prot · G709126 · 1983-12-31 00:00:00 — Det accepterar vi inte, eftersom vi seren möjlighet när det gäller landstingen: genom att ge landstingen större rollkan man vidga det folkliga inflytandet. Vad vi diskuterar är alltså att vidgalandstingens uppgifter, att nyttja den del av det demokratiska system somlandstingen'utgör. Det har vi fört fram i vår reservation, och det förvånandeär att utskottsmajoriteten inte klarare har markerat den ställning somlandstingen bör ha utan helt förbigått detta krav i centermotionen. Anf.45 () replik: Här finns det uppenbarUgen en.skillnad mellan oss. Från moderat sida ärvi angelägna om för det första att inte skapa nya byråkratiska organisationer,för det andra att hålla isär landstingens befogenheter och de statligabefogenheterna samt för det tredje att inte göra landstingen till något slagsdiversehandel utan se till att de strikt håller sig till de uppgifter som dehar på sjuk- och hälsovårdens område. Att vårt ungdomsförbund diskuterar olika frågorintensivt är något som skall hedra ungdomsförbundet mer än förskaffa detklander. Däremot måste jag säga att det ibland inom ungdomsförbundförs fram uppfattningar som t. o. m. garvade centerpolitiker måste ha litetsvårt att stäUa sig bakom. 46 ()replik: Det är bra att denna åsiktsskUlnad kommer till klart uttryck i olikadebatter. Vi skall i och för sig inte diskutera sjukvårdsfrågor ,,men närBirger Hagård har dragit in dem viU jag säga att diskussionen om detta kommeratt hållas levande ett tag framöver. Också på denna punkt finns det förslagfrån moderat håll som-jag inte tolkar som att slår vakt omlandstingen ens i denna del. Det förvånande är attutskottsmajoriteten i sin helhet i betänkandet inte har tagit upp frågan omlandstingens ställning. Den enda socialdemokratiska kommentaren är den somfinns i den felriktade replik som gav till . Anf.47 (): Jag vill anknyta till det . replikerade tidigarepå det som han trodde att skulle säga men inte på det som jagfaktiskt hade sagt. Det är tydligen knepigt när två betänkanden debatteras iett sammanhang. Mina ursprungliga frågor kvarstår således obesvarade av YngveNyquist. Sedantill : Han sade med anledning av att jag karakteriserade termenöverbyggnad som en marxistisk term, att han hoppades att jag skulle gå vidarepå den vägen och studera marxismens principer, så att jag där skulle kunnafinna mer vägledning. Det kan tänkas. Jag har studerat marxismens principer,men jag har också studerat deras tillämpning, och vad då gäller den fråga somvi diskuterar, nämligen byråkratiseringen och möjligheterna tillavbyråkratisering, kan man med fördel studera marxismens tillämpning som gravtavskräckande exempel. Denstatliga verksamhetens styrning och organbation, m. m. Anf.48 (vpk): Jag har bara noterat att åberopat marxismens begrepp iden här debatten. Jag tyckte det var både intressant och glädjande. Jag harnaturligtvis därmed inte tänkt att helt plötsligt skulle hablivit marxist, men jag hoppas att han skall gå vidare i studier av marxismenoch att han därvid skaU finna värdefulla kunskaper för samhällsutvecklingen.Längre har jag inte vågat sträcka mig. Vi kan säkert få många intressantadebatter om marxismen både som teori och som den tillämpas. Anf.49 (): 'Jäg ber att få upprepa för att jag har studeratmarxismens tillämpning, bl. a. i vad gäller byråkratifrågan, och kunnatkonstatera att man väl ingenstans i några stater har en mer krånglig, långsamtarbetande och utvecklingshämmande byråkrati än i de stater där man säger sigtillämpa de marxistiska principerna. För den skull är det naturligtvis nyttigtatt studera dessa stater från den synpunkten att de, precis som jag sadetidigare, kan tjäna som mycket avskräckande exempel. Överläggningen varhärmed avslutad. Mom. 3 (förenkUng av detstatUga regelsystemet) Förstbiträddes reservation 1 av m. fl. - som ställdes mot reservation2 av - med acklamation. Härefterbifölls utskottets hemställan med 202 röster mot 71 för reservation 1 avAnders m.fl. 16 ledamöter avstod från att rösta. Nr 126 Mom. 6 b (länsförvaltning och länsdemokrati) Fredaeen den Utskottetshemställan bifölls med 237 röster mot 49 för reservation 3 av 13 aoril 1984 BertilFiskesjö och . Mom.9 (avgiftsmaktens tillämpning) Utskottetshemställan bifölls med 153 röster mot 135 för reservation 4 av m.fl. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 (ändring ikungörandelagen och utmönstring av termen anvisningar) Utskottets hemställanmed godkännande av utskottets motivering bifölls med 169 röster mot 119 förutskottets hemställan med godkännande av de i reservationerna 1 av AndersBjörck m.fl. samt 2 av och i motsvarande delaranförda motiveringarna. Mom.2 (utmönstring av termen anvisningar) Hemställan Utskottetshemställan bifölls med 237 röster mot 47 för hemställan i reservation 2 avBertil Fiskesjö och . Utskottetsmotivering - som ställdes mot den i reservation 1 av m. fl. imotsvarande del anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom.3 (systemet med ramlagstiftning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.4 a och b (det fortsatta arbetet med förenklingar i regelsystemet m.m.)Hemställan Utskottetshemställan - som ställdes mot hemställan i reservation 4 av m.fl. - bifölls med acklamation. Utskottetsmotivering - som ställdes mot den i reservation 5 av och i motsvarande del anförda motiveringen -godkändes med acklamation. Mom.4 c (förenkUng av myndigheternas föreskrifter m. Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan i reservation 5 av 42 och - bifölls medacklamation. Utskottetsmotivering - som ställdes mot den i reservation 4 av m.fl. i motsvarandedel anförda motiveringen - godkändes med 13anril 1984 Mom. 4 d och 5 Utskottets hemställan bifölls. Vissa frågor på detförfattningspolitiska området 7§ Vissa frågor på det författningspolitiska området betänkande 1983/84:26 om vissa frågor på detförfattningspolitiska området. 50 (): I KU:s betänkande 26 behandlas diverse motioner rörande det centralaförfattningspolitiska området. MöjUgen skuUe man kunna göra den reflexionen attvi har haft ett praktiskt taget oavbrutet arbete på författningsområdet sedan1953, med den ena utredningen efter den andra. Dessutom har vi ju begåvats meden ny regeringsform och ävenledes med en ny riksdagsordning. Viskulle naturligtvis i detta sammanhang kunna föra en längre diskussion om vadsom egentUgen har uppnåtts på författningslivets område. Måhända skulle vi dåkomma fram till att det kanske inte är alldeles lysande resultat, i varje falltill att författningsfäderna i modern tid ingalunda har lyckats med det somäldre författningsfäder lyckades med när de skapade regeringsform. Dettycks ha blivit något av ett rullande arbete på författningslivets område. Dethar krävts nya revisioner , och alltjämt är det angeläget att dettarevisionsarbete fortsätter. Denomständigheten att den arbetsgrupp i som fanns på dettaområde havererade har- glädjande nog- ändå inte lett till har upphört med arbetet på att försöka nå samförstånd i vissa centralafrågor. Man har alltså enats om att en parlamentarisk kommitté skall tillsättasoch att den i sin tur skall ta upp en del av de centrala problem som alltjämtär olösta. Detär mot denna bakgrand som arbetet med de nu aktuella motionerna har bedrivits ikonstitutionsutskottet. Utskottet har delat in motionerna i två avdelningar.Den ena omfattar sådana frågor som den parlamentariska kommittén närmare skallpenetrera. Den andra avdelningen gäller sådana frågor som man anser skall lösasomedelbart och i ett sammanhang. Defrågor som skall bli föremål för en vidare utredning gäller så centrala tingsom bildande och upplösning, folkomröstningsinstitutet,riksdagsarbetet, regeringsbildning och arbetsformer. Detfinns ingen större anledning, fra talman, att här och inleda en debatt om defrågor som skall bli föremål för utredning, så när som på ett Vissafrågor på det författningspolitiska området undantag, där det finnsanledning att göra en kommentar. Detgäller den partimotion som har väckts från moderata samlingspartiet där vi harkrävt att man skall förändra arbetsformer, så att vi också i Sverigeskulle kunna ha något som kan betecknas som "urgent procedure",vilket skulle göra det möjligt att ta upp plötsligt aktualiserade frågor debatt här i . Jagtänker i detta fall på ett konkret exempel, nämligen det s.k. panikpaket som i gårlades fram av regeringen. När, var och hur skall detta för svenska folket såaktuella poUtiska förslag närmare diskuteras här i ? Uppenbarligentillåter inte de arbetsformer som vi nu har någon debatt på detta angelägnaområde. Enda möjligheten är att framställa en interpellation. En sådan behöveremellertid inte besvaras förrän om en månad. Det finns också sedermera enmöjlighet att diskutera paketet när kompletteringspropositionen kommerpå bord. Undertiden är paketet den för svenska folket stora politiska frågan. Den debatterasi tidningarna, i TV-program som Kvällsöppet och Magasinet-ja, överallt utom påden plats där det borde vara naturligast att få till stånd en ordentlig debatt,nämligen här i kammaren. Jaghoppas verkligen att det skall bli möjligt att komma överens om bättrearbetsformer för , så att vi här i parlamentet kan diskutera brännandepolitiska stridsfrågor efter det att de har aktualiserats. Iövrigt vill jag, herr talman, när det gäller de frågor som skall bli föremålför utredning konstatera att utskottets enhälliga skrivning visserligen intebinder regeringen men måste vara tungt vägande när regeringen skriver direktivför den parlamentariska kommittéri. Blandde övriga frågor som skall avgöras nu finns det några som bör kommenterasytterligare. En gäller rösträtten för utlandssvenskar. Den har aktualiserats itvå motioner, en från och en från , som båda går tillbaka påden gemensamma borgerliga reservationen rösträttskommitté.Utgångspunkten är självfallet att det är orimligt att beröva utlandssvenskarnaderas rösträtt genom en vanlig enkel lagstiftning. Det krävs alltså i dettafall grundlagsskydd för rösträtten. Detvore skönt om denna fråga kunde avföras, att vi en gång för alla kundekonstatera att dessa utlandssvenskar i flertalet fall gör vårt land storatjänster och att ingen skall träda deras medborgerliga rättigheter för när. Jag ber, herr talman, attfå yrka bifall till reservation nr 1. Blandde andra frågorna som skaU avgöras finns min egen motion om monarkensställning. Man skulle tveklöst kunna konstatera att vår monarki i Sverigeknappast kan sägas vara en konstitutionell monarki, möjligtvis en nominellmonarki. Jag har ställt fyra minimikrav, nämligen att man i den parlamentariskakommitté som skall utreda dessa frågor skall komma fram till att monarken börvara den som utnämner regeringsbildare, att monarken bör vara den som hållertrontal vid öppnande, att monarken bör sitta ordförande vidbeslutskonseljer i viktigare frågor och att monarken också formellt bör varahögste befälhavare för våra försvarskrafter. Dennamotion har avstyrkts av utskottet, som hänvisar till den s. k. Torekovskompromissenfrån 1960-talets slut. I och för sig anser jag detta vara beklagligt. Man kanfråga sig hur länge denna kompromiss skall tillåtas lägjga sin döda hand överdiskussionen kring väsentliga författningsfrågor. Emellertid får jag, herr talman,inse de politiska realiteterna, och för den skuU avstår jag från att ställanågot yrkande. Tillsist, herr talman, vill jag säga att har föreslagit att riksdagenskall uttala sig för att 1983/skall vara avslutat ominte särskilda skäl föreligger, detta helt i enlighet med bestämmelserna iriksdagsordningen. Otvivelaktigt har regeringen sin del av skulden för attarbetet här blivit försenat, genom att man har fördröjt propositionerna i olikasammanhang. Utskottet avstyrker emellertid motionen. Kanske skall jag låta mignöja med detta - därmed här jag inte tagit hela min taletid i anspråk, ochkanske vi hinner en bit på vägen fram till . Vissafrågor på det författningspolitiska området Underdetta anförande övertog tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandUngar. 51 (); I KU:s betänkande nr 26 behandlar vi, som den förre talaren ocksåpåpekade, flera välbekanta motioner på det författningspolitiska området.Åtskilliga av dem har ständigt återkommit . Detär frågor som har blötts och stötts i parlamentariska utredningar ocharbetsgrupper, utan några påtagliga resultat. Nubeställer utskottet en ny parlamentarisk utredning på området i fråga. Man kanställa frågan: Skall vi räkna med några avgörande resultat den här gången?Svårigheterna och motsättningarna finns onekligen inbyggda iutredningsuppgiften. Och utskottsbetänkandet är en kompromiss, det måstemedges. Jagkan citera vad utskottet skriver på s. 10: "Det bör betonas att vadutskottet uppnått enighet om är att vissa frågor skall utredas." Men utskottetskriver också att det blir kommitténs uppgift att söka finna en gemensamnämnare för de från partierna framförda önskemålen. Jag tror att vi kan varaense om den fromma förhoppningen att denna kommitté skall lyckas, åtminstone påen del viktiga områden. Blandde utredningsfrågor som har listats finns både angelägna och mindre angelägnasådana. Jag vill här lyfta fram en, som jag ser det, mycket angelägen fråga. Viborde kunna nå enighet om ätt få till stånd längre mandatperioder både iriksdag, landsting och kommunfullmäktige. En regering och en kommunledning börfå en rimlig chans att visa vad de duger till , utan attbehöva snegla åt ett näraliggande val. Det är alldeles klart att är enalltför för detta. Mendet finns andra utredningsfrågor, som enUgt mening är mindreangelägna, för att inte säga onödiga. Jag tänker på studier av vad en minskadpropörtionalitet i valsystemet skulle innebära. Vissafrågor på det författningspoU-tiska området aktualiserats avsocialdemokraterna, som menar att behovet av en s. k. stark regering är såviktigt att tillgodose att man inte vill låta den nuvarande proportionalitetenbestå. Jagtycker att själva tanken är illavarslande. har sedan gammalt ettproportionellt valsystem, där strävan är att låta väljarnas röster få ett fulltvärde. Vi har relativt få valkretsar, vUket ger möjlighet till flerpartirepre-sentation.Systemet förfinades ytterligare genom införandet av tilläggsmandat. Det finnsenligt vår mening ingen anledning att ta några steg tillbaka. Studierav minskad propörtionalitet är f. ö. ganska överflödiga. Vi har juStorbritannien' som exempel. Vid det senaste valet där gick Thatcherskonservativa parti tillbaka i röstandel, men fick trots detta mängder av nyamandat. De liberala och socialdemokratiska partierna fick en urusel utdelning imandat, trots miljontals nya röster. Regeringen fick en stabil majoritet - detär riktigt - men väljarna i blev valets stora förlorare. Jag vill säga:Något liknande skall vi inte ha här i . Jagövergår härefter, herr talman, till att något kommentera den gemensammareservationen från , och beträffande rösträtt iriksdagsval. Mantycker att det borde vara en självklarhet att varje myndig svensk medborgaresom varit bosatt i , och som alltså har anknytning tillSverige, också har sin riksdagsrösträtt fastlagd i grandlag. Så är ju intefallet, och det tycker vi är en brist som måste avhjälpas. Tyvärrhar utlandssvenskarnas rösträtt endast skydd i vallagen. Med ett endariksdagsbeslut, med enkel majoritet, kan svenska medborgare som vistatsutomlands berövas möjligheten att utöva sin rösträtt. Någoninvänder kanske att risken är ringa att något sådant skall hända. Men tyvärr ärrisken stor. Trots att utvecklingen har gått i den riktningen, att medborgarnasmöjligheter att rösta har förbättrats - skattestrecken är borta,rösträttsåldern har sänkts, poströstning och budröstnings-möjlighet har införts- kommer andra signaler, hotande signaler, från socialdemokrater ochkommunister. Fören månad sedan lämnade rösträttskommittén sitt betänkande tilljustitieministern. I detta betänkande föreslår utredningsmajoriteten - socialdemokraternaoch kommunisterna - att 7 000 utlandssvenskar skall berövas sinrösträtt i svenska riksdagsval. Från skall endast deutlandssvenskar som varit kyrkobokförda i under de senastförflutna tio kalenderåren få behålla sin riksdagsrösträtt i . Kanskeslår man till ännu tidigare - års val. Förslagetär en utmaning mot våra landsmän ute i världen. Vad har de gjort för ont föratt berövas sin rösträtt? Låtoss se vilka människor som drabbas. Det kan vara en utlandskorrespondent förvåra massmedia. Förslaget drabbar, också alla de svenska medborgare som arbetarsom representanter för svensk handel och industri ute i världen; medborgare somkänner en djup gemenskap méd hemlandet, som följer den svenska politiken mycketväl och som bildligt talat fungerar som ambassadörer för vårt land. Åtskilligaav dessa får finna sig i att flytta från land till land ochsom just därför varken kan eller vill rota sig utomlands. Sannolikt kommerdenna medborgargrapp att växa , eftersom handel, industri ochanläggningsverksamhet bUr aUtmera internationellt inriktad. Idenna debatt får vi utgå från att utskottsmajoriteten i princip delarutredningsmajoritetens ståndpunkt. Låt mig i detta sammanhang erinra om attutredningsmajoriteten haft mycket svårt att finna några bärande kriterier försorteringen av utiandssvenskarna i olika grapper. Därför har man valt den blintslående tioårsregeln. Låt mig därför fråga: Vilka sakliga skäl finns det föratt en utlandssvensk efter just skall bli bildligt talat omyndigförklarad? Förcenterns del är instäUningen klar: vi slår vakt om våra landsmäns medborgerligarättigheter. Riksdagsrösträtt och medborgarskap hör samman. Detta måsteunderstrykas genom att denna riksdagsrösträtt blir inskriven i vårregeringsform. Viuppskattar i detta sammanhang att vi har fått till stånd en gemensamicke-socialistisk reservation. Jag yrkarbifall tUl reservation nr 1 i KU:s betänkande nr 26. Vissafrågor på det författningspolitiska området Anf, 52 (): Kompromisser innebär att alla parter måste ge och ta. Jag tyckeregentligen att det inte är så dåligt. Jag tycker framför allt att det är bramycket bättre än det spektakel med att köpa och sälja röster öppet som viupplevde här i går i . Detvar någon som sade här att detta utskottsbetänkande är en kompromiss. Det ärväl riktigt. Vi har inte tagit ställning till sakfrågorna. Men frånfolkpartiets sida tycker vi faktiskt att det är mycket bra att vi ikonstitutionsutskottet har kunnat enas om ett stort antal frågor som skall tasupp i den nu i princip beslutade nya författningsutredningen. Vi är helt på detklara med att många av de frågor som nämns i betänkandet är sådana därpartierna har olika uppfattning om hur de bör lösas. Vikan ju beklaga att det t. o. m. tycks vara svårt att lösa frågor där vi äreniga. Det var någon som nämnde mandatperiodernas längd. I den frågan talarallt förnuft och alla förnuftiga människor om att vi måste förlängamandatperioderna, och ändå tycks det vara så svårt att få igenom ett sådantbeslut. Vi är därför beredda att gå in i en seriös diskussion och noggrantpröva oUka problemlösningar i alla de frågor som nämnts. Vi anser nämligen attdet faktiskt är en styrka för demokratin i att det finns en stark ochför alla partier gemensam vilja att nå enighet i konstitutionella frågor. Vigör det därför att vi tror att det gagnar demokratin. Vi gör det också därföratt vi för vår del tror att vi kan räkna med tätare maktskiften änvi hade i , och då är det inte bra om grandlagarna skulleändras för mycket under stora poUtiska strider. Allahar talat här tidigare för sina hjärtefrågor. Då vill jag bara nämna, för attdet skaU komma med i protokollet, att jag tycker att det är bra attfolkpartiets förslag om offentliga utskottsutfrågningar - jag menar inte att Vissafrågor på det författningspoli-. alla utskottssammanträdenskall vara offentiiga - åtminstone kommer att tas upp i den kommandeutredningen. Det finns vissa grandlagsfrågor där vi inte under några omständigheterär beredda att kompromissa. Dit hör svenska medborgares rätt att delta iriksdagsval. Rösträttennär det gäller att välja ledamöter till det här huset är den främstamedborgerliga rättigheten. Då borde det vara en självklarhet att den skall varagrundlagsfäst. Dess värre är det inte på det sättet , även om vanlig lagnumera ger så gott som alla utlandssvenskar rösträtt. Från sidatycker vi att detta är en stor brist i gällande grundlag. Dess värre har viockså fog för att arbeta ivrigt för en grundlagsändring på den här punkten. Dethar ju, som redan har nämnt, vid rösträttskommitténs arbeteframkommit att socialdemokraterna och kommunisterna inte villbehandla alla svenska medborgare lika, dvs. de vill inte skydda den svenskamedborgerliga rättigheten för alla svenskar att rösta. För oss i ärdet en orimlig tanke att ta ifrån svenska medborgare den främsta rättigheten.Nu har tyvärr erfarenheten visat oss att denna rättighet måste vara inskriven igrundlagen, eftersom en sådan begränsning av demokratin som detta skulleinnebära åtminstone måste underställas svenska folket i ett val. Minkollega i rösträttsutredningen har redan talat länge och mycket för denreservation som vi skrev. Jag skall inte upprepa argumenten. Argumenten tålfaktiskt att upprepas , men är de så klara och starka bör ha hört dem och förstått att de är aUvarliga bara de nämnts en endagång. Jag yrkar bifall till den reservation som handlar om engrundlagsändring när det gäller rösträtten. 53 (vpk): Den grundlagskommitté som tillsattes 1980 för att se över vissaförfattningsfrågor, särskilt den gemensamma valdagen och mandatperiodernaslängd, nådde inte enighet. De borgerliga partiernas företrädare som bildademajoritet vUle ha skilda valdagar och fyraåriga mandatperioder, medan såvälsocialdemokraterna som vpk stannade för att nuvarande system borde bibehållas. Remissinstansernauppvisade motsvarande uppdelning. Det blev inte heller någonregeringsproposition när det gäller utredningsförslagen. Partierna enadesemellertid om att fortsätta diskussionerna. En arbetsgrupp tillsattes 1981under justitieministerns ledning. Gruppen fortsatte diskussionerna även efterregeringsskiftet . Qmständigheterna har gjort att inte mindre än trejustitieministrar har varit engagerade i arbetsgruppens verksamhet. Förutsättningarnaatt nå enighet om ett förslag års val bedömdes somobefintliga. Men ej heller nu begravdes frågorna helt. Arbetsgruppen förordadeatt frågorna skulle föras över till en parlamentarisk utredning. Till bildenhör att det under arbetets gång tillförts en rad frågeställningar utöverden gemensamma valdagen och mandatperiodens längd. Samtiiga dessa frågor bordeenligt arbetsgruppens mening föras över till en parlamentarisk utredning. Meddagens betänkande från tillförs den väntade utredningenytterligare frågeställningar. Hardå plötsligt den oenighet som varit rådande förbytts i enighet? Enigheten ärnog begränsad till uppfattningen att utredningen bör ta upp en rad skiftandefrågeställningar, vilka i vissa fall f. ö. är ganska motstridiga. "Detbör betonas att vad utskottet uppnått enighet om är att vissa frågor skallutredas." Ibetänkandet påpekas att önskemålen har skilda utgångspunkter. Det finns heltsäkert många tvistefrågor inbyggda i den framlagda önskelistan, inte bara ifråga om den gemensamma valdagen och mandatperiodens längd. Sådana frågor somminskad propörtionalitet i valsystemet och det s. k. minoritetsskyddet ärsäkert eldfängda. Jag avser inte att ta upp en debatt kring dessa ellerandra frågor som utredningen skall behandla. Det bUr utredningens sak att benaupp de olika frågeställningarna, och det kommer säkert att bU en omfattandedebatt kring dessa. Åvenom jag alltså inte ämnar ta upp någon debatt, så vill jag ändå anföra ensynpunkt på den fråga som bl. a. aktualiserat. Han ställderetoriskt frågan: Vad har utlandssvenskarna gjort för ont, eftersom derasrösträtt begränsas i tiden? Man kan då fråga så här: Vad har invandrarna gjortför ont, eftersom de borgerliga vill förvägra dem rösträtt i riksdagsval?