prot · G70937 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:37 Förhandhngarnaleddes till en början av förste vice talmannen. 1 § Justerades protokollen förden . 2§ Svar på fråga 1983/84:139 om sammailSättningen av djurförsöksetisk nämnd har frågat mig om jag är beredd att vidta sådanaändringar för de djurförsöksetiska nämnderna att ansökningar inte kan komma attprövas av anställda vid det sökande företaget. Ivarje högskoleregion finns en djurförsöksetisk nämnd med uppgift att prövaplanerad användning av djur för vetenskapligt ändamål. I varje nämnd skall ingålika många lekmän, forskare och representanter för personal som handharförsöksdjur. Närmare föreskrifter orfi nämndernas organisation och omhandläggningen av ärenden har meddelats av lantbruksstyrelsen. I dessaföreskrivs att ansökan om etisk prövning i första hand skall prövas av en gruppom minst tre ledamöter ur nämnden, en av varje kategori. Vidare föreskrivs atten ledamot inte får delta i prövningen av ett försök i vilket han självmedverkar eller om han annars är jävig. Gruppen skall redovisa sin bedömning iskriftligt utlåtande. Kopia av utlåtandet skall utan dröjsmål översändas tillnämndens övriga ledamöter och till berörd miljö-, och hälsoskyddsnämnd. Sedanprövning i etiska nämnder nu pågått har lantbruksstyrelsenutvärderat verksamheten. Styrelsen har därvid funnit vissa brister, bl. a. avden art som påpekat. Styrelsen avser därför att avhjälpadessa brister genom vissa organisatoriska förändringar. Jag utgår från attstyrelsen därvid kommer att vidta sådana åtgärder som medför att en ledamotinte kan delta i prövningen av ett försök i vilket han själv har intresse. Om sammansättningen av djurförsöksetisk nämnd 2 PÄRGRANSTEDT (c): Jag ber att få tacka jordbruksministern för svaret på min fråga. Jag tycker att svaret låter positivt. I och för sig kanman ju ifrågasätta om sammansättningen av de etiska nämnderna över huvud tagetär riktig och om man inte borde stärka djurskyddsintresset. Men detta är enfråga som har tagits upp här i motionsvägen och som vi alltså fåranledning att diskutera i annat sammanhang. Oavsett nämndernas sammansättning är det naturligtvisviktigt att ingen skugga av misstanke om att obehöriga intressen påverkarnämnderna får vila över dem, dvs. att det är helt klart att det inte kanföreligga jäv i någon form. Tydligen föreligger nu enighet om att det finnsbrister i den tillämpning som har skett. Det har alltså förekommit attansökan om att få utföra djurförsök som kan vara plågsamma har handlagts avtremannadelegationer där två av de tre har varit anställda vid det företag somlämnat in ansökan. Jag tolkar svaret så, att man vill försöka rätta till dessabrister. är den formulering som jordbruksministern har valt isitt svar, "att en ledamot inte kan delta i prövningen av ett försök ivilket han själv har intresse", litet grand oklar. Därför vore detvärdefullt att få ett klarläggande om hur detta skall tolkas. Det är viktigtmed en strikt tolkning här, tycker jag. Det kunde därför vara bra att få höraom man får tolka uttrycket "i vilket han själv har intresse" på detsättet att en anställd i det sökande företaget anses ha intresse, så att det dåförehgger jäv. 3 Jordbruksminister : Fru talman! Detsvar som jag har läriinat avser sådana företeelser som föranledde ställa frågan. 4 (): Jag tycker fortfarande att jordbruksministernsformulering inte är riktigt kristallklar. Jag tror att det vore värdefullt omjordbruksministern kunde ge oss ett besked här i kammaren. Förväntar sigjordbruksministern att de förändringar som skall ske kommer att innebära attanställda i företag som lämnat in en ansökan inte kari delta i prövningen avden ansökan? 5 Jordbruksminister : Fru talman!Mitt svar på den frågan är ja. 6 (): Då får jag tacka. Jag tror att det är ettvärdefullt klarläggande. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på fråga 1983/84:142 om användningen av vissagiftmedel Nr 37 har, mot bakgrund av utsläppav kreosot i i , frågat mig om händelser som denna föranledernågra initiativ från regeringens sida i syfte att definitivt förhindraoreglerad användning av giftmedel. Som bekämpningsmedel får användas bara sådana medel somhar godkänts av produktkontrollnämnden genom registrering. Vid impregnering avträprodukter har använts träskyddsmedel som innehåller kreosot. Enligt har den förorening avkreosot som konstaterats i orsakats vid lossning av fartyg ochinte av läckage från impregneringsverk. har tagit initiativtill undersökningar som avser att klarlägga effekterna från hälso- ochmiljöskyddssynpunkt dels av kreosotföroreningen i , dels avanvändningen över huvud taget av träskyddsmedel med kreosot. Sådana händelser som inträffat i visar atthanteringen av kemiska ämnen och produkter behöver förbättras. Som bekant harregeringen tillsatt en kemikommission som har till uppgift att se överkemikaliekontrollen. Jag förväntar mig att kommissionen kommer att lägga framförslag till åtgärder som motverkar hälso- och miljörisker med hanteringen avkemikalier. Om användningen av vissa giftmedel 8 (vpk): Jag tackar jordbruksministern för svaret. Tyvärr är inte den händelse som jag har beskrivit i minfråga på något sätt unik. Den här gången var det det cancerframkallande ämnetkreosot som i stora mängder läckte ut i . Arbetare som höll på medmuddring blev sjuka. Återigen upprepades historien - först när skador upptäcktsingriper ansvariga myndigheter. Till råga på allt uppdagades det också att det mycketgiftiga träimpregne-ringsmedlet kreosot används i mycket större utsträckning änvad registerhandlingar vid produktkontrollnämnden visat. Samma sak harkonstaterats i bl. a. , där SJ av produktkontrollbyrån gjortsuppmärksamt på att dess importör inte låtit registrera stora mängder kreosot. Såvitt jag förstår är detta förfarande, dvs. att manunderlåter att anmäla import eller användning av miljöfarliga varor, direktåtalbart. Men har inte ett enda fall prövats rättsligt sedan lagen omhälso- och miljöfarliga varor infördes . Enligt lagen är såvälimportör som användare skyldig att låta registrera hanteringens omfattning ochvarans innehåll. Jag vill fråga jordbruksministern: Hur vill ni iregeringen stävja dessa upprepade överträdelser av lagen? Endast en fjärdedelav de totalt ca kreosot som importeras finns registrerad hosproduktkontrollnämnden. Är det inte hög tid att utnyttja de möjligheter somlagen ger för att sätta press på de importfirmor och företag som uppenbarligenstruntar i våra Om användningen av vissa giftmedel bestämmelser?Så länge som ansvariga myndigheter underlåter att tillgrijsa rättslig prövningoch inskränker sig till snälla tillrättavisningar när överträdelser uppdagaskommer knappast giftanvändarna att skärpa sig härvidlag. På vilka andra områdeni rättssystemet underlåter man att gå vidare rättsligt? Här är det uppenbartså, att man främst ser till företagens behov och inte till de skador som degenom sin hantering kan åstadkomma på människor och miljö. Det är hög tid att vi i verkligenskaffar oss den kontroll över kemikalieanvändningen som förutskickades i lagenom hälso- och miljöfarliga varor. Som ansvarig minister kan jordbruksministernredan nu med gällande lagstiftning initiera ett mer kraftfullt agerande av demsom har att kontrollera efterlevnaden av lagen. Kan jordbruksministern härutlova några sådana initiativ vore det bra. En anledning till att vi tillsattekemikommissionen var att vi har insett att kontrollen inte i alla avseenden ärsom vi önskar att den borde vara. Därför har vi nu möjlighet att bl. a. få enbedömning av erfarenheterna av hur detta har fungerat vi haftdenna lagstiftning. Jag är övertygad om att det är riktigt, som frågeställarenhär säger, att man av och till kan få uppleva att det finns företag som intehar iakttagit föreskrifterna. Självfallet kan det ibland vara svårt att iförväg upptäcka hur de som avser att icke iaktta föreskrifterna tänker handla.Men jag medger gärna att vi behöver effektivare tillsyn och kontroll på dennapunkt. Vi har aktualiserat, och diskuterar inom departementet -med anledning av de motioner som vi väckte och som ingenfrån dåvarande regeringars sida ville göra någonting åt - hur vi skall kunnainföra någonting som vi i en motion kallade AB Svensk miljökontroll, i syfteatt skaffa resurser för att bättre kunna se till att denna övervakning sker pådet sätt som vi alla önskar. 10 (vpk): Jag tolkar jordbruksministerns svar så att hantänker vidta åtgärder, när vi nu ser att lagen inte efterlevs. Det är ju enmiljöskandal som avslöjas i , när vi får veta att bara enfjärdedel av cancerframkallande ämnen finns registrerad. Man skulle kunna sägaatt det bedrivs illegal handel och verksamhet med dessa ämnen. Att kemikommissionen har tillsatts är bra. Men det finnsju, som jag sade i mitt anförande, redan nu möjligheter att ha en striktarekontroll när det gäller användning av miljöfarliga kemikalier och andra varor. Jag skulle vilja se ett förfarande, där importören redaninnan han fört in sina varor har gjort sin anmälan till produktkontrollnämnden.Det förfaringssättet har man i . Kontrollerande myndighet har då möjlighetatt sätta stopp för ytterligare införsel och tillverkning, om man t. ex. anseratt varan kan ersättas av en mindre miljöfarlig produkt. Lagen om hälso- ochmiljöfarliga varor är en stark lag, om den utnyttjas rätt. möjlighetatt ställa krav på användaren att välja alternativa ämnen och att redogöraöppet och redigt för vilka mängder som används. 11 Jordbruksminister : Fru talman!Avsikten är att lagen skall fungera på det sättet. Låt mig slutligen fåtillägga, att vi motionerade om denna kemikommission, och vi hadekanske varit en bra bit på väg när det gäller den här frågan om vi tidigarehade fått gehör för vår uppfattning om angelägenheten av att få dennagenomlysning av förhållandena beträffande kemikaliehanteringen. får vijobba på med denna utredning, som har fått så kort utredningstid som möjligt,och jag hoppas att vi mycket snart skall kunna dra slutsatser av dess arbete. Om åtgärder för att stärka försvarsviljan hos de värnpliktiga 12 (vpk): finns det i en grogrund föratt gå igenom de förslag som jag vet att socialdemokratin har väcktmotionsvägen . Det fanns motsvarande motioner även frånvpk:s sida. Jag har sagt att jag tycker att kemikommissionen har enviktig uppgift att fylla. Men jag vill återkomma till att det finnsmöjlighet att öka kontrollen - och ha en bra koll på hur hanteringen medgiftiga ämnen, som kreosot, går till i . Det är skrämmande ochupprörande att enbart en fjärdedel av den totala mängden ämnen som cirklar runtoch används i finns registrerad hos produktkontrollnämnden. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på fråga 1983/84:152 om åtgärder för att stärkaförsvarsviljan hos de värnpliktiga har frågat mig vilka åtgärdersom har vidtagits eller planerats för att stärka och befästaförsvarsviljan hos de värnpliktiga och vilka åtgärder som jag avser vidta föratt stävja tendenser av den art som framförs i en viss tidningsartikel. Den artikel som föranlett frågor återfinnsi tidskriften /CIVIL nr 1983, där det under rubriken lämnas ett antal konkreta tips om hur man skall bete sig för attbli frikallad från värnpliktstjänstgöring. Låt mig inledningsvis konstatera att det knappast kan haundgått någon med intresse för försvarsfrågor att försvarsviljan i Sverigesedan en längre tid är hög, inte minst hos våra värnpliktiga. Den svenskabefolkningen anser uppenbarligen att vårt samhälle är värt att försvara. En högförsvarsvilja hos våra värnpliktiga uppnås främst genom att ge dem en brautbildning, utrusta dem med bra materiel och lämna en objektiv information isäkerhetspolitiska och försvarspolitiska frågor. Åtgärder som syftar tillförbättringar i dessa avseenden pågår ständigt. Jag har läst artikeln och konstaterar för min del att deninte förtjänar någon ytterligare uppmärksamhet. 14 (): Jag tackar försvarsministern för svaret. Låt mig precis som försvarsministern konstatera attförsvarsviljan i vårt land f. n. är hög. Det skall vi naturligtvis vara mycketglada över. Men försvarsviljan måste hållas under uppmärksamhet.Precis som vi ständigt måste vinna demokratin åter måste vi - och det är viöverens om - se till att våra ungdomar får information om försvaret och att denallmänna värnplikten blir uppmärksammad såsom den stora fredsrörelseden utgör. Jag vill, fru talman, fråga försvarsministern om han nuvill ta vara på tillfället att ge ytterligare synpunkter på hur försvarsviljankan hållas ständigt levande. Även om av befolkningen anseratt vi skall ha en allmän värnplikt och sluter upp bakom den, är det ytterligtangeläget att man ute i skolorna informerar om försvaret, om säkerhetspolitikenoch dess målsättningar. Jag tycker att det finns anledning attkommentera den artikel jag åberopat, även om försvarsministern väljer att"ligga lågt". Låt mig erinra om att jag anmält artikeln tilljustitiekanslern, som ju har att vaka över tryckfriheten. 7 kap. itryckfrihetsförordningen handlar om tryckfrihetsbrott, och i 4 § 6 p. angesvad som avses med otillåtet yttrande i tryckt skrift och vad som anses såsomstraffbar framställning. I 7 kap. 4 § 6 p. tryckfrihetsförordningen anges:"uppvigling, varigenom någon söker förleda till brottslig gärning,svikande av medborgerlig skyldighet eller ohörsamhet mot myndighet". Denna brottsparagraf stämmer såvitt jag kan se väl in påinnehållet i artikeln "18 sätt att smita från värnplikten". Däruppmanar man ju bl. a. till ohörsamhet. Jag vill fråga försvarsministern om han ändå inte harnågra synpunkter på artikelns innehåll. Det är en artikel som jag måstebeteckna som föraktlig. Överläggningenvar härmed avslutad. 5 § Meddelande om svar på interpellation 1983/84:51 Jag ber att få meddela att nr 51 om åtgärder mot handelshinder gentemot på grundav utlandsresor inte kommer att besvaras inom stipulerad tid. Jag har kommitöverens med interpellanten om att interpellationen skall besvaras den 24januari . 6 §Svar på fråga 1983/84:115 om upprätthållande av oljeembargot mot har frågat mig om vilkaåtgärder regeringen är beredd att vidta för att upprätthålla oljeembargot motSydafrika. Den strävar efter att fåtill stånd bindande ekonomiska sanktioner mot I FN:s generalförsamlinghar aktivt verkat för detta genom att ta initiativ till och understödjauppmaningar till säkerhetsrådet att vidta sanktioner av olika slag motSydafrika. Endast säkerhetsrådet har den stadgeenliga kompetensen att fattasanktionsbeslut som är bindande för alla medlemsstater, inkl. storahandelspartners, och som därför har utsikt att bli effektiva. När ett landvidtar åtgärder till följd av ett beslut i säkerhetsrådet kan landet inte kommai konflikt med våra internationella förpliktelser, t. ex. enligt . Vadgäller frågan om ett oljeembargo mot har ännu inget beslut fattats isäkerhetsrådet. antog med bl. a. svensktstöd en resolution vari man stöder den oljebojkott mot som flertaletoljeproducerande och oljeexporterande länder vidtagit och upprepar att ettbeslut om oljeembargo i säkerhetsrådet bör eftersträvas. Vidare uppdrogs åt enexpertgrupp att bl. a. förbereda en internationell konferens med deoljeexporterande och oljeproducerande länderna. Något datum för konferensenhar ännu inte bestämts. I detta sammanhang vill jag framhålla att vi med statligamedel givit bidrag till en studie som utförs av en holländskstudiegrupp angående oljetillförseln till . Detta är ett uttryck förden vikt lägger vid denna fråga. kommer att fortsätta att aktivt verka för attsäkerhetsrådet beslutar om sanktionsåtgärder mot samt i övrigt stödjaFN:s och andra organisationers arbete inom detta område i syfte att påvisabehovet av effektiva oljesanktioner. Detta sker i linje med regeringensövertygelse att det är nödvändigt att utsätta för ett kraftigt ökatinternationellt tryck för att förhindra att det förnedrande apartheidsystemet iSydafrika skördar ytteriigare offer inne i och att detta hot motinternationell fred avlägsnas. Enligt vad jag erfarit från har ingenskeppning av olja till med de i ohka sammanhang omnämnda fartygenAthene, eller förekommit företaget varit engagerat idessa. har varit delägare i . Med början imaj 1982 övertog Zenit vissa fordringar avseende och somUddevallavarvet hade på utländska bolag. Enligt uppgift anlöpte och sydafrikanskahamnar och lossade olja där före Zenits engagemang. Ansvaret för befraktningenvid denna tidpunkt låg, enligt vad jag upplysts om från Uddevallavarvets ägare.Svenska Varv AB, hos ett utländskt rederi. Om upprätthållande av oljeembargot mot Om användningen av viss exporterad krigsmateriel 17 OSWALDSÖDERQVIST (vpk): Jag tackar utrikeshandelsministern för svaret på min fråga. Jag kan till att börja med konstatera att de inledandestyckena i svaret utgör en glädjande deklaration från regeringen, att manfortfarande vidhåller och driver denna ståndpunkt - något annat var inte attförvänta. Det intressanta är emellertid själva sakfrågan när det gäller de härtre fartygen som ägs, åtminstone delvis, av . , eller regeringenkan göras ansvariga för de fartyg som förvärvades av Zenit . Men dettredje fartyget, , förvärvade Zenit delägarskap i 1979. Det finns någraintressanta uppgifter om detta fartyg som jag skulle vilja ha litet meraklarläggande besked om. Man har nämligen ganska klara bevis på att i maj1982 har levererat olja i . Svenska Varv har inte kunnat ge någonfullständig och täckande förklaring till vem som har haft tankern under hyra -om det har varit t. ex. det västtyska bolaget , vilket är ökänt sedantidigare för att ha levererat olja till - , efter 1979,som Zenit har haft delägarskap i . Jag skulle gärna vilja ha några ytterligare förklaringartill hur det förhåller sig med den här oljeleveransen till i maj 1982.Om det förhåller sig som jag tror, antar jag att detta strider ganska kraftigtmot vad som har sagts i de inledande avsnitten i frågesvaret - vilket jag anservara en tillfredsställande deklaration. Men frågankvarstår: Vad lossade i ? Enligt vad jag har erfarit från Zenit ShippingAB anlöpte fartyget endast för att ta emot en mekanikersom skulle utföra en reparation ombord. 19 (vpk): Det är naturligtvis mycket svårt att motsägautrikeshandelsminister när han säger att fartyget har varit i hamneni enbart för att ta ombord en mekaniker. Den saken får vi kontrolleraytterligare, eftersom uppgift står mot uppgift. Fartyget har anlöpt hamnen iSydafrika - så långt är det klart. Om fartyget bara har tagit omborden mekaniker eller om det har lossat olja får vi undersökaytterligare. Överläggningen var härmed avslutad. 7§ Svar på fråga 1983/84:116 om användningen av viss exporterad krigsmateriel har frågat mig om jag kangarantera att de eldrör somBofors har fått tillstånd att leverera till s. k. DIVAD-projekt intekommer att användas i den insatsstyrka som byggts upp av jordanska förband förinsats i . fråga är av allt att döma föranledd avuppgifter i pressen om att den amerikanska administrationen skulle stödjatanken på upprättandet av en jordansk styrka för snabba insatser kring och eventuellt också förse den med amerikansk utrustning och amerikansktflygunderstöd. Sedan ställde sin fråga har denjordanska regeringen utfärdat en dementi i vilken det heter att inga planerfinns på en Rapid Deployment Force tillsammans med . Som jag tidigare framhållit i kammaren är DIVAD-systemetavsett för försvar av amerikanska tunga armédivisioner mot luftanfall på låghöjd. Systemet består av pjäsenheter med en vikt på . Vapnet är för tungtoch skrymmande för att passa in i snabba, lättrörliga förband. Tillstånd för export av Boforstillverkade komponenter tillDIVAD-systemet har meddelats utifrån förutsättningen att materielen skall ingåi den amerikanska försvarsmakten och att den inte vidareexporteras. Om användningen av viss exporterad krigsmateriel 21OSWALD (vpk): Jag tackar utrikeshandelsministern också försvaret på den här frågan. Men jag vill beteckna det som struntprat. Det här har vi haft uppe tidigare. Här talarutrikeshandelsministern nu verkligen som regeringens representant för en sjuksak. Det är en hel del felaktiga sakuppgifter i svaret som somutrikeshandelsminister har lämnat också tidigare och som inte blir bättregenom att de upprepas. Jag har naturligtvis också läst om det här med dementierfrån den jordanska regeringen. Det är klart att dylika dementier alltid kommeratt göras i sådana här fall. Men vad vi vet är att RDF-systemet har upprättatsi och att man genomfört stora övningar i , med omfattandeluftlandsättningar av tunga förband. I det sammanhanget vill jag gå in på vad statsrådet sägeri sitt svar om RDF, att det skulle röra sig om snabba och lättrörliga förband.Jag tycker att utrikeshandelsministern skall be sina rådgivare att inte kommamed sådana här uppgifter. Även om vapnet skall förflyttas från kontinent tillkontinent är det ju inte fråga om något slags jägarstyrka. I vapenarsenaleningår artilleripjäser, stridsvagnar - över huvud taget allt vad en modernarmédivision kan ställa upp - och naturligtvis också luftvärnssystem, som vivet kommer att bestå av DIVAD-systemet, eftersom skall byta ut alla sinagamla luftvärnssystem mot DIVAD på armé- och marinsidan och kanske också påflygsidan i den mån det kan bli aktuellt. Utrikeshandelsministern hävdar som sagt att det är frågaom snabba och lättrörliga förband, för vilka det skulle vara omöjligt atttransportera laster på . Vad är det för somutrikeshandelsministern talar om när det gäller DIVAD? Det är naturligtvis helasystemet med dragfordon, pjäser och Om användningen av viss exporterad krigsmateriel Detgår att dela upp systemet. är ju ingenting för ett modernttransportflygplan. Det finns stridsvagnar som väger betydligt ochsom transporteras alldeles utmärkt med amerikanska transportflygplan. Så lämna de här dåraktiga och dåliga uppgifterna åt sidan,. Försök inte slingra er undan att ni har sålt DIVAD-systemettill och att det används av amerikanska stridskrafter över hela världen,vilket min fråga handlade om. Sedan tycker jag att vi kan lämna åsido vår svenskavokabulär när vi talar om stormakter som . Jag tycker inte att vi skall talaom den amerikanska försvarsmakten e. d. Det är inte lämpligt att användasvenska begrepp när vi talar om supermakter som . Detta land använder sinaförband med DIVAD-system, och däri ingår eldrör, över hela jorden vidRDF-insatser, vid stridshandlingar i och senast vid invasionen iGrenada. har inga som helst garantier för att DIVAD-systemetinte ingår i alla dessa operationer. Därför är det ett brott mot de svenskavapenexportbestämmelserna och lagen som ni på nytt har begått. Jag svarade på den fråga som . I tidigare debatter har jag försökt att tillrättalägga hans felaktigauppgifter om DIVAD-systemet, men jag får vid det här tillfället försöka göradet igen. Det står i svaret att vapnet är för tungt, , ochskrymmande för att passa in i snabba och lättrörliga förband. Det är troligenockså därför som den amerikanska armén håller på att överväga ett annat systemän DIVAD för de snabba och lättrörliga förbanden. Konstigare än så är det inte,. Jag har ju gjort uttalandetatt exporten av eldrör till sker under förutsättningen att de intevidareexporteras. Självfallet har jag när jag säger detta skäl att utgå frånatt respekterar de svenska vapenexportbestämmelserna. 23OSWALD (vpk): Den senaste delen av statsrådets inlägg varfullständigt ointressant, för köper antagligen inte svensk krigsmateriel avhög klass för att reexportera den. Det gäller kanske små länder men inte ,så det kan vi glömma direkt. Det intressanta är att den som kommer med felaktigauppgifter inte är jag utan , något som jag övertygande bevisadeförut och som inte har sagt någonting emot. Jag påstår således att inte är någon märkvärdigtransportkapacitet när det gäller modernt flyg. Den kapaciteten har såväl USAoch som andra. Det är alltså dumt och felaktigt att tala omlättrörliga förband när det handlar om Rapid Deployment Force. Där ingår alltsom en modern armédivision har- luftvärnspjäser, stridsvagnar osv. - och viktenkan mycket väl vara och mer. Jag påståratt det är en rent felaktig uppgift i svaret.