. ex. vidår 2010, och i mitt anförande gav jag klart uttryck för att det kan varaekonomiskt oansvarigt att avbryta användningen av kärnkraftverken , omde kan drivas vidare med uppfyllande av säkerhetskraven. Med det är ju mycket av den argumentation som LennartPettersson förde mer eller mindre borta. Det skulle vara intressant att också få höra LennartPettersson anföra några synpunkter när det gäller miljön, som inte i någotavseende berördes i hans filosofiska funderingar kring energipoUfiken.Regionalpolifiken är ett annat område som han inte heller berörde men som är avkolossalt stor vikt för utformningen av den framtida energiförsörjningen. 14IVAR () replik: poängterade att debattenförs inom oppositionen. Det kanske inte är så underligt, eftersomsocialdemokraterna hukar sig och tydligen inte vill ta debatt. Men jag noterarmed tacksamhet att de både då och då anpassar sig till våra förnuftiga förslag.Därmed kan på vissa punkter skiljaktigheterna minska. betecknar debatten som en rituell dans.Det bevisar en omedvetenhet om vilket viktigt vägval vi står inför. Vaddebatten borde handla om och vad som är otroligt viktigt är att viverkligen tar ställning till om vi skall följa linjen spara eller linjen slösa,enkelt uttryckt. står där på linjen spara i dess mest positivabemärkelse - inte spara på välfärden men väl spara på den energi vi behöver föratt nå den. Ytterligheter i energipolitiken, säger består i att vill snabbare nå de grundläggande mål somriksdagen har varit överens om. Det gör att vi försöker att snabbt passeravissa anhalter som socialdemokraterna är fixerade vid. Vi ser till delångsiktiga resultaten, medan socialdemokraterna accepterar målsättningen meninte gör särskilt mycket för att nå de långsiktiga målen. Man måste ifrågasättaom inte delvis har en annan målsättning än den som vi var överensom i 1981 med sin fixering vid kol och kärnkraft. Det är sant att vi har en hel del reservationer ihop medvpk. Jag vill heller inte motsäga att vpk i någon mån kan ha centralistiskatankar och vara för regleringar, men det är ju därför vi skiljer oss på en radpunkter. Det är på de punkter där de står ensamma vi har egna reservafioner.Det är inte så i varje sakfråga att vpk:s centralistiska tendenser liggerbakom, men det finns alltså en rad sakfrågor där vi har samma inställning, ochdet skäms vi inte för. Det är saken i polifiken som avgör och inteparfibeteckningen. säger rent allmänt att ochOskarhamn 3 är ekonomiskt lönsamma. Det är de inte. Det har det varit en debattom, och det är lätt att bevisa. Resurserna kunde inte ha använts till någontingannat, säger vidare, och det är ett ytterligare bevis förden fixering han har vid just kärnkraften. De 20 miljarder som kunde hafrigjorts, om vi hade ändrat beslutet direkt efter folkomröstningen, kunde hagett mycket mer sysselsättning och mycket positivare resultat i annanverksamhet än i att bygga de två sista kärnkraftsreaktorerna. 3 protokoll 1983/84:144-145 Nr 144 Anf. 15 () replik: Onsdaeen den talman! Antalet reservationer vid det här betänkandet är drygt 60,och 16 mai1984 skulle möjligen kunna föranledatanken att vi är djupt oeniga när det Så är nu ingalunda fallet, och det har även påtalats Enereipolitik " annat håll. Jag vill påståatt det finns en mycket stor samstämmighet när det gällerenergipolitiken i vårt land. den nuvarande energiministernför att vara kraftfull och menar att det skulle vara hon som ligger bakom denhär stora samstämmigheten i fråga om energipolitiken. Men att vi ändock har enså stor samstämmighet på den punkten beror huvudsakligen på att den nuvaranderegeringen med energiministern i spetsen på ett mycket fint sätt har följt uppde beslut som togs . Och det var inte en socialdemokratiskregering, , som då lade fram förslagen och drev igenombesluten, utan det var en icke-socialistisk regering. Jag vill göra detta konstaterande därför att LennartPettersson på något sätt vill göra gällande att det är den nuvarande regeringensom har styrt utvecklingen på det här området i sådana banor att det har varitmöjligt att nå denna samstämmighet. Jag blev litet överraskad över inlägg,eftersom han helt glömde bort att säga någonting om miljöaspekterna ianslutning till energipolitiken. Det är ganska förvånande att ensocialdemokratisk talare glömmer just den viktiga biten när vi diskuterarenergifrågorna. Jag vill än en gång påminna om att det var socialdemokrater ochmoderater som avslog ett folkpartiförslag om att man skulleskärpa reningskraven för de koleldade anläggningarna. Jag konstaterar att här pågår en utveckling.Regeringen kommer att lägga fram ett förslag som, i varje fall vidförsta påseendet, i stort sett överensstämmer med de krav och normer som viförde .fram och som socialdemokrater och moderater hjälpte till att bryta ned iriksdagen . 16 (vpk) replik; säger att debatten inte ärså fräsch, att det är en rituell dans osv. Att debatten inte är så fräsch ochatt det inte finns så stora motsättningar beror helt enkelt på attkärnkraftspartierna med socialdemokraterna i spetsen mycket kraftigt har byttståndpunkt i denna stora, viktiga fråga som vi har kämpat med det senastedecenniet. Detta erkänns också av , och det tycker jag ärbra. Detta konstaterade jag redan i mitt första anförande. Jag vill inte alls påstå att vi har drivit fram den härutvecklingen. Vi har varit en liten del av en stor rörelse i som har drivit motståndet mot kärnkraft och annat. Vi ändrade oss också på grund av att man då fick nya insikter och kunskaper som man inte hade tidigare. Det som är sorgligt när det gäller socialdemokraterna är att de ändrade sig såsent. Om socialdemokraterna hade ändrat sig och intagit den ståndpunkt de nu har 34 på ett tidigare stadium, då hade vihaft ett mycket bättre utgångsläge. om fräschadebatter och rituella danser. Det har talats en del om centralism när det gäller vpk ochcentern. I fråga om detta är det bara att konstatera att nu visar sitträtta ansikte, och jag hoppas verkligen att och övrigasocialdemokrater inser vilka människor det är de umgås med när de går ihop medmoderaterna i t. ex. energifrågorna. Det är på samma sätt med närdet gäller energifrågorna som det är när det gäller alla andra frågor där dehar ställt upp, nämligen att de inte ställer upp av omsorg om folkflertaleteller av omsorg om de stora löntagargrupperna och andra i samhället, utan deställer upp i sin egenskap av storföretagens och storfinansens språkrör. förvånande att socialdemokratin så ofta, inte minst när det gällerenergifrågorna, har funnit det lämpligt att gå i par med . Det ärbra om ni ändrar er på den punkten också. säger att oljan utgör en intressantproblematik, och det stämmer. Jag vill inte gå med på att vi skulle ha bytt foti fråga om detta. Vi har liksom alla andra varit fullt på det klara med att vimåste pressa ned oljeberoendet. Men vi har aldrig sagt att vi skall avskaffaoljan i den svenska energiförsörjningen helt och hållet. Men när skall vi börjatänka efter? Och framför allt, varför skall vi introducera kärnkraft och kol istället för olja? Det är detta som är det viktiga , och det är ettmycket intressant problem, som jag hoppas att vi skall återkomma till. Beträffande avvecklingen m.m. har det talas om Forsmark 3och 3. Jag vill bara påpeka att vi är det enda parti som har ettkrav på och en reservation om att dessa inte skall laddas. Det är fullt klartatt en kostnad för detta kommer att hänga kvar. Dessa kraftverk kommer att blioerhört dyra, och den elström de producerar kommer att kosta oerhört mycket närdet gäller avfallshantering osv. Vi är emot detta. Det vetfigaste vore att inteladda dem. Att ingen annan ställer upp på detta är synd. Beträffande EK 81 kan jag bara hänvisa till ordföranden idenna utredning som har gått ut och sagt att man inte kommer att lägga framnågon awecklingsplan. Men jag är glad om det blir som säger,att man kommer att lägga fram en awecklingsplan. 17LENNART () replik: Först till : När det gällerEK 81 kommer vi att lägga fram alla de förslag som behöver läggas fram för attvi skall fullfölja kärnkraftsavvecklingen enligt folkomröstningen ochriksdagens beslut. Det är ett klart besked till . Beträffande ståndpunktsbyte och liknande tror jag att vialla har omprövat en hel del av det vi tidigare stod för. Från det att linje 2formulerades har det på den socialdemokratiska sidan förts en klar och entydigpolitik när det gäller de åtaganden som gjordes inför folkomröstningen av detsocialdemokratiska partiet. När det gäller vad alternativen kunde åstadkomma på kortsikt, och i en del fall även på , har det förekommit vida svängarfrån de andra partierna. I fråga om detta har också vpk och fått göraen del modifieringar,även om de inte alltid erkänner det ute i den offentliga debatten. Vi går inte ihop med i första hand när detgäller energipolitiken, utan är det något parti som ligger nära oss i dessafrågor så är det - detta på basis av den gemensamma ståndpunktensom formulerades i linje 2 inför folkomröstningen. har inte svarat på frågan om hurmoderaterna har tänkt sig att riva upp kärnkraftsawecklingsbeslutet. Kommer niatt föra fram motioner i ? Kommer ni då att begära en nyfolkomröstning? Det skulle vara intressant att få ett besked på den punkten. Jag har inte speciellt tagit upp miljöfrågan, eftersom jagvisste att den skulle beröras av statsrådet i hennes inlägg, ochdet finns därför inte någon anledning för mig att ytterligare understryka vadhon sade. Låt mig bara säga att vi självfallet måste ha enenergipolitik som förespråkar en utomordentlig försiktighet när det gällernedsmutning och liknande. Den debatt om krav på kolrening och annat som skallhållas i kammaren kommer att visa detta. När det gäller kolsatsningarna förespråkadeFälldinregeringen en kolintroduktion på . Detta har vi minskattill maximalt . Det tror jag är en stor och viktig miljöpolitiskinsats, med tanke på att försurningen går fram som den gör. Jag hinner inte säga så mycket mer. Jag kan på vissapunkter instämma i anförande. Bortsett från det som videbatterat har vi en grundläggande samstämmighet när det gällerenergipolitiken - kanske inte så mycket på grund av att partierna har gåttifrån sina ståndpunkter utan på grund av att folkomröstningen har gett stadgaåt inriktningen av energipolitiken. Den socialdemokratiska regeringen harklätt folkomröstningsresultatet i praktisk politik. 18IVAR () replik: Jag hoppas att jag kan tolka LennartPetterssons uttalande när det gäller EK 81 så att han ställer sig som garantför att det inte bara blir en mängd förslag till utredningar utan också en delkonkreta planer på avveckling när EK 81 lägger fram sitt förslag.