prot · G709100 · 1983-12-31 00:00:00 — Mot den bakgrunden vill jag påstå att en av de viktigastereformer som utbildningsministern kan genomföra för gymnasieskolan, i avvaktanpå tillträdeskommitténs bedömning, är att åstadkomma en förbättring av dagensantagningssystem. Ett första steg skulle kunna vara - fortfarande i avvaktan påtillträdeskommitténs bedömning - att öka direktintagningen, från de 33procenten till . Det skulle vara en välkommen förändring för alla dem somnu går på gymnasiet och som avser att studera vidare. I ett interpellationssvar harsocialministern uttalat att hon är beredd till samförstånd och tillmötesgående.Inte minst med tanke på det vill jag fråga utbildningsministern: det inte såatt även utbildningsministern kunde gå oss till mötes och i avvaktan påtillträdeskommitténs förslag göra en viktig förbättring av det nuvarandeantagningssystemet? Annars finns risken att utbildningsministern, inte av migutan av socialministern, blir kallad , såsom han kallade sindebattmotståndare i den föregående debatten. För det andra leder antagningssystemet i dagi sig till ungdomsarbetslöshet. I då unga människor behöver utbildning föratt få arbete krävs det av de allra flesta att de först måste ha ett arbeteinnan de kan få en högre utbildning. I stället för konstlade åtgärder motungdomsarbetslösheten borde utbildningsministern därför se till att ungamänniskor kan Om reglerna för antagning till gymnasieskolan ochhögskolan Om reglerna för antagning till gymnasieskolan ochhögskolan Ett första steg - återigen i avvaktan på utredningsförslaget - ärdärför att öka direktintagningen. Det kommer att hjälpa de unga människor som efter gymnasieskolan söker arbete för att få en utbildning. För det tredje leder antagningssystemet alltför hög medelålder vid antagningen till de högre studierna. Medianåldernför de antagna till olika högre studier är omkring för de allraflesta utbildningslinjer. För andra enstaka utbildningslinjer kan den vara ännuhögre. Detta har många konsekvenser. Den kanske viktigaste är attforskarrekryteringen blir lidande. Viljan att satsa på en forskarkarriär ärmindre än . De facto är det också så attlämpligheten att starta en forskarkarriär är mindre än i23-årsåldern eller i ännu lägre ålder. Om regeringen vill göra någonting mycket konkret förforskarrekryteringen, vilket man ju talar om i sin forskningsproposition,borde man därför satsa på att få ned medelåldern vid antagningen till högrestudier. Då skulle man ge de studerande en möjlighet att i en lägre ålderavgöra om de vill pröva på forskarutbildning eller inte. Det skulle gynnaforskningen. Jag skulle i detta sammanhang vilja frågautbildningsministern om hennes syn på vikten av att man får in unga människorpå högskolorna och universiteten och om vikten av att man får ned medelåldern.Jag skulle också vilja få del av hennes bedömning av vad detta innebär förforskarrekryteringen. Är det riktigt som jag påstår att det är av vikt att viser till att man kan börja en forskarkarriär i så unga år som möjligt? Kan i såfall ge besked om varför man inte genom en enkel samförståndsåtgärdkan lösa detta problem till dess tillträdeskommittén kommit med sitt förslag? På grund av att antagningssystemet tvingar ut de flesta iarbetslivet finns det också en betydande risk att en del begåvningar sugs upp iarbetslivet direkt. Sedan blir det aldrig tillfälle att pröva på akademiskastudier och än mindre forskning. Det är en förlust för vårt samhälle. Det är viktigt att slå fast att detantagningssystem som utbildningsministern enligt sitt interpellationssvar villbevara för hela den nuvarande gymnasieskolans årskullar motverkar deutbildningspolitiska, arbetsmarknadspolitiska och forskningspolitiskaambitioner som vi i har anledning att ha. Därför är eri mindrebyråkratisk attityd till hur dessa frågor skall hanteras välkommen. Än en gång: Genom att höja direktintagningen till ochgenom att låta tillträdet till enstaka kurser vara fritt skulle regeringenkunna skapa en tillfällig förbättring till dess utredandet kanomsättas i beslut. Då skulle man också visa att man ser allvarligt påproblemen. Men att döma av interpellationssvaret uppfattar utbildningsministerntydligen inte problemen som så stora att hon vill genomföra någraåtgärder. Och det, herr talman, är beklagligt. Först något om systemet för antagning tillhögskolan. Det stora felet med det f. n. är väl att det har lappats och lagatsi det så mycket att systemet är ganska oöverskådligt. Det har alltså genomförtsför många små ändringar, så att ett ganska stort virrvar har uppstått. Därförmenade jag att man måste se på hela problematiken, och det, måste göras samlati en utredning. Det är därför som jag har tillsatt en tillträdesutredning. Dåtycker jag att det vore synnerligen inkonsekvent att fortsätta det här lappandetoch lagandet. I stället bör vi vara klara över att detta är svåravvägda frågor.Vi bör se till helheten och låta utredningen göra sitt jobb. Det finns också i det här sammanhanget behov av att spridaviss saklig information om hur läget är. och kräverofta att kvoten för dem som har högst gymnasiebetyg skall ökastill . Till det vill jag lägga upplysningen att den faktiskadirektövergången är betydligt större än . I den senasteantagningsomgången hade av de antagna högst gymnasiebetyg ochtillhörde alltså direktövergängsgruppen. Jag anser att såväl unga människor som de som harytterligare livserfarenhet och arbetslivserfarenhet skall få studeravid högskolan. Jag menar också att båda dessa grupper behövs i forskningen. Menjag kan hålla med om att det inte är bra om åldern när man startarforskarutbildning blir för hög. Man kan dock på andra sätt stimulera så attdetta inte sker. Beträffande frågorna om övergången från grundskola tillgymnasieskola är det ju bra att är klara över att vi frånregeringens sida har en mycket öppen inställning till dessa frågor och inte pånågot sätt är låsta. När jag tillsammans med en stor riksdagsmajoritet var medom att acceptera förslaget från en borgerlig regering om att införahöstterminsintagning, så var det definitivt inte för att intagningsfolketskulle få det lättare i sitt arbete, utan det var av omsorg om eleverna. Det ärnaturligtvis också av omsorg om eleverna som man nu skall utvärdera detsystemet. Jag är verkligen medveten om problemen, men jag tycker ändå måste föra en nyanserad debatt om frågorna och inte göra sig skyldigtill förenklingar - som att säga att det är så entydigt negativt överallt.Gunnar har i tidningar kunnat läsa både om kritik och om positivayttringar. Hos honom har tyvärr bara kritiken fastnat. Jag kan rekomendera detnummer av som hade stor information omMora, där erfarenheterna är positiva. Lärarnas riksförbunds tidning ett reportage från en skola i där erfarenheterna var positiva. Nutalar jag alltså om erfarenheter både bland elever och bland personal. Vi harinformation om att man i kommuner som och - och det finnsfler - rapporterar positiva erfarenheter. Jag menar också att om vi skulle komma fram till att vibehöver göra ordentliga ingrepp i antagningssystemet - och när det gällerhöstterminsintagningen - så måste vi ändå se till vad som var målen för denförändring som gjordes och på andra sätt försöka nå dessamål. Vi måste alltså försöka ge eleverna besked om intagningen tidigare än somskedde Om reglerna för antagning till gymnasieskolan ochhögskolan Omreglerna för antagning till gymnasieskolan och högskolan innan reformen genomfördes,och vi måste också få andra möjligheter att anpassa ochgymnasieskolan till varandra. GunnarHökmarks interpellation röjer en okunnighet om förhållandena i skolan, menarjag dock, när han kräver dessa mycket snabba förändringar. Det är helt omöjligtatt , , diskutera och besluta om förändringar i en intagning somdelvis redan är på gång. Till kan självfallet ingenting ske. Mendet här sättet att föra resonemang från sida blir tyvärr ganskavanligt. Man fångas av en kritik som framställs i massmedia och hoppar på olikaföreteelser med en slagordsmässig argumentering, och utan egentliga kunskaperom verkligheten ute i skolan kräver man åtgärder mycket snabbt. De här kraven ivad gäller antagningssystemet är exempel på det, men där finns också det ganskahäpnadsväckande förslaget om att vi nu skall göra om läroplanen förgrundskolan, efter det att den trädde i kraft och innanden i någon större omfattning börjat genomföras - en läroplan som en borgerligregering lagt fram förslag till och som beslutat om. Jagbeklagar att många ungmoderater har tagit över den konservativautbildningsdebatten. kunde också socialdemokrater och moderater ha oUkaåsikter i vad gällde utbildningspolitik, men då byggde ändå påreella alternativ. bygger de tyvärr ofta sina inlägg på stor okunskap ochbristande kontakt med skolans verklighet. 38 (): Jag måste erkänna att jag var något mer på det klara med vad menade när hon höll sig till sitt skrivna anförande än när hongjorde sitt senaste inlägg utan skrivet underlag. Uppenbarligen är huvudtesennu att hon beklagar att hennes debattmotståndare är de som de är, att de ärokunniga och att det var bättre . Detkunde nog vara bra för samförståndsandan att inte vara så mån om attklassificera sina politiska motståndare utan i stället debattera och diskuterai sak! Jaganklagas för okunskap och för att föreslå att vi , under pågående intagning,skulle byta system. Jag föreslår inte det, utan jag menar att intagningen frånnästa år skall ske på vårterminsbetyget. Det är självklart att de som harpluggat med sikte på att bli intagna på de betygen måste tasin enligt nuvarande system. Det är så pass självklart att det inte borde behövamissförstås. Om det var detta anklagelsen om okunskap gällde, förutsätter jagatt den anklagelsen därmed är eliminerad. Jagmåste sedan erkänna, att den som påstår att det är i tvivelsmål om elevernatycker att intagning på höstterminsbetyget eller vårterminsbetyget är bäst -den personen saknar verklighetskontakt. Jag tror inte att hyser tveksamhet på den punkten. Trots de fåtal exempel hon kunderesa hävdar hon att man måste se över intagningssystemet. Jag skulle föreslå attutbildningsministern åker runt litet på Och tar del av vadmänniskorna där tycker - elever och lärare. Jag gör det rätt ofta, och jagmåste säga att jag inte silar informationen när jag påstår att reaktionerna motintagning på höstterminsbetyget är entydiga. Jag tycker att målet borde varaatt se till att systemet kan fungera så att det passar eleverna. Det ärviktigare att vårterminen i nionde årskursen fungerar bra, att eleverna trivsoch att de får ett bra avstamp inför gymnasieskolan än att man har ettintagningssystem som medger det ena och det andra som inte direkt har medkunskaperna att göra. Kanske skall man litet grand prioritera kunskaper meraoch de olika finurligheterna i intagningssystemet mindre, om man inte villsätta press på dem som administrerar intagningssystemet. När det sedan gäller lappandet på systemet för antagning till högskolanvill jag framhålla att vi vill att man skall öka direktantagningarna just föratt minska det beroende som man har kommit in i genom en mängd olika lappar. Istället för många små lappar innebär en ökad direktantagning att man får enlapp som blir större. Detta leder inte bara till att fler kan bli direktantagna. Jag är väl medveten om att väldigt många kommer in direkt frångymnasieskolan. De är fler än kvoterna ursprungligen anger. Det viktiga äremellertid vilka förväntningar gymnasieeleverna kan ha på möjligheten att bliantagna. Detta styr deras val av olika Unjer och deras prioritering när dehämtar in kunskaper i gymnasieskolan. Beträffandeforskningsrekryteringen skulle jag vilja ställa en fråga: Anser att den medianålder som finns för antagning till högrestudier är för hög, att den är för låg eller att den i sig inte föranledernågon åtgärd? Kort sagt: Är den ett bekymmer, vilket jag påstår att den är? Ytterligareen fråga i anslutning till detta. sade att det kanske finnsandra sätt att stimulera till en tidig forskarerekrytering. Jag skulle gärnavilja veta vilka andra stimulanser som finns syftande till att få yngreforskare än att få människor att börja studera tidigare. Omreglerna för antagning till gymnasieskolan och högskolan 39Utbildningsminister : Herr talman! Vi är eniga om att detföreligger ett problem när det gäller övergången från tillgymnasieskolan. Om hur entydiga de negativa erfarenheterna är kan vi däremot halitet delade meningar. När jag säger att de frågor som harställt vittnar om okunskap, avser jag inte problembeskrivningen utan kravet påorealistiskt snabba lösningar. Jag bara läser innantiU i . Han frågar om jag vill "genomföra några förändringar införhögskoleantagningen ". Detta frågar han alltså i mars månad.Det är nu man lämnar in ansökningarna tiU . Här är det så påtagligtatt pennan har sluntit, eller också vittnar det direkt om okunskap. Även ifrågan om höstterminsintagningen talar om "fr. o. /85". Vi skulle kunna debattera mycket bättre, om kraven varmera realistiska. Omvi dessutom kunde vara överens om att försöka skapa en skola, där kunskapernaär det viktigaste och betygspoängen betyder mindre, skulle jag vara väldigtglad. Jag tycker att det ofta, särskilt i gymnasieskolor, är plågsamt att sehur eleverna stressas under betygskonkurrens inför prov osv. Om reglerna för antagning till gymnasieskolan och högskolan så att detappar bort de verkliga kunskaperna och bara läser inför betyg och prov. Beträffande forskarutbildningsfrågorna sade jag att detkan finnas anledning att inom en del områden stimulera så att vi kan fåbegynnelseåldern sänkt. Men jag tror inte att man kan uttala sig så generelltom detta. Man får från område till område studera vad den forskning som sedangenomförs bygger på. Även i vad gäller forskarutbildning kan det vara av stortvärde att människor har varit ute i arbetslivet . och på det visetskaffat sig erfarenheter, som de sedan kan ha nytta av i sin forskning. 40GUNNAR (): Utbildningsministern ser svårigheter med attförändra direktintagningen till högskolan, men man har ju genomförtförändringar tidigare, från direktintagning till och därefter till . Det borde då också vara möjligt att genomföra en förändring till eller,om vi skall hamna mitt emellan, . Det oöverstigliga hindret uppträder intenär man har uppnått direktintagning, och jag hävdar att det nog skullevara möjligt att genomföra en sådan förändring till kommande höst. När det gäller intagningen från är detsjälvklart, som jag sade tidigare, att det inte kan ske med den årskull som går i nian, utan min fråga avser en antagning från /85, dvs.den årskull som då går i nian. talade om betyg och den stress som deskapar. Jag tror inte att hon där heller har särskilt god kontakt medverkligheten. Om hon liksom jag, åkte runt och besökte skolor rätt ofta, skullehon finna att en mycket, mycket klar majoritet av elever vill habetyg, därför att de uppfattar att betyg är en stadga i kunskapsinhämtandet. Deger besked om hur mycket man kan och hur pass mycket mer man måste arbeta. Och notera en sak, : De strejker som ägerrum i skolor och de reaktioner som vi får från elever runt om i helalandet avser just att de vill ha mer betyg, att de vill ha betyg i enskildaämnen och att de vill använda sina vårterminsbetyg. Det här med verklighetskontakten är inte alltid så lätt,men man skall nog akta sig för att beskylla andra för att sakna kontakt medverkligheten när man uppenbarligen inte är orienterad om hur eleverser på betygen. ytterligare en sak, som vi inte har berört, ochdet är någonting som händer vid antagning till de högre studierna närmedelåldern pressas upp. Utbildningsministern gav inget svar på min fråga omdet är en bra medelålder som vi har . De sociala villkoren för att kunna följa med i denakademiska undervisningen försämras när man blir äldre, av det skälet att mandå har etablerat familj och har andra krav på den ekonomiska standarden. Vi serdenna effekt i form av att allt fler och fler tar på sig för attfullfölja sina studier och att fler och fler tvingas avbryta studierna. Det voredå enkelt, om utbildningsministern tog verkligheten i sina händer och gickSveriges studerande till mötes genom att öka direktintagningen till högskolan.Det går, om bara viljan finns! Anf, 41 Utbildningsminister : Jag gör många besök i framför alltgymnasieskolor och träffar väldigt många elever som känner sig mycket tyngdaunder betygskonkurrensen. Jag är förvånad att inte träffarsådana elever. Vidare tycker jag att , när han är ute iskolorna, skulle precis som jag kunna ingjuta litet mera mod i mångagymnasieungdomar genom att tala om att de faktiskt i så hög grad får rum ihögskolan, när de söker dit, och inte sprida en mycket nedslående informationomkring sig. Garantiregeln för direktövergång är , men den faktiskadirektövergången är . Hjälp till att sprida den informationen - det vorebättre än att ställa krav på ! Otn reglerna för antagning till gymnasieskolan ochhögskolan Anf, 42GUNNAR (): Det viktiga är ju här hur stor andel som destuderande uppfattar som garanterad för direkt intagning, eftersom det är dettasom styr deras olika linjeval. Är utbildningsministern verkligen främmande föratt det på våra skolor pågår ett kontinuerligt taktikval mellan olika linjer,där man i stället för att välja den linje som är lämpligast i förhållande tillvad man sedan skall studera eller vad man själv vill läsa väljer linjer där manhar större möjlighet till högre betyg för att sedan komplettera? Är även dettanågonting främmande för utbildningsministern? Självfallet känner jag till också detta, menju mer av snedinformation man ger till eleverna, desto värre blir ju densitutationen. Det är därför jag tycker att vi skall se till den faktiskasituationen, som visar att vi har direktövergång. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § På förslag avtalmannen beslöt kammaren att ajournera sina förhandlingar till , då de till dagens bordläggning anmälda utskotts-betänkandena väntadesföreUgga. 12 §Förhandlingarna återupptogs under ledning av förste vice talmannen. 13 § Anmäldes ochbordlades Proposition 1983/84:128Förslag till lag om företagshypotek m. m. Nr 100 14 § Anmäldes och bordlades 16 mars1984 1983/84:21 Anslag till Riksgäldskontoret:Förvaltningskostnader på tilläggs- budget II till statsbudgeten för /84 (förs. 1983/84:8 och 1983/84:17delvis) 1983/84:22 Tilläggsbudget II inom verksamhetsområde(prop. 1983/84:101 delvis) 1983/84:16Polisens organisation, m. m. 1983/84:89) 1983/84:18Anslag till rättshjälp m. m. 1983/84:100 delvis) 1983/84:14Lagstiftning beträffande ideella föreningar och stiftelser 1983/84:15Handikappades tillgång till upphovsrättsligt skyddade verk 1983/84:16Ägarlägenheter och bostadsrätt 1983/84:18Underhållsbidrag m. m. betänkanden /84:16Studiesocialt stöd (prop. 1983/84:100 delvis) 1983/84:17 Anslag tilladministration av socialförsäkring m. m. 1983/84:100 delvis) 1983/84:14Anslag till omsorg om äldre och handikappade m. m. 1983/84:100 delvis) 1983/84:15 Anslag m. m. till Allmänhälso- och sjukvård och till Övrig 1983/84:100 delvis) 1983/84:14 Vissa anslag till vuxenutbildning (prop.1983/84:100 delvis) 1983/84:14 Anslag till Sjöfart m. m. 1983/84:100delvis) 1983/84:24 Förslag tiU ändring ilagen (1979:425) om skötsel av jordbruksmark (prop. 1983/84:96) 1983/84:22Teckning av aktier i (prop. 1983/84:102)1983/84:23 Teckning av aktier i och , (prop.1983/84:70 och 1983/84:98) och om statUga företag i övrigt 74 1983/84:16Fastighetsbeteckningsreformen m. m. 1983/84:17Anslag till (prop. delvis) 1983/84:18 Anslag till lantmäteriet m. m. (prop.1983/84:100 delvis) 1983/84:19 Anslag till räddningstjänst m. m. (prop.1983/84:100 delvis) 1983/84:20 Allmänna samlingslokaler (prop. 1983/84:100delvis) 1983/84:21 Energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. 1983/84:100delvis) 15 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1983/84:132av () till statsrådet om tobakensskadeverkningar: Tobaksbruket är ett av nutidensstörsta hälsoproblem. Nästan vart tionde dödsfall i vårt land beräknas hasamband med tobaksrökning. De olika åtgärder som samhället vidtagit alltsedan 1963för upplysning om tobakens skadeverkningar har glädjande nog lett till attandelen rökare i befolkningen minskat avsevärt. Under de allra senaste årentycks dock minskningen ha upphört. Vissa bedömare har t.o.m. börjat befara atttobaksbruket åter skulle kunna öka. a. mot denna bakgrund gjorde en framställning till regeringen. I skrivelsen uttryckte socialstyrelsensin oro för den rådande situationen på tobaksområdet och framhöll därför detangelägna i att fästa regeringens uppmärksamhet på behovet av åtgärder ihälsofrämjande och sjukdomsförebyggande syfte. Inom finns en samordningsgrupp förtobaksfrågor i vilken ingår representanter för såväl olika myndigheter somorganisationer. Efter diskussion inom samordningsgruppen hemställs i skrivelsen "att regeringen genom officiellapolicyuttalanden stärker den aktiva tobakspolitiken och vidtar åtgärder så att lagen med vissa bestämmelser om marknadsföring avtobaksvaror skärps i enlighet med tobakskommitténs förslag, så att motsvaranderegler som gäller för alkoholreklam blir tillämplig också för tobaksreklam att tobaksbeskattningen används mer aktivt ikonsumtionsdämpande syfte och att skattehöjningarna - efter en inledande, merbeaktansvärd höjning -anpassas så att priset på tobaksvaror ökar åtminstone isamma takt som konsumentprisindex samt att en särskild hälsovårdsavgift införs på tobaksvaror föratt finansiera det centrala arbetet mot tobaksskadorna". , nämligen ijanuari 1983, anhöll tobakensskadeverkningar, NTS, i en skrivelse till regeringen om "att regeringen förstärker arbetet förminskning av tobaksskadorna genom att, på grundval av tobakskommitténs förslag, a) fastställa enofficiell, aktiv tobakspolitik där arbetet för minskning av tobaksskadornaidentifieras som en viktig del i folkhälsoarbete, samt b) skyndsamtpåbörja genomförandet av ett sådant utvidgat åtgärdsprogram som kan föra framtill de för tobakspolitiken uppställda målen". I denna skrivelses syfte instämde ett fyrtiotal personer iledande ställning inom organisationer och myndigheter eller i egenskap avexperter på hälsovårdsfrågor. Med hänsyn till vikten av att begränsa tobaksbruket ochdärmed tobakens skadeverkningar är det väsentligt att de i de båda skrivelsernaframförda förslagen leder till åtgärder. Mot dennabakgrund vill jag till statsrådet ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning avsocialstyrelsens och NTS skrivelser angående åtgärder för minskning avtobaksskadorna? 1983/84:133av () till bostadsministern om kommuns ansvar för förlust påbostadslån för småhus: Enligtbostadsfinansieringsförordningen (19 §) utgår bostadslån för småhus som skallbebos av låntagaren endast om kommun åtagit sig att, om förlust uppkommer,gentemot staten svara för förlusten intill ett belopp som motsvarar avlåneskulden vid förlusttillfället. Till bostadsfinansieringsförordningen har bostadsstyrelsenatt meddela ytterligare tillämpningsföreskrifter. I anslutning till den ovanrefererade 19 § har styrelsen angivit att bestämmelsen innebär att kommun iförsta hand svarar för uppkommen förlust. Den ursprungligen gällande ordningen avseende 19 § byggerpå beslut (CU 1974:36) om riktlinjer för bostadspolitiken. 1detta betänkande behandlades proposition 1974:150. Varken i propositionen elleri utskottsbetänkandet finns stöd för den tolkning av 19 § som bostadsstyrelsengjort. Frågan om i vilken ordning stat och kommun skall svara för förlusternaberördes över huvud taget inte i propositionen eller i utskottets betänkande.Ett accepterande av regeringsförslaget om det kommunala ansvaret bör därförenligt min mening innebära att avsikt varit att stat och kommunskulle, med fördelningen resp. , solidariskt svara för uppkomnaförluster. föreskrifter innebär, som framgått ovan, enannorlunda ansvarsfördelning. Med hänvisning till det ovan anförda vill jag ställaföljande fråga till bostadsministern: Vilkaåtgärder avser bostadsministern vidta för att den ovannämnda