prot · G709135 · 1983-12-31 00:00:00 — Litet längre fram säger vi att ett minimikrav måste varaatt den terroristiska miUtärjuntan inte får stöd genom krediter, genomvapenleveranser, genom utrikeshandel eller på andra vägar. Solidaritet får intebara vara en fråga om ord, utan solidaritet skall också uttryckas i handling. har jag, fru talman, fått uppgifter om att humanitärtbistånd via UD och SIDA kanaliseras till en politisk tendens i . Medlenkanaliseras enligt ett beslut som fattades 1980 och går, via anslaget tillhumanitärt bistånd, till en av Valdes forskningsinsfitutioner. Jag ifrågasätterhuruvida vi via våra biståndsanslag skall stödja just en politisk tendens iChile, särskilt som det dessutom kan ifrågasättas om man inte från detta hållkommer att fortsätta terrorn. Enligt vad jag inhämtat stöds nämligen dennatendens också av CIA och alltså av . Jag ifrågasätter - och här vill jag ha ett klargörandefrån utskottets företrädare - om svenskt humanitärt bistånd - som Chileverkligen behöver -skall kanaliseras via obskyra schweiziska organisationer.Dessa betalar ut forskningsanslag för att hjälpa befolkning, som det heter-forskningsanslag vilka uppgår till belopp som är flera hundra gånger större ändet som en chilensk familj tjänar . Är detta verkligen avsikten? Jag har försökt få klarhet i det här. Jag skulle gärnavilja veta vad utrikesutskottet anser om saken - om det är nödvändigt att görapå detta sätt. Jag skulle dessutom vilja ha ett klargörande, att vad vi betalari humanitärt bistånd verkligen skall gå till de organ som tjänar folket ochinte till några andra. 59MAJ-LIS LÖÖW (s): Jag har inte för avsikt att ta upp någonlängre debatt om förhållandena i och . Det finns mångaandra tillfällen att göra detta här i kammaren, då vi kanske också har litetbättre tid. Jag tror dessutom inte att det skulle behöva bli så mycketdiskussion om dessa frågor, för i grunden torde vi inom utskottsmajoriteten ochvpk vara ganska överens om problemen, om vad som vore den bästa lösningen ochom vad som vore den lyckligaste utvecklingen på de två områden som utskottsbetänkandetoch vpk;s motioner och reservationer tar upp. Det gäller att få till stånd enfredlig politisk lösning på konflikterna, våldet och kriget i Centralamerika.För del anser vi det väsentligt att diktaturen faller till förmån för endemokrati med respekt för de mänskliga rättigheterna. Detta vågar jag påstå att vi är överens om. Men vadbetänkandet behandlar och det som föranlett de två reservationerna från vpk ärsnarare det förhållandet, att vi inte är överens om hur skall agera ochhur kan agera för att skynda på eller underlätta en sådan härutveckling, som vi alltså i och för sig är överens om att man skall arbeta för. Reservafion 1 handlar om bildande av en europeiskContadora-grupp. Detta kan ju synas okontroversiellt och förefalla vara ettlovvärt och positivt initiativ. Men det finns också invändningar att göra vidnärmare eftertanke. Det kan vara viktigt att den här regionen får känna att denskall ta itu med sina egna problem samt söka komma fram till lösningar, och attlösningarna likaledes blir regionens egna. Vi säger faktiskt iutskottsbetänkandet i och för sig inte att det är en regional konflikt, men visäger att det är viktigt att ge en regional karaktär åt fredsprocessen och attdetta kan komma att visa sig vara en tillgång. Det finns också, som utskottet uttrycker det, risk för attvi skulle filiföra motsättningarna en internationell politisk dimension sominte är önskvärd. Däremot tycker vi naturligtvis att det är självklart med stödfrån för Contadoragmppens arbete. Varför detta är så viktigt just nu varockså inne på. Rapporterna från tyderpå behovet av europeiskt stöd för Contadoragmppens 21 punkter. Det behovet harökat. fortsätter upptrappningen av sitt militära engangemang i området. Sexflygfält har gjorts i ordning i av ;s armé till en kostnad av400 milj. kr. Två ytterligare flygfält byggs. Enligt senatorn harUSA närmare 3 000 soldater i . Pentagon har genom en serie manövrer"roterat" och tränat många tusen andra soldater i området under detsenaste året. Eftersom ingen tror att de ca 8 000 CIA-stödda contras i Honduraskan störta sandinistregimen i , har allt fler ansvariga poUtiker iWashington börjat varna för den logiska följden av allt större militäraengagemang i , nämligen en regelrätt USA-invasion av . Det torde inte längre finnas någon i somtvivlar på att man i Pentagon nu gör upp planer för en sådan militär aktion.Statssekreteraren i försvarsdepartementet Iklé leder en grupp som planerar denmilitära Han har sagt så här i ett tal: "Låt mig göra det heltklart. Vi vill inte se våra vänner militärt besegrade. Vi eftersträvar inte ettmilitärt balansläge. Vi vill att de demokratiska krafterna skall segra." Ett flertal ledande och välinformerade demokratiskasenatorer har varnat för att president tycks ha övergettförsöken att få en politisk uppgörelse och satsar på militära lösningar. Påsin presskonferens citerade general , som en gånghar sagt att det inte finns någon ersättning för en seger. I realiteten är ju också mineringen av hamnaren öppen krigshandling från sida. Reaganadministrationens vägran att låtaden i bedöma tvisten avslöjar ju hur svaga ;sargument är för den politik som för i . Den andra reservationen till betänkandet handlar om Chile.Där krävs för det första ett ytterligare fördömande. Jag tycker att detknappast behövs, därför att det inte torde råda något som helst tvivel, varkeni det här landet eller i , om var står i förhållande till Chilejuntan.För det andra krävs ett effektivt skydd för hemvändande flyktingar. Jag tyckeratt det enda effekfiva skyddet för hemvändande flyktingar är ettåterupprättande av demokrati i landet. Med militärjuntan vid makten kan vialdrig få något sådant effektivt skydd, även om vi försöker stödja dem somvänder hem. Till slut frågan om bojkott. Den frågan har behandlats såmånga gånger i den här kammaren att jag inte kan se det nödvändigt att upprepaargumenten . Låt mig bara med ett par ord beröra det som tillsist tog upp, nämligen det humanitära stödet. Det berörs varken i motionernaeller i betänkandet. Betänkandet handlar inte om det humanitära biståndet.Därför tycker jag att i den mån frågan skall tas upp i kammaren, skall detgöras i samband med att vi diskuterar biståndsbudgeten, där det humanitärastödet är en viktig del. Däremot skall jag gärna, om så vill,bekräfta att jag tycker att det är viktigt med ett humanitärt stöd till Chileoch att det också går genom de rätta kanalerna och når de rätta människorna. 60EVA (vpk); Jag tackar för de senaste orden. Däremot håller jag inte rikfigt med om att det inte är vi skall ta upp den här diskussionen, eftersom det är vi behandlarutrikesutskottets betänkande om utvecklingen i och . Det äri dag vi tar upp frågan om en total bojkott mot reaktionen i , och därförhör den frågan hemma här. Jag kan ha förståelse för att inte har tagitdel av dessa uppgifter. Jag förväntar mig senare ett besked på den här punkten,för jag tycker fortfarande att det är upprörande att humanitärt bistånd gårtill en polifisk tendens, och dessutom att det går till på det sättet, via denschweiziska organisation som jag tidigare nämnde. I övrigt är vi uppenbarligen överens om mycket, men intenär det gäller allvaret i situationen och nödvändigheten av att vi också iEuropa gör någonting. hänvisar till att det skulle vara enregional konflikt och vidhåller utrikesutskottets svar på vår motion, attdet så skall förbli. Vi tycker inte att det är någon regional konflikt. Vianser att det är en konflikt som griper in i fredssträvandena över helavärlden. Vi ser hur och , som jag påpekade tidigare, går in medbulvaner i land efter land i . Vi kan inte förstå varförsocialdemokraterna inte kan tänka sig några nya initiativ i den härfrågan. 61 (vpk): Jag måste nog be att få yrka bifall tillreservationerna 1 och 2 i utrikesutskottets betänkande nr 18. Folkpensioner m. m. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 () Utskottets hemställan bifölls med 271 röster mot 16 förreservation 1 av . Mom. 2 () Utskottets hemställan bifölls med 269 röster mot 17 förreservation 2 av . 1 ledamot avstod från att rösta. 1983/84:21om folkpensioner m.m. (prop. 1983/84:100 delvis), 1983/84:23om delpensionsförsäkringen och 1983/84:24om bidrag till sjukförsäkringen (prop. 1983/84:100 delvis). 62 FÖRSTE VICE TALMANNEN: betänkanden 21, 23 och 24kommer att behandlas i tur och ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhangefter avslutad debatt. Först upptas alltså socialförsäkringsutskottets betänkande21 om folkpensioner m.m. 63NILS CARLSHAMRE (m): Hur man än räknar är det stora och viktigaärenden som nu skall behandla. Det handlar om pensioner ochsjukförsäkring, dvs. tunga och viktiga grundstenar i alla människors trygghet.Mäter vi i pengar är det också mycket stora ärenden. i all äramed sparförslag och myntreformer, men med tre betänkanden sätter socialförsäkringsutskottetrotation på - om jag nu vid ett hastigt överslaghar räknat rätt. Ändå kanman säga att det inte är särskilt dramatiska ting vi har att Folkpensioner m. m. behandla i detta sammanhang . De flesta förslagen ärgamla bekanta från , och jag skall inte ägna många ord åt dem.Det är frågor om tekniken för värdesäkring av pensionerna, vilket system förbasbelopp som vi skall räkna efter. Jag vill där erinra om att detberäkningssätt som föreslås i en centerpartireservation, byggd också på enmotion från , är det system som även vi moderater en gång var ensemed de två andra partierna om. Att vi nu inte längre ställer upp för det s. k.basbeloppsindex beror inte på att vi har ändrat uppfattning rörande behovet aven översyn av värdesäkringssystemen för pensionerna, inte heller när det gällerbehovet av att hejda, absolut och relativt, utgiftsökningen i fråga ompensionssystemen. Det beror på att vi inte är riktigt övertygade om att denvalda tekniken är den bästa och att det kanske inte heller i en parlamentariskdemokrati är ett riktigt lämpligt sätt att byta så väsentliga system varje gångman får ett regimskifte - vilket vi alla hoppas skall hända igen. I princip harvi alltså ingen invändning mot att man behöver se över dessa ting. Vi hoppasockså alltjämt, även om många av oss har börjat misströsta, att den sedan längeaviserade utredningen om pensionssystemen inkl. värdesäkringen skallbli tillsatt och komma i gång med sitt arbete. En annan av våra eviga följeslagare - i varje fall sedanrätt länge - är frågan om rätt till pensionstillskott för de folkpensionärersom en gång för länge sedan ställde sig utanför ATP-systemet. Vi har diskuteratden frågan - jag minns inte riktigt hur länge - och vi har inte kommitnågonvart. Jag behöver inte upprepa all argumentation, utan jag vill baraerinra om att detta är en av de stora orättvisorna i det svenskasocialförsäkringssystemet. Det var ett antal personer som i början av1960-talet inte kunde ana att det skulle komma någonting sådant sompensionstillskott och som begärde undantag från ATP, inte av något annat skälän att de allra flesta av dem inte ansåg sig ha råd med avgifterna. Att de nuår straffas med att tvingas försöka leva på den lägsta pension, kanskedet lägsta bidrag som över huvud taget förekofnmer i vårt sociala system - enpension som är mindre än ett basbelopp, dvs. - detär ett utslag av vad jag betecknar som hämndlystnad av politiska skäl, som jaghar allt svårare att förstå. och i utskottet är återigen enseom att föreslå att vi skall rätta till den här orättvisan, att de människor somsaknar ATP eller har en ATP som är lägre än pensionstillskottet skall få sinATP-rätt som alla andra s.k. minimipensionärer. Jag viU, fru talman, yrka bifall till reservation 3 ochäven till reservation 6 beträffande- medelsanvisningen. 64ELIS (): I motion om den ekonomiskapolitiken går man från partiets sida igenom alla verksamheter där åtgärder kanvidtagas för att bidra till att förbättra den ekonomiska situationen. När det gäller förändringar som berör det sociala områdetingår det förändrade basbeloppsindexet som beslutades . igenom skälen till att vi vidhåller kravet på dennaförändring. Enligt vår mening ger de besparingar som man då åstadkommer bättreförutsättningar att nå en omfördelning av medel till och mellan olikapensionärsgrupper. Detta skulle skapa utrymme för en uppräkning avpensionstillskotten och kunna ge ett pensionstillskott till dem som i dagsaknar sådant tillskott. En sådan indexförändring innebär att höjningar avoljepriser och indirekta skatter ej skulle kompenseras för någon speciellgrupp. En sådan förändring ger en besparing på 600 milj. kr. Beräkningen av basbeloppet årsvis - som infördes avbesparingsskäl -har inte upphävts av den nu sittande regeringen. Denkompensation som givits till pensionärerna upphörde fr. o. m. 1984.Regeringen tycks åtminstone tillfälligtvis ha insett behovet av besparingar ochomfördelningar av dessa medel. Det är inte alla pensionärsgrupper som harbehov av ekonomiska förstärkningar. Det är därför riktigt att omfördelaresurserna till de människor som bäst behöver dem. Således bibehålls detidigare kritiserade basbeloppsberäkningarna som sker en gång . Meddet anförda yrkar jag bifall till reservation 1 isocialförsäkringsutskottets betänkande 21. När ATP-reformen genomfördes anmälde de som ej önskadedelta i systemet s. k. undantagande. Skälet till detta var ofta att vederbörandeej ansåg sig ha råd med ett deltagande. Det rörde sig om småföretagare,jordbrukare och fiskare. De kunde rimligtvis ej förutse att ett pensionstillskottskulle införas och att detta pensionstillskott dessutom ej skulle komma dessagrupper till del. Deras änkor bestraffades också - de skulle inte heller fånågot pensionstillskott. Tyvärr kan inte årets riksdag förändra dessaförhållanden, vilket bara kan beklagas. I den proposition om efterlevandepensioneringen somregeringen drog tillbaka fanns ett förslag som skulle ha löst en del av dessaproblem. ligger hela det här komplexet nere i väntan på utredning. Iutredningen skall just förhållandena för efterlevande till de s. k.undantagspensionärerna behandlas. Med kännedom om den tid det tar i socialdepartementetatt komma till skott, kan vi inte förvänta något resultat än . Jag yrkar bifall till ochmoderaternas reservationer 3 och 6. Folkpensioner m. rn. 65MARGO (vpk): nämnde i sitt anförande hurman beräknar basbeloppet. Han snubblade över det med att tala litet grand omtekniken för värdesäkringen. Men tekniken för värdesäkring, dvs, hur manberäknar basbeloppet, är faktiskt av mycket stor betydelse. Basbeloppet äravgörande för villkoren för t, ex, förtidspension, vårdbidrag, livränta ochhandikappersättning. Praktiskt taget alla ekonomiska stödformer som samhälletger är kopplade till basbeloppet. Syftet med kopplingen till basbeloppet är attalla dessa förmåner som jag räknat upp skall vara värdesäkrade. De skall räknasupp automatiskt i förhållande till prisökningarna och inte urholkas avinflationen. Det gjorde de i och med det beslut som fattade förra Folkpensioner m. m. året om att pensionens basbelopp inte skulle värdesäkrasgentemot inflationen. Basbeloppet är i sin tur kopplat till konsumentprisindex,och innan alla försämringar av basbeloppet inleddes höjde manbasbeloppet varje gång konsumentprisindex visade att priserna stigit med 3 %.Efter 1981 införde man - det var den borgerliga regeringen som gjorde det - en årsvisberäkning av basbeloppet. Man anförde att detta beräkningssätt infördes avbesparingsskäl. Den uppräkning av folkpensionens grundnivå och pensionstillskottetsom har skett sedan kompenserar inte fullt ut slopandet av 3-procentsregeln.Det finns beräkningar som visar att pensionärerna till följd av de försämringarsom skett av basbeloppsberäkningen har föriorat upp till entusenlapp . Fr. o. m. 1984 uppstår ett betydande gap mellanprisutvecklingen och basbeloppet, även om man räknar med en inflation på . Om basbeloppet inte direkt följer konsumentpriserna äralltså inte pensionerna värdebeständiga. Därför, fru talman, yrkar jag bifalltill reservation nr 2, som föreslår att den s. k. Detta är inget nytt krav från vpk. Det är självklart attdetta blir upprepningar, eftersom vi är det enda parti somförespråkar att pensionerna skall ha denna värdebeständighet. Detta är det endaförslag med den innebörden som f. n. finns, men om det kommer andra nya ochbättre förslag som garanterar en värdebeständighet, kan vi kanske också förnyaoss. Men till dess upprepar vi det här kravet om att återinföra3-procentsregeln. Antalet ATP-pensionärer ökar med närmare 65 000.Därför måste vi göra en snabb översyn av konstruktionen avATP-systemet. Vi var med och röstade för ATP-systemet när det infördes, men dåkunde vi inte fullt ut se hur de inbyggda orättvisorna skulle förstärkas medåren. Det är så nu att de som har haft en låg lön eller deltidsarbetevisserligen är vana att leva på marginalen, men de får leva på marginalen ävenefter pensioneringen. Den som har en maximal ATP får faktiskt mer ipension än den genomsnittlige LO-medlemmen tjänar på full tidsarbete. Det är alltså ett glapp i pensionerna mellan den högsta med full ATP påöver . och ner till . för den som bara har pension ochpensionstillskott. Gång på gång har vi från vpk:s sida kritiserat denberäkning som oftast drabbar deltidsarbetande kvinnor eller andra med låg lönoch som går ut på att man frånräknar ett basbelopp från botten av inkomsten.Det ger en alldeles för låg ATP för lågavlönade. Vi anser att man i ställetskulle sänka taket för den pensionsgrundande inkomsten. Det skulle få tillföljd att den som har maximal ATP skulle få något mindre belopp, medanden som får den sämsta utdelningen av ATP-systemet skulle få det något bättre.Det är en översyn av det slaget, fru talman, som vi begär i reservation 5. Jagyrkar bifall till denna reservation. I reservation 4 föreslår vi en omfördelning av resursernai syfte att minska förtidspensioneringens omfattning. Enligt utskottets meninggår det emellertid inte, främst därför att det inte finns någraförsäkringsmedel som är särskilt avsatta för förtidspensioneringar. Visst kanman väl uttrycka sig på det sättet. omman nu vill ta chansen att rida på ord. Men var och en måste väl ändå kunnaförstå vad som avses med vårt förslag. tillkommer 2 000 nyaförtidspensionärer. Det beror inte på att sjukligheten drastiskt ökar här ilandet, utan många av dessa människor förtidspensioneras därför att det intefinns några arbeten. Som tur är låter vi ju inte människor svälta ihjäl i vårtland. När det inte finns jobb - vi beskriver detta i vår motion -erbjudsmänniskor i många fall förfidspensionering. Vi vet att denna utveckling kommeratt fortsätta om vi inte gör någonting åt detta . Enligt vår mening är detmycket bättre att göra en beräkning av hur mycket pengar som kommer attanvändas till förtidspensionering-för resten vet vi det . Det kommernämligen att kosta nästa budgetår. Vi anser att det skullevara mycket bättre om en del av de pengarna avsattes till rehabilitering närdet gäller de människor som vill och kan arbeta. En annan del av de pengarnakunde användas till att skaffa fram nya jobb. Folk som förtidspensioneras i dagskall ju ändå på något sätt ha pengar från samhället. Det är, som sagt, bättremed en omfördelning av det slag som jag här nämnt, så att människorna kan fåett jobb. Men för den skull behöver man inte använda öronmärkta pengar. Det harvi aldrig avsett. Jag yrkar bifall till samtliga vpk-reservationer i detta betänkande. 66 (): Vi skall besluta om medelsanvisningen beträffande folkpensionerm.m. som behandlas i socialförsäkringsutskottets betänkande 21. Detta grundarsig på proposifion 1983/84:100, bil. Det gäller anslagen D 2-D 4. Inledningsvis yrkar jagbifall till utskottets hemställan. Jagskall försöka bemöta tidigare inlägg. Jag kommer inte att ta uppreservationerna i tur och ordning utan ungefärligen i den ordning som man idenna talarstol presenterat dem. Förstoch främst gäller det värdesäkringen av pensionerna. Vi vet ätt man under åren1981 och 1982 hade en annan beräkning när det gäller värdesäkringen. Det äruppenbart att det var för att man skulle spara pengar. Det blev emellertid enlägre pension. Det drabbade de sämst ställda och de handikappade - det är heltuppenbart. Man valde en metod som innebar att man skulle beräkna förändringarnai det allmänna prisläget med bortseende från indirekta skatter, tullar ochavgifter. Tillägg skulle dock göras för subvenfioner. Dessutom skulle manbortse från förändringarna av energipriserna. Det var naturligtvis, som NilsCarlshamre sade, inte den bästa metoden. ställde sig bakom den viddetta tillfälle, och jag skall inte kritisera det - det var väl för att uppnåenighet inom regeringen och få denna princip genomförd. Mantjänade inte de pengar som man hade trott, för energipriserna, som dittillshade stigit, slutade att stiga. Därigenom fick man inte den ekonomiska vinstsom man hade räknat med. 4 protokoll 1983/84:135-138 Folkpensioner m. m. Men bortsett från det innebar dettaändå en försämring av pensionerna, även om energipriserna inte steg. Detberodde främst på att beräkningsgrunderna var utformade så attprisförändringarna, som fortfarande skulle beräknas påverka index, gjorde detendast . Det innebar att pensionerna urholkades med 4,5 %.Så skulle det fortsätta, och det skulle innebära att ATP skulle fåett helt annat värde än vad pensionärerna hade lovats: av basbeloppet. Ochdet skulle bli en ännu snabbare urholkning om energipriserna skulle öka, som niväl hade förutsatt. Vi sade nej till detta när vi kom tillbaka tillregeringsmakten - det var ett av våra vallöften. Vi återställde det hela, ävenom vi har de förlorade åren. Dem är det inget att göra åt, men beräknar manbasbeloppet enligt helt andra metoder - den metod som vi hade innanförändringen kom. Margö pekade på att också pensionärerna nu fårvidkännas devalveringseffekterna. Jag tror att vi kan acceptera att höra denkritiken. Som utvecklingen av ekonomin i samhället blev kunde ingen grupp kommaundan, utan vi fick bära effekterna samtliga. Vi har ingen ekonomisk debatt ,men jag vill ändå säga att devalveringen har gett effekt. säger att han inte är med längre. Jagtycker det är riktigt när han pekar på att vi nu skall ha en utredning och inte skall ändra system alltför ofta. Att tekniken inte var bra är viöverens om - men det tycker tydligen och fortfarande. Sedan till pensionstillskotten vid undantagande från ATP.Vi har haft den frågan uppe . De som har valt all ställa sigutanför var inte alltid de små företagarna, de sämst ställda, hantverkare ochfiskare, utan det var personer som valde att plöja ned sina pengar i företagen,valde att använda pengarna till att köpa pensionsförsäkringar av helt annankaraktär. Uppenbart är att det finns en grupp som ställde sig utanför av denanledningen att de kanske inte riktigt visste vad de gjorde eller därför att deblev totalt vilseledda av dem som tyckte att vi inte skulleha ATP- det var inget bra system. Eftersom denna fråga återkommer , efter sex borgerligaår i regeringsställning, då ingenting hände för dessa människor, tycker jagdet är angeläget att peka på alla de möjligheter som fanns att gå in i systemetigen. Det fanns en övergångsbestämmelse vid införandet av lagenom allmän försäkring som innebar att de som anmält undantagandekunde återkalla denna anmälan före utgången av . När lagen ompensionstillskott trädde i kraft kunde man också begära inträdei systemet, just därför att det då skedde någonting som man inte känt till närman ställde sig utanför ATP-systemet. konstrueradessjukpenningen om - den blev skattepliktig och pensionsgrundande. Även dåbereddes dessa människor möjlighet att återkalla sin anmälan om undantagande,om det skedde före utgången av - då skulle återkallandet gälla frånden , alltså retroaktivt. Återkallelse fick ske oavsett hur längeman hade ställt sig utanför denna försäkringsform. kunde undantagandet återkallas med verkanfrån , trots att undantagandet inte heller hadegällt minst , som var huvudregeln. Möjligheten öppnades genombeslutet om socialförsäkringsavgifter på uppdragsinkomster.