prot · G709131 · 1983-12-31 00:00:00 — När det gäller en ändring av övre åldersgränsen förerhållande av vårdbidrag från till , som vänsterpartietkommunisterna föreslagit i sin motion 1359 yrkande 2, har anhörigvårdskommitténi sitt delbetänkande Vårdbidrag för handikappade barn redogjort förde samordningsproblem som skulle uppstå om en ändring av vårdbidragets övregräns skulle göras. Men kommittén påpekar att det är angeläget att undvikaförtidspensionering av ungdomar . Utskottet utgår från att en utvärdering av tillämpningenav reglerna för rätt till vårdbidrag kommer att ske inom riksförsäkringsverketnär de nya bestämmelserna varit i kraft ytterligare . Med detta harmajoriteten i utskottet ansett att motionerna i denna del är besvarade. utgår vårdbidrag endast i två graderingar - helteller halvt. hemställer i sin motion om en utredning rörandemöjligheterna att införa tre eller flera graderingar av vårdbidraget. LarsWerner m. fl. föreslår att vårdbidraget kan utgå vid flera nivåer, t. ex. enfjärdedel och tre fjärdedelar.Lars och vill snabbutreda frågan om att införa ettfjärdedels vårdbidrag. har i sitt delbetänkande som jagtidigare hänvisat till lagt ett långsiktigt förslag innebärande bl. a. enkomplettering av vårdbidraget med en ny lägre nivå om en fjärdedels vårdbidrag.Härigenom skulle, precis som sade, 4 000 nya bidragsmottagarekunna nås av stödet, främst föräldrar till barn med diabetes och föräldrar tillbarn med allergiska besvär. Statens kostnader för vårdbidragen skulle härigenomöka med ungefär 40 milj. kr. i dagens kostnadsläge. Kommittén hardärför av kostnadsskäl inte på kort sikt kunnat rekommendera införandet avfjärdedelsbidraget. Utskottet anser att det är mindre tillfredsställande atten stor grupp föräldrar med sjuka eller handikappade barn ställs utanförvårdbidragssystemet. Regeringens familjeekonomiska beredningsgrupp, somarbetar kontinuerligt, borde enligt utskottsmajoritetens mening kunna övervägainförandet av ytterligare en bidragsnivå och göra detta med hänsynstagandetill de totala ekonomiska resurser som finns tillgängliga för att förbättrastödet till barnfamiljerna. Att göra omprioriteringar inom vårdbidragssystemet för attskapa resurser för en ny vårdbidragsnivå kan utskottet inte rekommendera. Detvore att minska möjligheterna till hjälp åt de svårast handikappade och sjukabarnen. Här ställer sig utanför utskottsmajoriteten. påstår i sin motion 1983/84:397 att vissafamiljer blir överkompenserade. Det är ett påstående som inte delas av defamiljer som har handikappade och sjuka barn och inte heller avutskottsmajoriteten. Däremot delar dessa familjer åsikten i slutet av sammamening i motionen, nämligen att en del familjer synes bli för lågtkompenserade. Det är en angelägen uppgift för oss att ordna drägligavillkor, både ur ekonomisk synpunkt och ur arbetsbelastningssynpunkt, förföräldrar till handikappade och sjuka barn. talade om att avfyra bössan och att göradet fort. Men jag tycker att vi också måste se litet grand till vilkenammunition vi laddar bössan med innan vi skjuter. Jag tror att det finns vissaskillnader i det avseendet. Utskottet, liksom anhörigvårdskommittén, är alltsåpositivt inställt till införandet av ytterligare en vårdbidragsnivå. Men manhar inte någon lösning när det gäller finansieringen. Liksomhandikapporganisationerna anser utskottsmajoriteten nämligen att ytterligareekonomiska resurser måste tillföras för att möjliggöra denna nyavårdbidragsnivå. Motionernai det här avsnittet får härmed anses vara behandlade. 133ANN-CATHRINE (): I motion 2228 hemställer jag och minamedmotionärer om en översyn av tillämpningsreglerna för utgivande av vårdbidragför barn med diabetes. När det gäller vårdbidragsgivningen måste man mycketmera än nu ta hänsyn till den speciella problemafiken som följer för en familjnär ett barn får diabetes. Reglerna måste bli mera enhetliga, och bedömningenmåste bli likartadöver hela landet. Det kan nämligen vara svårt att bedöma omfattningen av vård,tillsynsbehov och merarbete samt hur stora merkostnaderna blir. Man förstår kanske inte att bakom ett s. k. välinställtbarn ligger en mycket stor föräldrainsats. Det är lätt att tro att ett sådantbarn är lättskött i stället för tvärtom. Man åker t. ex. inte så ofta tillakuten. Att ett barn är välinställt och har normal blodsockernivåär mycket viktigt när det gäller att förebygga skador längre fram. Avståndettill en för låg blodsockernivå är mycket litet hos ett välinställt barn. Därförär tillsynsbehovet mycket stort. I finns det ca 2 500 barn som hardiabetes. Behandlingen består i sprutor, reglerat kostintag och motion. Tätaprovtagningar är nödvändiga. Behandlingen är naturligtvis besvärlig. Denmåste ändras ofta beroende på hur aktivt barnet är. Föräldrar och andra vårdaremåste vaka mycket noga över barnet. Livsföringen måste vara synnerligen regelbunden.Barnet måste leva mycket inrutat och passa många tider. Detta får naturligtviskonsekvenser för hela familjens livsföring och kostvanor. Självfallet leder dettill mycken oro. Att ha diabetes och att behöva handskas med sprutor och haen hård kontroll av kosten är ingen lätt sak för ett barn. Även om barn mognarolika snabbt är det väl otänkbart att ett barn i lågstadieåldern skall kunna taett sådant ansvar. Ändå är det praxis att ett halvt vårdbidrag beviljas upptill . Därefter får man inget vårdbidrag. Praxis varierar dock iolika delar av landet. Även äldre barn kan behöva en ganska tät tillsyn - inteminst i tonåren, då diabetessjukdomen kan upplevas som särskilt besvärande. Att barn med diabetes får god skötsel är viktigt när detgäller att förebygga skador senare i livet. De skador som kan drabba barnen ochsom barnen löper den största risken att få kan vara svåra ochsjukvårdsekonomiskt och samhällsekonomiskt tunga. Barnen kan få kärlskador somkan leda till blindhet, nedsättning av njurfunktionen, nervpåverkan och bjärt-och kärlsjukdomar. De kan bli beroende av komplicerad sjukvård. Att ge hjälpfill god sjukdomskontroll, som kan förebygga och senarelägga skador, måste varabåde mänskligt och samhällsekonomiskt riktigt. Men detta kräver en stor insatsfrån föräldrarnas sida. Den speciella problematiken kring diabetesbarnen gör attdet är nödvändigt att man ser över fillämpningen av reglerna för vårdbidragtill just de barn som jag här nämnt. Jag yrkar således bifall till reservation1 vid socialförsäkringsutskottets betänkande 22. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten omsocialförsäkringsutskottets betänkande 25.) Kammarenövergår nu till att debattera socialförsäkringsutskottets betänkande 25 omarbetsskadeförsäkringen. Anf.135 (): Lagen om arbetsskadeförsäkring trädde i kraft ; Denersatte då lag om yrkesskadeförsäkring. Eftersom jag har haft detnågot tvivelaktiga nöjet att arbeta praktiskt med arbetsskadeförsäkringenvågar jag säga att den i nuvarande tappning är en helt omöjlig lag att hantera. Den kostar ca 1,5 miljarder, men den ger den enskilde förhållandevislitet - utöver sjukförsäkringen. Administrationenär oerhört tungrodd och de medicinska bedömningarna svåra.Utredningsavdelningarna vid försäkringskassornas centralkontor ägnar signumera nästan helt åt arbetsskadebedömningar. Det är uppskattningsvis minst400 tjänstemän och ett 80-tal pensionsdelegationer som till är sysselsattamed arbetsskadeärenden, för att inte tala om den belastning av hälso- ochsjukvården som arbetsskadebedömningarna innebär. Enligten utredning utförd av bedöms över hälften avförsäkringsdomstolarnas resurser tas i anspråk för mål rörandearbetsskadeförsäkringen. Enbart detta ger en kostnad på ca 25 milj. kr. Svårigheternamed lagens tillämpning har lett till mycket långa handläggningstider både vidförsäkringskassorna, i försäkringsrätterna och vid försäkringsöverdomstolen.Till yttermera visso är de försäkrade mycket missnöjda med långa väntetider, eni förhållande till förväntningarna låg kompensation och vad många menar vara engodtycklighet i bedömningarna. Handläggande personal anser att bedömningarna äroerhört svåra att göra och att försäkringen ger alltför liten kompensation i förhållandetill arbetsinsatsen. Riksdagenhar också behandlat arbetsskadelagen och dess tillämpning,bl. a. med anledning av motioner. Själv hade jag en frågedebatt medsocialministern detta år. begärderiksdagen en allsidig utredning rörande arbetsskadeförsäkringen, men krånglet,byråkratin och godtycket i bedömningarna har fått fortgå. Inte förrän heltnyligen har en utredning tillsatts. Idirektiven fill denna utredning uppges det att antalet arbetsskadeanmäl-'ningar har ökat väsentligt och att antalet oavgjordaarbetsskadeärenden i försäkringskassorna uppgick till ca 20 000 den 1 juli1983. Det uppges också att arbetsskademålen utgör en väsentlig del avförsäkringsdomstolarnas målbalanser. Kommittédirektiven äremellertid mycket tvetydiga. med beaktande av atteventuella förändringar inte får medföra någon ökning av försäkringensnuvarande kostnader. sägs det att översynen inte får syfta till enförsämring av försäkringsskyddet vid arbetsskada. Utredningen skall dock beaktaförutsättningarna för en ökad samordning med den allmänna försäkringen ochmöjligheterna till en förenklad administration, sägs det vidare. Hurskall regeringen egentligen ha det? Kanske kan svara mig på denpunkten. Imotion 2226 av och föreslås en förlängdsamordningstid mellan arbetsskadeförsäkringen och sjukförsäkringen frånnuvarande till . En sådan samordning skulle medföra en väsentligförenkling av administrationen och minska kostnaderna för försäkringen. Såvälarbetsinsatser som kostnader skulle då kunna satsas på dem som har fått svåra,långdragna sjukdomar och skador. Utskottetanser tyvärr inte att någon åtgärd är påkallad med anledning avmofionen. Vimoderater i utskottet anser dock att en sådan samordning är så angelägen attriksdagen bör besluta om den , utan att avvakta utredningsarbetet. Ensådan åtgärd borde ha varit vidtagen . Jag ber att få yrka bifall till den moderata reservafionen tillbetänkandet. 136 (): Eftersom det är sent och vi hoppas kunna votera skall jag fattamig mycket kort i detta ärende. Förstvill jag slå fast att lagen om arbetsskadeförsäkring är en bra lag. Frågangäller tillämpningen och administrationen, som vi alla har varit eniga om börses över. Det har vi varit eniga om i utskottet tidigare, och vi är det ocksånu. Därför har vi enhälligt avstyrkt fem av de sex mofioner som är aktuella- med hänvisning till att en utredning är tillsatt. Vad denutredningen kommer fram till kan jag helt naturligt inte uttala mig om ,, och jag skall inte heller försöka göra det. Närdet gäller en av motionerna finns en reservation från moderata samlingspartiet.Moderaterna vill, utan att avvakta den utredning som jag talade om, fåbestämmelserna när det gäller samordningstiden förändrade, så attsamordningstiden i fortsättningen skall omfatta i stället för 90 dagar.Reservanterna begär också att regeringen skall förelägga ettförslag med denna innebörd. Från majoritetens sida avvisar vi det här kravetmed hänvisning till att det är praxis att avvakta vad den arbetande utredningenkommer fram fill, innan man fattar några beslut i ärendet. Vivill också säga från socialdemokratisk sida att vi inte kan godta att manfattar beslut om att förändra grundläggande principer, innan man över huvudtaget har gått igenom ett ärende som skall utredas. Därför vill jag helt kort,herr talman, yrka bifall till utskottets hemställan isocialförsäkringsutskottets betänkande 25 och därmed också avslag påreservationen. Anf.137 (): Det var faktiskt inte utredningens resultat jag frågade om, IngegerdElm, utan vad ni egentligen vill med direktiven. Den här försäkringen är, somjag sade, ganska omöjlig att hantera, men det finns också mycket påstridigakrafter, inte minst inom LO, som vill ha en väsenflig utökning av försäkringen. Detskulle vara intressant att få veta hur utskottets majoritetsföreträdare ställersig till krav som finns på bl. a. utvidgning äv försäkringen. Men jag får välnöja mig med att avvakta en utredning som tyvärr hålls inom slutna rum och inteblev en parlamentarisk sådan. Överläggningen var härmedavslutad. Mom.I (fjärdedels vårdbidrag m. Förstbiträddes reservafion 1 av m.fl. med 90 röster mot 17 förreservation 2 av Margö . 189 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 192 röster mot 89 för reservafion 1 av NilsCarlshamre m. fl. 15 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 och 3 Utskottets hemställan bifölls. Mom.2 (en ettårig samordningstid) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservationen av m.fl.- biföllsmed acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 24 § Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättas vid morgondagenssammanträde. 25 § Anf. Påmorgondagens föredragningslista upptas bostadsutskottets betänkanden 22, 23och 24 främst bland två gånger bordlagda ärenden. 26 §Kammaren åtskildes .