prot · G709144 · 1983-12-31 00:00:00 — Det känns angeläget att peka på ett faktum: vill gärnaförsöka få in i ett fack av filosofiskt tänkande där det saknaskonkreta åtgärder. Ändå tror jag alla måste erkänna att inget annat parti harlagt fram så många konkreta förslag när det gäller att verkligen nå målet förvår energipolitik. Vihar drivit frågan om att utnyttja det svenska spannmålsöverskottet tilletanolproduktion. Det har en vittomfattande betydelse såväl för sysselsättningoch ekonomi som för miljö. Framför allt ökar vi därmed möj ligheten att övergåtill blyfri bensin, och vi kan då undgå det farliga gift som bly är. Vi kanminska utsläppen av kväveoxider och därmed minska försurningen ochskadeverkningarna på våra skogar. Vi vill konkret greppa en del avenergifrågorna i egen hemtrakt - - genom ettenergibolag. Genom att i större utsträckning ta till vara resurserna lokalt kanman få ut mera av dem, och därmed kan man snabbare nå målet. Vimenar att naturgasen har sin givna plats i det svenska energisystemet därför attden snabbt minskar vår användning av olja. Särskilt i industriprocesserna harnaturgasen ett mycket stort värde - jag tror att det i första hand är där somvi behöver se till att den kommer till användning. Vi vill sänka skatten pånaturgas till jämfört med de som regeringen föreslår. Detta är ett mycketkonkret förslag. Detpågår en mycket intressant teknisk utveckling även på vindenergiområdet. Dethandlar om enklare vindkraftverk som inte har några komplicerade växelsystem.De har en mindre skala än det vi har i Maglarp, men de kan få en väsentligtbättre produkfionsekonomi. Ensak förvånar mig mycket. har en övertro på att vi kan lösa degigantiska pi-oblem som kärnkraften innebär. Men de tycks inte hanågon tro alls på den intressanta teknik angående alternativ energi som ärunder utveckling. Det är betydligt enklare att utveckla vind-, våg- ochsolenergi än att slutligt lösa avfallsproblemen för kärnkraften. Vimenar att man bör satsa resurserna på rätt sätt. Man skall satsa dem för attvärna om mänsklighetens framtid. 10 (): Den energipolitiska debatten kommer säkert att ta sin tid. Detvisar sig redan nu att företrädarna för de energipolitiska ytterligheterna harsvårt att övertyga varandra om sina resp. programs förträfflighet. Folkpartietsenergipolitik är inriktad på att skapa handlingsfrihet och ettanpassningsbart energisystem. Ensidigt beroende av enstaka energikällor skallundvikas. Energisystemet skall utformas så att det sammantaget ger så få miljö-och hälsorisker som möjligt. Konkretinnebär detta en stark betoning av kravet på att minska oljeberoendet.Ytterligare satsning på att förbättra kämkraftens säkerhet är också heltnödvändig. Folkpartiethar i sitt program slagit fast att en av de viktigaste energipoUtiskauppgifterna är att få fram alternativa energikällor. Dessa skaU kunnaersätta såväl kärnkraft som fossila bränslen. Därför betonar vi nödvändighetenav ett omfattande forsknings- och utvecklingsarbete. Energifrågornadiskuterades intensivt under större delen av . Folkomröstningen 1980skapade nya förutsättningar för energipoUtiken. Omröstningens klara utslagutgjorde grunden för en bred uppslutning kring en energipoUtik som välavspeglade program. Olikariksdagsbeslut har angivit ramarna för energipoUtiken under 1980-talet.Kärnkraften skall vara avvecklad . De fyra outbyggdaNorrlandsälvarna samt vissa andra värdefulla älvsträckor skall av miljö- ochrekreationsskäl undantas från vattenkraftsutbyggnad. I den dåvarande regeringensenergiproposition /81:90, Riktlinjer för energipoUfiken, föreslogs ettprogram för oljeersättning som antog. Tillsammans med de samtidigtbeslutade åtgärderna för energihushållning skall en omfattande oljebesparinggenomföras fram . De gjorda besparingsinsatserna i frågaom olja har visat sig vara imponerande. De fastställda målen har hittillsuppfyllts med råge. Sverigesatsar mycket på energiforskning. Räknat per invånare satsar mer ännågot annat land på forskning och utveckling av nya och förnybara energikällor.Speciellt markant är detta inom områden som solvärme, vindenergi och biomassa. Den s. k. Grafströmska utredningens betänkande. Energisamverkan, börenligt vår mening inte föranleda några åtgärder. Den energihushållningslag somföreslås kommer att kraftigt öka byråkratin både inom företagen och inomstatsförvaltningen utan att det står i rimlig proportion till de effekter somuppnås. Vi anser nämUgen att de styrmedel som redan är beslutade, främst isamband med behandlingen av proposition 1980/81:90, är tillräckliga på det härområdet. Tyder utvecklingen på att de fastlagda målen inte kommer att nås ärdet i första hand dessa styrmedel som måste utnyttjas med större skärpa. Närdet gäller introduktionen av kol har det redan sagts en hel del under debattenhär . Vi vill återigen understryka det vi sagt tidigare, nämligen attutbyggnaden av koleldade anläggningar skall ske på ett planerat sätt, så attsåväl energiförsörjningsintresset som hänsyn till miljön fillgodoses. Dådet gäller miljön konstaterar jag att införandet av skärpta miljökrav förkolanvändning har försenats genom att den proposition som av dendåvarande regeringen lades fram under /82 avslogs avriksdagens socialdemokrater och moderater. Det har mot den bakgrunden varitintressant att lyssna till vad den moderate talesmannen haft att säga när detgäller moderata samlingspartiets försök att bli ett parti som i första handslår vakt om miljön. Det är då viktigt att påminna om vad samma parti intog förställning när det gällde miljökraven i den proposition som lades fram /82. Det här handlandet från socialdemokraternas ochmoderaternas sida har inneburit en allvarlig försening av införandet av hårdarereningskrav. Det är ändå tillfredsställande att förslag som uppfyller våra kravnu kommer att presenteras av näringsutskottet och regeringen. Jaghar därför ingen anledning att utveckla argumentationen på detta område merahär . Vi får återkomma i samband med behandUngen av den s. k.kolpropositionen senare i vår. Under1980-talet är målsättningen att olja skall sparas ellerersättas med andra energislag. Detta mål kan och bör uppnås. Sjunkandeinternationella oljepriser utgör enligt vår uppfattning inget motiv för attansträngningarna att minska det svenska oljeberoendet mattas. Investeringarför energibesparing och övergång till andra energislag skall vara ekonomisktgynnsamma. Detta innebär inte att internationella prissänkningar inte kantillåtas få genomslag på den svenska marknaden. Värmepumpenhar nu lämnat utvecklings- och demonstrationsskedet. Därför är det inte rimligtatt statsmakterna i ytterligare ökad utsträckning i fortsättningen går in medstöd tiU finansieringen på det här området. fastställda anslagsramar börvara tillräckliga. Värmepumpar är det område där teknikutvecklingen visat sigkanske mest lovande. fattade 1977 beslut om riktUnjer för den fysiskariksplaneringen för vattendrag i norra och . De fyra outbyggdahuvudälvarna älv, älv, älv och samt vissa andravärdefulla älvsträckor skall undantas från utbyggnad. anser attdetta beslut måste ligga fast. De motiv som var vägledande beslutgäller fortfarande. Som jag framhöll inledningsvis har ett mycketambitiöst program för forskning och utveckling inom energiområdet. Vi anseremellertid att möjligheterna att forcera programmen bör undersökas på närmasttre områden. Det gäller vindkraft, värmepumpar och energiskog. Vi har redangjort en hel del insatser på dessa områden, men det finns all anledning att påjust dessa områden forcera programmen. De nu gällande och av statsmakterna fastställdariktlinjerna för energipolitiken avser tiden fram till omkring 1990. De förslag som vi behandlar liggerväl i linje med de mål som angavs beslut. Vi har från folkpartietssida därför i de flesta stycken en uppfattning som väl kommer fram i betänkande30 när det gäller energipoUtiken. Det hela grundar sig på de beslut som visjälva har varit med om att utarbeta och fatta så sent som . Påområden där vår uppfattning skiljer sig från regeringens har vi redovisatreservationer till betänkande 30. Jag vill nu kort kommentera de reservationersom står bakom. När det gäller reservation 6 anser vi, som jag redan varitinne på, att den Grafströmska utredningens förslag inte bör föranleda någraåtgärder. I fråga om reservation 11 anser att bidrag börutgå till alla slags värmepumpar oavsett teknisk lösning. Denna fråga hade viuppe till debatt så sent som vid det senaste tillfället då energipoUtikendiskuterades. Jag kan bara konstatera att regeringen i detta fall inte tycks hatagit någon som helst hänsyn till de - enligt mitt sätt att se - övertygandeoch kraftfulla argument som har förts fram om att man på detta område bordetänka om. De begränsningar som gäller kan leda till attinstallation och användning av olika typer av värmepumpar inte kommer attförverkUgas i önskvärd omfattning. Vi finner också skäl att understrykariskerna för att marknaden för värmepumpar snedvrids med nu gällande stöd.Samhällets stöd skall enligt vår uppfattning inriktas på att åstadkomma störstamöjliga energibesparing i förhållande fill de totala investeringskostnaderna.Korrekta bedömningar i detta syfte kan endast göras om samhällsstödet ärkonkurrensneutralt. Regeringen bör därför utarbeta ett förslag tillbestämmelser för statsstöd till installation av värmepumpar som inte missgynnarsådana värmepumpar som arbetar enligt den s. k. frånluftsprincipen. NågonytterUgare medelstilldelning utöver den redan beslutade anser intenu vara erforderlig för detta ändamål, utan det får ske inom ramen för deregler som gäller nu och de anslag som har avdelats. I reservation 5 framhåller vi att vi delar motionärernasuppfattning att det inte bör utgå något stöd till investeringar i terminalerför separering av industriråvara och bränsleråvara. Inrättande av terminalermåste enligt vår uppfattning bygga på frivillig medverkan av de enskildaskogsägarna och ske inom ramen för det nu fungerande leveranssystemet förskogsråvara. Stödet kan leda till att ett väl fungerande leverans- och transportsystemslås sönder. Med den låga lönsamhet som utmärker skogsbruket finns det inteutrymme för sådana, enligt vårt sätt att se, onödiga investeringar ochförlängda transporter som en omfattande terminalhantering skulle innebära. Nr 144 terminalsystem av den typ som här är i fråga torde vidare leda till en den trögrörligoch administrativt tungrodd organisation med krav på väl utbygg- kontrollmöjligheter gentemot skogsproducenterna. Det är självklart att skattemedel inte skall användas till stödåtgärder som kan komma att ge Vi anser att börgöra ett uttalande med här angiven innebörd. Med det anförda yrkar jag bifall tillreservationerna 6, 11 och 45 samt i övrigt fill utskottets hemställan. 11 (vpk): öm man ser tillbaks ungefär , dvs. över den tid då vi har haft ennågot så när aktiv energidebatt i , finner man att det verkligen harhänt mycket. Det har ju konstaterats här tidigare av energiministern och ävenav andra talare. Om vi t. ex. ser på hur det var , då den debatt omkärnkraften och energipoUfiken i stort som ledde fram till 1975års beslut hade kommit i gång, kan vi finna väldiga skillnader i förhållandefill den debatt som förs . Det är roligt för mig och mitt parti attkonstatera att "rättningen" har skett åt vårt håll. Destora optimistiska svängarna - vad gäller kärnkraft och fillväxtfilosofi, Uksomi form av mycket föraktfulla omdömen om alla slags alternativ, om hushållningoch sparande - som då kom till uttryck från de partier och andra grupper i detsvenska samhället som ville ha en utbyggnad av kärnkraften, ser man inte mycketav . Det finns, som sade här fidigare, en större enighet änförr, och den enighet som vunnits har inneburit att man närmat sig oss som ärmotståndare mot kärnkraften. Detär roUgt att konstatera detta, och det är viktigt att understryka att dendebatten alltså har närmat sig vår ståndpunkt. De synpunkter som vi förde fram1974 och även fört fram har ofta - ända fram till alldeles nyligen- varit ganska så bespottade. är det som sagt annorlunda. Dethar talats en del om 1981 års energipoUtiska beslut, som ligger bakom dennuvarande inriktningen av energipolitiken. Det fanns visserligen vissaavvikande meningar när beslutet fattades, men det gick ändå igenom i relativtstor enighet. Jag vill säga litet grand om detta beslut och om hur det hargenomförts. I det avseendet finns det nämligen anledning till kritik, även omdet, som jag sade, har skett en del som är bra. . Det gällde ju att minska oljeberoendet.Vi vet alla att detta var uppe i av den totalaenergitillförseln. är oljeberoendet nere i , och det är bra attdenna minskning har skett. Vi har emellertid från vpk:s sida sedan ett par årtillbaka börjat att föra fram synpunkten att man kanske skall ta det litetlugnare när det gäller att avveckla oljan. Vihar en väl fungerande oljeekonomi i , med en väl uppbyggd struktur, ocholja kommer att under vår generations och förmodligen även under nästagenerations livstid fortfarande att spela en mycket stor och viktig roll i allenergipolitik, såväl i vårt land som i andra länder. Alla föredragningar somvi fått i näringsutskottet från olika intressenter och från dem som är verksamma inom oljeområdethar enstämmigt pekat i den riktningen. Oljan Nr 144 kommer att finnas kvar som en vikfig energikälla . Vi har därför sagt att vitycker att det är oklokt att alltför snabbt driva ned ., qo oljans andel i den svenskaenergitillförseln. När det gäller att fortsätta att minska oljeanvändningenhar det ofta framförts ett ekonomiskt argument. Oljepriset har ökat såkolossalt att även om den svenska oljeimporten har minskat har ändå en stordel av våra importkostnader gått till oljan - 30 miljarder har nämnts avenergiministern här . Detta kan man jämföra Därvid gäller fortfarande - vilket jag kanske skall återkomma till såsmåningom - att vi inte alls vet vad den kommer att kosta när alla faktorertas med i beräkningen. Vihar nu inte i vår motion tagit upp något särskilt yrkandenär det gäller oljan. Vi har skrivningar om det, och vi kommer att fullföljadessa tankegångar därför att vi anser dem vara viktiga. Dethar också utöver ekonomin talats om miljöfaror när det gäller oljan. Man sägeratt oljan är så nedsmutsande och medför så stor miljöpåverkan. Men det är likalätt att komma till rätta med de problemen när det gäller olja som när detgäller kol. Om man ersätter oljan med kol har man alla dess problem -avfallshantering och annat - och ännu större problem när det gäller kärnkraft.Då skulle vi föredra att man tar det Utet lugnare med oljeersättningen. Viåterkommer till detta med kol . Jag tyckte att det var bra attenergiministern här markerade att dessa 3 ä avser enmaximisiffra och inte skall betraktas som ett mål. Det är precis vad vi ocksåhar sagt i vår motion. JagviU också återkomma till det tredje importbränslet innan jag slutar mittanförande. Det gäller naturgas, som vi från vår sida anser måste få mycketstörre uppmärksamhet och mycket större roll i den svenska energiförsörjningen. Detta om den första biteni beslut - om oljereduceringen. Denandra stora och viktiga biten gällde ju kämkraftsawecklingen. Det finns i detsammanhanget anledning att vara mycket kritisk. Det hänvisas i regeringensolika uttalanden i denna proposition och i utskottsbetänkandet fillenergikommittén, EK 81. Den skulle ju lägga fram förslag, problem skulle lösas,osv. har vi under hand fått veta att EK 81 egentligen inte kommer att läggafram något aweckUngsförslag. Man kommer att ta fram en massa digra betänkandensom pekar mot nya utredningar, men man kommer alltså inte att lägga fram någraaweckUngsförslag. EK 81 har egentligen inte fuUföljt det uppdrag som man fick iutredningsdirektiven. pågår en väldig kampanj för att bryta upp denhär biten av beslut, dvs. att upphäva awecklingsbeslutet, som byggerpå folkomröstningsresultatet och det efterföljande riksdagsbeslutet. I denkampanjen går i spetsen. De har verkligen kastat masken ochvisat sitt rätta ansikte, som det var opportunt att inte visa under de år dåkärnkraftsdebatten pågick. Jagtycker att det var bra att energiministern påpekade att vi inte får ta miljöaspekter fill intäkt för att tala för fortsatt användning av kärnkraft - 25 eller t. o. m. för enutbyggnad av kärnkraft i form av kärnvärmereaktorer. Jag har sagt tidigare härfrån talarstolen - och jag vill gärna upprepa det för moderaterna- att detverkligen är dags att sluta med den kampanjen. Det är en falsk kampanj som niför. Ni har inte tidigare varit särskilt intresserade av miljöproblematiken,som påvisades i den debatt som vi för någon vecka sedan hade när det gälldeförsurningen. Därför är det falskt att nu gå ut och tala om hur väldigtmiljöintresserade ni är - bara för att det passar att köra fram detta medanvändningen av Secure och annan kärnkraft för att, som ni säger, rädda miljön. Närni diskuterar energi, så finns det inte för er någonting annat än vattenkraft,kärnkraft och kol. Det är det enda som kan tänka sig när det gällerenergin. I stort sett är allting annat av marginell betydelse. Det är ungefärsom det var , innan man hade uppnått litet större klokskap i dessafrågor. Att välja vindkraft eller något annat alternativ är mest bara"snick-snack" enligt . Den attityd som man intagit i dennafråga är alltså mycket dålig. Jag tror inte att - gav uttryckför det här tidigare - det är en framtidspolitik som svenska folket kommer attsluta upp bakom, tvärtom. Men vi får väl se hur det blir med den saken. Det äri varje fall intressant att konstatera att kopplingen miljökärnkraft redan engång underkänts av svenska folket. Man kommer säkert att göra det även ifortsättningen. Såtill någonting annat. beslut gällde just en utveckling av de olikaalternafiven. På den punkten finns det anledning att vara kritisk. Frånregeringens sida har man nämligen inte satsat tillräckligt mycket på dettaområde. håller man tillbaka olika alternativ till förmån för justkärnkraften, därför att elproduktionen i kärnkraftverken är mycket hög. Av denanledningen kan man inte släppa fram andra alternativ. Några partikamraterfrån vpk kommer senare i debatten att beröra dessa saker. Sammanfattningsviskan jag säga att vi i vpk fortfarande - dock är vi lika kritiska som vi var1981 - ställer oss bakom det aktuella beslutet. Vi förordar inte nu någon nyinriktning av energipolitiken, utöver vad vi tidigare förordat. Vi får avvaktanästa års stora energipolitiska beslut. Sånågra ord om kärnkraften. Det var mycket olyckligt att man föredrog enutbyggnad framför en aweckling. Linje 1 och linje 2 gick ju in för det senarealternativet. Vi får nu dras med detta problem, och vi kommer att få dras meddet även i fortsättningen. Det kanske t.o. m. blir ännu värre, om de kampanjersom drivs från bl. a. moderat håll skulle få minsta framgång. Dethar talats om den nya kärnsäkerhetslagen. Jag kan instämma i vad centernstalesman sagt i detta sammanhang. Det spelar nämligen ingen rollvilka lagar man stiftar, om den regering som skall tillämpa lagarna inte bryrsig om dem utan helt enkelt begår lagbrott. Det var ju vad som skedde härfolkpartiregeringen gav klartecken till laddning av reaktorerna7, 8, 9 och 10. Det stred mot lagen. Då har mycket precisa lagbestämmelser t.ex. om en helt säker förvaring ingen betydelse. I det fallet kan man säga attvillkorslagen spelat ut sin roll i och med den nya lagstiftningen. Inte hellerden nya lagstiftningen kommer att fylla sin funktion, om man så attsäga inte följer lagen. Från vår sida - och även från sida - har vi ifråga om den aktuella utredningen framhållit att vi vill ha ytterUgare detaljerinförda i nämnda lag. Det gäller antalet reaktorer, tidpunkten för enavveckling och annat som på nytt skulle kunna ställa frågan på sin spets - huruvidaman skall begå lagbrott t. ex. när det gäller att föriänga kärnkraftsepoken. Dethar talats mycket om den billiga kärnkraften. Jag har åtskilliga gånger sagt,och jag upprepar det , att ingen kan beräkna kostnaderna. Vi som sitterhär i kammaren kan inte göra det. Det kommer att dröja många -kanske får vi inte reda på det under vår livstid - innan vi vet vad kärnkraftenverkligen kostar. Därför är det argumentet oanvändbart i det här sammanhanget.Att man sedan subventionerar driften nu är en annan sak. Man använder billigvattenkraft för att subventionera elkraften från kärnkraftverken. Det ärnågonting som kraftföretagen gör, med statliga i spetsen. Detandra stora problemet är naturligtvis avfallsfrågan, som jag redan varit innepå. Den frågan är ännu inte löst. När det gäller avfallsfrågan ochupparbetningen föreligger nämligen risk för en koppling och en samverkan mellankärnkraften å ena sidan och kärnvapnen å andra sidan. Den koppUngen är fulltklarlagd, och den erkänns numera av vetenskapsmän över hela världen. Inteheller det problemet kan man skjuta ifrån sig. I ett antal motionsyrkanden,vilka vi följt upp i reservationer, har vi vänt oss emot förhåUandena när detgäller anslag för tillvaratagande av avfall etc. Jag skall inte i detalj gå inpå dessa saker. Slutligenvill jag säga några ord om naturgasintroduktionen i . Vi anser inom vårtparti att naturgas är en framtida energikälla, och detta är ett intressantområde, där det har hänt viktiga saker bara under de senaste tre fyra åren.Därför är det förvånande att partierna i övrigt är så kallsinniga inför attSverige, i likhet med andra västeuropeiska stora industristater, skulle satsapå naturgasintroduktion i större skala. Vibehöver bygga ut sydgasprojektet till ett västgasprojekt. Det är bra om vi kanfå in norsk gas norrifrån, och det är ännu bättre om vi via kan kopplain oss på de stora sovjetiska gasfyndigheterna. Jagär övertygad om att detta kommer. Det är bara synd att vi nu kommer på efterkälkeni den naturgasintroduktion som hela i övrigt satsar på. Jagvill med detta; fru talman, yrka bifall till alla de reservationer inäringsutskottets betänkande där mitt namn förekommer. 12 ,(): Det är måhända symptomatiskt för situationen inom oppositionen attreplikerna skiftas främst inte mellan företrädare för regering och oppositionutan inom oppositionen och då närmast mellan och centerpartiet.Detta har vi upplevt på ett mycket påtagligt sätt här i replikskiftetmellan och . noterarjag att även kommen- teradereplikskiftet mellan de två med att säga att vi nu hade hört de energipolitiskaytterligheterna tala och att de hade fortsatt svårt att komma överens. Jag tycker det är intressant att konstatera attsammanhållningen och kontinuiteten inom energipolitiken står numerasocialdemokratin för. Sedan kan man konstatera ytterligare att blevriktigt ordentligt upphetsad i sina inlägg här . Vi fick höra ord somsvek, mord, begravning och mycket annat virvla genom luften. Men om man ändåskall försöka sig på en sammanfattande bedömning av diskussionerna i näringsutskottetom den allmänna energipolitiken kan man kanske konstatera att beträffande denövergripande energipolitiken, som vi tar upp , är debatten här i riksdagentrots aUt inte helt fräsch längre. Vi intar våra invanda posifionerpartierna emellan - låt vara att röstläget varierar från fid fill annan.Utskottsmajoriteten upprepar sina tidigare intagna ståndpunkter i vad gällerden allmänna inriktningen av energipolitiken, kärnkraftens aweckling, Secure,naturgas, värmepumpar, energisparande, sol- och vindkraft osv. Oppositionen -och då i första hand , och vpk - reserverar sig på nyttbeträffande i stort sett samma punkter som förra gången vi hade dessa frågoruppe. innehåller det allmänna energipolitiska betänkandet 61 olikareservationer. En utomstående betraktare kan då mycket väl komma tillslutsatsen att vad vi utför i debatten numera är en rituell energipolitisk dansmed väl inövade turer, låt vara - med tanke på - att intensitetenbland dansarna växlar. En viktig orsak, fru talman, till detta är naturUgtvis attfolkomröstningen lade fast den gmndläggande inriktningen avenergipolitiken. På den basen har den socialdemokratiska regeringen tagit itumed frågorna och byggt vidare på dem.