prot · G70952 · 1983-12-31 00:00:00 — Det bordevara,en självklarhet att det inte kan få gå till på detta sätt när Nr 52 Statens anslag till Operan Kulturinstitutionernas uppgift är ju en gång att bedrivaverksamhet för de anslag som beslutar, inte, såsom i detta fall, attsamla pengar på hög och ägna sig åt diverse utlåningsverksamhet och övrigkapitalförvaltning. Med det anförda har jag inget annat yrkandeän det som framfördes i kulturutskottets hemställan. 167 (): I dagens är det ofta mera regel änundantag att verksamheter på kulturområdet har för litet pengar än för mycket.Operan hör till undantagen. behandlades här i kammaren frågan om anslag tillbl. Operan för /84. Utifrån vissa uppgifter som då förelåg omatt betydande reserver torde finnas vid Operan föreslog vi från att mannågot skulle krympa dessa anslag, till förmån för kulturinsatser i andra delarav landet. har vi revisorers granskning i vår hand,en granskning som gjorts på begäran av kulturutskottet. Denna granskning visaratt betydande reserver finns.. Från vill vi deklarera att det var i höggrad motiverat med en ingående granskning av Operans verksamhet. Det är nu likaangeläget att de förslag som ett enigt utskott ställt sig bakom med anledningav revisorers kritik kommer till genornförande. 1 sammanhanget må nämnas att det inte riktas kritik motOperan vad gäller den konstnärliga verksamheten. Jag yrkar härmed bifall till kulturutskottetshemställan i dess betänkande nr 10. 168 (): Utöver vad som redan sagts fill dettaenhälliga betänkande vill jag bara foga att de två enligt min mening viktigastemeningarna i kulturutskottets betänkande är följande: "Utskottet villinledningsvis konstatera att det inte finns fog för kritik mot Operan för attden för sin teaterverksamhet skulle ha förbrukat medel utöver av regering ochriksdag fastställda ramar. Det är också angeläget för utskottet framhålla attdet inte från något håll har riktats någon som helst kritik mot Operans sättatt utöva den konstnärliga verksamheten." Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. 169ING-MARIE (): Den översyn som revisorer hargjort av Operans verksamhet visar att den utredning som kulturutskottet hemställdeom var välmofiverad. Insynen i Operans verksamhet och ekonomi har förmodligenförsvårats genom aktiebolagsformen på företaget. att öppet redovisa detfaktiska ekonomiska läget har saknats hos företagsledningen. Statens anslag till Operan har också gjort en genomgång av Operansverksamhet, en utredning som f. n. remissbehandlas. Det har väckt stortuppseende och många förhoppningar hos verksamma både inom och olikakulturinstitutioner när nyheten om de dolda miljonerna har läckt ut. Många harframför sig sett angelägna ändamål att använda pengarna till. Onekligen hade de tilläggsanslag som alltid beviljatsOperan kunnat undvikas om det faktiska ekonomiska läget varit känt. Huruvidadet hade inneburit ett ökat resursutrymme på kulturområdet i övrigt ärnaturligtvis omöjligt att uttala sig om. Men misstanken kan väl ändå finnas attfrämst teater-, musik- och dansområdena har blivit lidande på grund av de storaanslag som Operan har tilldelats. Det har gjort att det totala utrymmet försatsningar inom dessa konstområden har varit begränsat. Helt klart skulle ett utvecklingsarbete inom musik-,teater- och dansområdet kunna vitalisera dessa konstformer både genom ettnyskapande och genom att utveckla ett samarbete mellan nationalscenen, deregionala institutionerna och de fria grupperna. Den regionala verksamheten ochturnéverksamheten har försvårats genom de ökade kostnaderna . Det finns naturligtvis nu en risk för att Operans storafonder kan väcka misstakar om att den ekonomiska situationen skulle vara bättreän som har redovisats också inom andra kulturinstitutioner. Det är viktigt attbetona att så knappast är fallet. Det som utmärker kulturinstitutionerna ärjust att det utrymme för påverkbara kostnader som kan över huvud tagetrationaliseras eller som är den del som gör verksamheten särskilt värdefull ärmycket begränsat. De senaste årens rationaliseringskrav har ytterligarebeskurit de resurser som avgör kvalitet och experimentmöjligheter. De redovisade anslag som Operan har dolt har väckt intebara misstro hos hårt prövade kulturinstitutioner utan också bitterhet blandfattiga kulturarbetargrupper. berörde i sitt anförande något denojämlikhet som råder mellan olika delar av kulturområdet i fråga om deekonomiska förhållandena. Jag vill betona hur nödvändigt det är att vi nu får ettnytt förtroende för Operaledningen och att vi värnar om den verksamhet somdenna centrala kulturinstitufion utför. Jag hoppas också att det blir ensfimulans att utveckla nya former av verksamhet i samarbete med regionalainstitutioner och med fria kulturarbetargrupper. hänvisade i sitt anförande till att centerni våras hade framlagt ett omfördelningsförslag när det gällde Operaanslaget,till förmån för regional verksamhet. Jag vill bara påpeka attriksdagsrevisorernas utredning inte förelåg vid det tillfället. Det var intemöjligt att på bara lösa rykten göra omprioriteringar. får regeringen taställning till vilka åtgärder som skall vidtas och hur de medel skall användassom har redovisats av utredningen. Därmed,herr talman, yrkar jag bifall till kulturutskottets hemställan. överläggningenvar härmed avslutad. 1983/84:11 Ändring i lotterilagen (prop. 1983/84:45) Utskottets hemställan bifölls. Grundläggande inriktning av ubåtsskyddet 26 §Grundläggande inriktning av ubåtsskyddet Föredrogs försvarsutskottetsbetänkande /84:9 om tilläggsbudget I inom försvarsdepartementetsverksamhetsområde (prop. 1983/84:25 delvis). I fråga om detta betänkande hålls gemensam överläggningför samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningen får yrkandenframställas beträffande samtliga punkter i betänkandet. 171 (vpk): Det är uppenbarligen förenat med en viss vådaatt debattera försvarsfrågor vid en sådan här sen timme, när bara Tysta Mariesrapportörer är vakna av alla massmediemänniskor. Det är också en fördel,eftersom det tydligen är ett av de få tillfällen när man såsom kommunist kanbli recenserad i DN:s spalter när det gäller försvaret. Hur sakfrågan blir behandlad i en sådan skvallerspalt ärdet ju inte så noga med. Men om Tysta rapportörer är vakna ocksåvill jag påpeka att jag inte har förordat att skall söka skydd hos NATOoch därmed inte heller uttalat mig om varifrån vårt land hotas. Däremot har jag sagt att högermannen för ensådan politik, och det står jag för också. skall vi tala omubåtsskydd. Det är en korrekt redovisning av vår motion som ges iutskottsbetänkandet, och det är glädjande. Vi har sagt från vpk:s sida attSveriges säkerhetspolitiska läge har försämrats; det vet alla. Vi har också sagtatt det inte går att förbättra det genom att ge ett par hundra miljoner extra imilitäranslag, vare sig de läggs på ubåtsskydd inom marinen eller inom någotannat område. Vi går därför emot alla förslag i regeringens tilläggsbudget omatt öka de militära anslagen. De är redan tillräckligt höga. Marinen behöver alldeles säkert få bättre resurser, menman behöver också visa att man på ett mera effektivt sätt kan använda deresurser som man har fått. De resurserna kan mycket välomfördelas inom militärapparaten. Det går bra, som jag sade , attplocka från flygvapnet, från , för att förstärka ubåtsskyddet ochandra verksamheter också, om det anses nödvändigt. Grundläggande inriktning av ubåtsskyddet Men det viktigaste av allt i dethär sammanhanget är att de civila delarna av totalförsvaret kring våra kusterstärks. Det är också mycket glädjande att utskottet delar den uppfattningen,vilket framgår tydligt och klart av vad som står i betänkandet. Det skall ocksåbli intressant att ta del av resultaten av den utrednings- ochförsöksverksamhet som pågår och som det talas om i utskottsbetänkandet. Med detta ber jag att få yrka bifall tillvpk:s motion 166 och i övrigt till utskottets hemställan. 172OLLE () replik; pådyvlar mig att jag skullevilja ha en politik som syftar till att söka stöd från NATO. Moderatasamlingspartiets polifik syftar till att ge ett så starkt försvar att vi självakan försvara vår frihet och vårt oberoende. Det är skillnad på vpk:s politikoch moderata samlingspartiets politik. 173 (vpk) replik: Det framgår inte av moderaternasställningstaganden i den svenska säkerhets- och försvarspolitiken att ni är fören alliansfri politik. Ni strävar efter och har alltid strävat efter att bindaupp till västalliansen, till NATO. Det gjorde ni , detgjorde ni , det gjorde ni och det fortsätter ni mednu . Och det gör ni genom att se till att våra resurser när detgäller vapentillverkning, när det gäller att ordna vapensystem och annat sådantblir mer och mer beroende av NATO och av . Det är er politik, det ärhögerpolitik, och det tycker jag inte att ni skall skämmas för. Fortsätt attdriva den politiken, men kom inte och säg att ni slår vakt om det svenskaförsvaret och den svenska nationen! Ni slår vakt om att knyta oss till NATO.Det är ert intresse. 174 () replik: Egentligen borde man inte gå upp i replik påett sådant anförande. Häromkvällen ville påstå att jagpratade strunt när jag bemötte honom. Är det någon som pratar strunt, så tyckerjag att det vi hörde klarlägger vem det är, nämligen . får nu ordet för replik, och så hållervi oss till ämnet. 176 (vpk) replik: har nog rätt. Det hade varitmycket bättre om han hade suttit stilla i sin bänk och inte gått upp i den härreplikväxlingen, för den har han inte någon som helst heder av, och han harinte någon som helst poäng att hämta i den heller. 177PER (); Det vi nu håller på att tala om är frågan omett förstärkt ubåtsskydd. Som framgår av betänkandet är försvarsutskottet ilånga stycken enigt om behovet av ett starkare skydd mot främmande ubåtar. Detsom skiljer är viljan att snabbt få ett bättre skydd. Propositionen och ävenbetänkandet bygger i frågan om ett starkare skydd på en enig ubåtsskyddskommission.Kommissionen skriver bl. "De fortsatta och upptrappade ubåtskränkningarnautgör ett hot och en utmaning mot trovärdigheten i säkerhets- ochneutralitetspolitik. Detta är allvarligt nog. Kränkningarnas omfattning,karaktär och inriktning visar emellertid att dessa och vad de representerar iform av militär planläggning och övning för olika alternativa kris- ochkrigsfall även måste betraktas som ett hot mot svensk säkerhet och svenskkrigsavhållande förmåga." Det är mot denna allvarliga bakgrund som de problem somubåtskränkningarna innebär måste ses och motåtgärder vidtas. Den sovjetiska ubåten ;s grundstötning inom svensktskyddsområde i den inre gjorde det klart att densovjetryska marinen var direkt engagerad i de mot vårt land riktadeoperationerna. Såväl före som efter denna tidpunkt har främmande ubåtarupptäckts och jagats i inre svenska skärgårdar. Mest känd för allmänheten ärden s. k. Hårsfjärdsoperationen . Denna omfattade minst sexsovjetiska ubåtar. Av dessa trängde tre ubåtar in i skyddsområdet, iHårsfjärden, enligt . konstaterade också attkränkningarna fortsatte även efter Hårsfjärdsincidenten. Rapporter frän överbefälhavaren visar att kränkningarnafortsatt även innevarande är. Som alliansfri nation, strävande efter neutralitet i krig,har skyldighet att värna sitt territorium. Misstankar om att vi intehar vilja eller förmåga att klara denna uppgift riskerar att leda till attsannolikheten för att vår neutralitet skall respekteras minskar. Ubåtskränkningarna måste bringas att upphöra. Såvälutrikes- som försvarspolitik måste nyttjas i detta syfte. Men det politiskaagerandet måste ha stöd av en kraftfull militär förmåga för att uppfattas somtrovärdigt. Tyvärr saknar vårt försvar nu tillräcklig styrka för attge vår säkerhetspolitik tillräckligt stöd i dess strävan att få kränkningarnaatt upphöra. En snabb uppbyggnad av ett trovärdigt ubåtsskydd spelar enavgörande roll för bevarandet av vår säkerhetspolitiks långsiktigatrovärdighet. Såväl i den moderata motionen nr 200 som i reservationen ibetänkandet framhålls angelägenheten av en snabb förbättring av skyddet motfrämmande ubåtar. Den angelägna ombyggnaden av sju helikoptrar, dvs. enfördubbling av antalet kvalificerade ubåtsjaktshelikoptrar, bör ske med myckethög prioritet. Tidsfaktorn är av stor betydelse, och upphandlingen kan därför inågot avseende behöva ske med avsteg från sedvanliga rutiner. Vi reservantervill även att regeringen för redovisar vilka 11 protokoll 1983/84:51-52 Grundläggande inriktning av ubåtsskyddet Grundläggande inriktning av ubåtsskyddet möjligheter som finns att snabbare organisera en andrainsatsstyrka för ubåtsjakt. Vi godtar regeringens bedömning att en snabb förbättringav resurserna för ubätsskydd är så viktig att den långsiktiga beredskapen förinvasionsförsvar tillfälligt kan eftersättas något. bör dock uttalaatt den långsiktiga beredskapen för invasionsförsvar skall återställas,detta för att omvärlden icke skall dra felaktiga slutsatser av våra åtgärder. Ubåtskränkningarna utgör en teknisk form avvad som i grunden är ett bredare säkerhetspolitiskt hot. Detta hot kräver inuet snabb förstärkning av delar av vårt försvar. Klart är att detta hot inteinnebär att andra hot mot säkerhet minskar. Ubåtskränkningarna utgörett motiv för en förstärkning av försvaret i dess helhet. Jag yrkar bifall till reservationen och iövrigt till försvarsutskottets hemställan i betänkandet nr 9. 178OLLE (); Låt mig allra först yrka bifall tillhemställan i försvarsutskottets betänkande nr 9. 1 den proposition vi nu behandlar, 1983/84:25, begärregeringen ett godkännande av förslaget om den grundläggande inriktningen avdet framtida ubåtsskyddet. Enligt nämnda proposition anser försvarsdepartementetoch försvarsministern att vi med största skyndsamhet måste förstärka vårtubåtsskydd. Detta förslag bygger i sin helhet på ubåtsskyddskommissio-nensförslag, som lades fram . Det har också blivit försvarsutskottetsåsikt att vi bör följa såväl kommissionens som propositionens förslag i dettahänseende. Detta bör enligt försvarsministern ske genom att man utnyttjar 250milj. utöver den fastställda utgiftsramen för /84. 1regleringsbrev har regeringen meddelat att man kan och måste göra avkall på denlångsiktiga beredskapen för invasionsförsvar för att därmed så tidigt sommöjligt kunna fastlägga insatser för att förbättra ubåtsskyddsförmågan. Vi fårutgå från att denna inriktning består även under det kommande budgetåret, dvs.att vi i första hand satsar på ubåtsskyddet och att därmed den långsiktigaberedskapen för invasionförsvar får stå tillbaka. Det har väckts två motioner med anledning av denna proposition.Vänsterpartiet kommunisterna påminner mycket riktigt i sin motion om att dehelt ställer sig bakom regeringens protester och slutsatser beträffande dengrundstötta sovjetiska ubåten i Gåsöfjärden och de observerade ubåtarna frånsamma land i . Men vpk;s slutsats av detta är dock inte att vibehöver förstärka ubåtsskyddet, utan vpk anser att det räcker att man skärperoch förbättrar de resurser som står till marinens och försvaretsförfogande och att man gör vissa omorganisationer. Därmed skallallting kunna utan några extra insatser. Det finns, som vi ser det, i vpk;s motion egentligen ettgodkännande av såväl kommissionens förslag som propositionen, men det finnsinte någon vilja att ta de ekonomiska konsekvenserna, vilket vi anser ärnödvändigt med hänsyn till det inträffade. I den moderata motionen, som Per här harhänvisat till, har egentligen ingenting att anmärka mot de pengarsom ställs till förfogande. De har inte heller något att anmärka mot de olikaförändringar och förbättringar som sker. Men det är på en punkt som moderateroch reservanter skiljer sig från oss, och det är att de vill att åtgärdernaskall vidtas snabbare än snabbt. Vår uppfattning på den socialdemokratiska sidan är attregeringen gör allt vad den kan för att så snabbt som möjligt få fram deförstärkta ubåtsskyddsresurserna. Det som här gör är ett inlägg ifråga om den upphandling som sker för att modernisera och förändra dehelikoptrar som skall användas för ubåtsskyddsbevakningen. Vi har i denna kammare slagit fast de principer som skallgälla för upphandling. Regeringspartiet och oppositionen har sedan gammaltolika åsikter i den frågan. Jag vill i korthet redovisa att vi socialdemokrateranser att systemet med att ha fasta resurser, som kan både underhålla ochmodifiera den materiel som finns, är mycket viktigt att ha kvar inom de olikaverkstäderna, så att man inte kortsiktigt, bara för att tjäna någon krona ellernågon månad, splittrar dessa resurser och använder andra underhållssystem ochandra modifieringar. Det är alltså, som vi ser det, viktigt att man ser tilldet långsiktiga behovet och att man får en kontinuitet i resursutvecklingen ochatt man får ett resursutnyttjande som gör att risken för kvalificeradematerielmodifikationer skrinläggs. Det är alltså viktigt att vi intekortsiktigt gör som här föreslår - att man gör upphandling där densker snabbast. Överbefälhavaren har vid en hearing i utskottet meddelatatt helikoptrarna inte kommer att vara färdiga . Man kan inte klaraav det beroende på att den import av viss materiel som måste ske inte kan sketill 1985. Det finns inte någonting som säger kan följa och tro på , och reservation -att detta kan ske snabbare än vad den socialdemokratiska regeringen harföreslagit. Med det anförda ber jag att få yrka bifalltill hemställan i försvarsutskottets betänkande 9. Grundläggande inriktning av ubåtsskyddet 179OSWALD (vpk); Det är helt korrekt som säger,att vpk:s uppfattning är att det behövs en skärpning och en förbättring av deresurser och den organisation som skall svara för övervakning och kontroll avvåra skärgårdar och naturligtvis därmed även ett bättre ubåtsskydd. Det har viskrivit i den mofion som jag läste ur, och det har jag sagt här i mittanförande alldeles . Vad vi däremot anser är att dessa 250 milj. mycket välkan tas fram inom de stora militära anslagen på över 21 miljarder för det härbudgetåret. Det är en icke föraktlig summa och man bör alltså i detta trängdaläge, utan att behöva plocka ut mer pengar kunna ordna den här förbättringenoch förstärkningen, om det nu är bara 250 milj. som behövs för ändamålet. Grundläggande inriktning av ubåtsskyddet 180 PER (): Jag skulle tro att det inte heller för OlleGöransson är någon hemlighet att det har varit besvär när detgäller just ombyggnad av helikoptrar inom det svenska försvaret. Jag ärpersonligen övertygad om att det är angeläget att gör ett uttalandeom att denna ombyggnad skall ske med hög prioritet och att tidsfaktorn är avstor betydelse och att man därför när det gäller den här upphandlingen på någotsätt måste avvika från de sedvanliga rutinerna. Men det är en sak till i den här reservationen som OlleGöransson gick förbi - att vi ser det som angeläget att uttalar attden långsiktiga beredskapen för invasionsförsvar skall återställas, fördet är en mycket viktig del i det svenska totalförsvaret. 181OLLE (); säger : Inga pengartill ett förstärkt ubåtsskydd! Han sade ; Inga pengar till någotnytt flygplan! Hur länge skall vi våga tro på vpk:s ansvar - att manföljer oss i alla sammanhang? Men pengarna, de finns någon annanstans, bara maninte bestämmer det för dagen. Jag tror att vpk:s syn på detta blir mer och mer ihålig julängre skall argumentera för vpk. Till vill jag säga; Jag förstår inte hurman skall hitta någon formulering som gör det möjligt att ännu snabbareförstärka ubåtsskyddet , som försvarsministern klart uttrycker det:Ubåtsskyddet måste med största skyndsamhet förstärkas. Hur skall man hittanågra ord eller någon formulering som gör det möjligt att förstärka det ännusnabbare? Låt mig till slut säga att det är även socialdemokraternasuppfattning att den nuvarande eftersättningen av invasiorisförsvaret inte fårbli hur långvarig som helst. Invasionsförsvaret bör möjligt återställastill den nivå som slogs fast försvarsbeslut. Per harliksom jag m. fl. all anledning att titta på detta i den kommitté som seröver hur man skall fullfölja försvarsbeslutet . 182 (vpk); Det är litet klumpigt av attyttra sig på det sätt som han gjorde, för jag har ju sagt attvi inom vpk visst tycker att marinens resurser bör förstärkas. Men vi vill intesatsa några nya pengar i höjda militära anslag. Plocka fram pengarna frånJAS-projektet eller någon annanstans från de stora militära anslagen! Då går detsäkert att förbättra ubåtsskyddet och även den andra övervakningen.Försvaret kan ju också visa var man gör av alla de pengar som försvarettidigare har fått. 183 PER (): Jag förstår mycket väl att vill gå in på frågan om att påskynda ombyggnaden av helikoptrar, för detär tyvärr på det sättet att just frågan om ombyggnaden av helikoptrar har variten mångårig Med denna reservation eftersträvar vi helt enkelt Nr 52 att få enpåtryckning på försvarets myndigheter och på regeringen, så att man \j j verkligeninser hur angeläget det är att detta sker med stor skyndsamhet. q , , loc'» 184 (): 7. Vissa frågor inom Herr talman! Jag bara konstaterar att vill lägga sig i den , ,, .. .. " oe c den allmanna for- upphandlingsom just nu sker när det gäller modifiering av helikoptrar till ... . Överläggningen varhärmed avslutad. Mom. 1(övervakningen av de svenska farvattnen) Utskottets hemställan bifölls med 315 röster mot 19 förmotion 166 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 3 (grundläggande inriktning av ubåtsskyddet) Utskottets hemställan bifölls med 181 röster mot 154 förreservationen av Per m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Punkt 2 (Marinförband: Ledning och förbandsverksamhet) Utskottets hemställan bifölls med 315 röster mot 18 förmotion 166 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 2(Marinförband; Materielanskaffning) Utskottets hemställan bifölls med 320 röster mot 16 förmotion 166 av .Werner m. fl. i motsvarande del. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. 27 § Föredrogs betänkande 1983/84:10 Försök med uppdelning avkrigsförbandsövningar inom armén (prop. 1983/84:59) Utskottets hemställan bifölls. 28 § Vissa frågor inom den allmänna försäkringen betänkande 1983/84:14 om vissa frågor inom denallmänna försäkringen (prop. 1983/84:66). Vissa frågor inom den allmänna försäkringen 185BARBRO i (m): Eftersom vi har ont om tidber jag först avallt att få yrka bifall till de moderata reservationerna fogade till dettabetänkande. Jag hade hoppats att vi skulle haft vår sjukvårdsministeribland oss här , när vi har att behandla frågor av största vikt för bådeläkare och tandläkare. Men har tydligen i stället valt att geintervjuer genom TT och . För sedan sade att hon hoppades att landstingen, när det blir fullt klartatt tillgången på tandläkare blir god, kommer att ha chansen att anställaytterligare tandläkare. Behoven finns där, bl. a. för de äldre patienterna. Men landstingens s. k. L-KELP talar ett helt annat språk:man kommer att minska antalet tandläkare inom folktandvården av ekonomiskaskäl. Vidare säger att en ökad tillströmningav privatpraktiserande tandläkare inom ramen för den allmänna försäkringenenbart av arbetsmarknadsskäl knappast är samhällsekonomiskt försvarbar. Detmåste vara vårdbehovet som styr tandvårdens utveckling. Och visst finns det fortfarande stort vårdbehov, ettskrämmande stort vårdbehov hos våra gamla människor och bland de människor varshandikapp är att de inte haft någon som helst hjälp att komma in itandvårdsapparaten. Här har folktandvården ett stort arbetsfält framför sig.Vårdbehovet finns! En uppsökande verksamhet borde omgående komma till stånd föratt ta hand om alla dessa människor. Av ekonomiska skäl kommer folktandvården inte att nämnvärtbyggas ut . Det vet vi . Barn- ochungdomstandvårr den kommer att kräva mindre tid. Här kommer att finnas en deltandläkartimmar till godo - men de kommer inte att räcka till om målsättningenfortfarande skall vara att av vuxentandvården. skall ske inom denoffentliga sektorn. Dessutom skall man ta hand om alla dessa gamla människor. Till grund för betänkandet ligger proposition1983/84:66. Där föreslår regeringen bl.