prot · G70955 · 1983-12-31 00:00:00 — Då och då har någonorganisationsföreträdare argumenterat för vikten av att organisationerna fårmer makt, men de argumenten har knappast varit besjälade av ett folkhgt stöd.Då och då har någon ekonom på någon av organisatiorierna förklarat att det inteblir så farligt, men mer besjälad har man inte vågat vara. Det är få i den här kammaren som kan påstå att socialdemokratin harsvenska folket med sig när den om , tillsammans med kommunisterna,röstar igenom fondförslaget. Det är däremot många som vet motsatsen. Varjeupptänklig opinionsundersökning har dokumenterat hur brett och hur djuptfondmotståndet är. ner ochdemonstrationer har, hksom talarlistans längd här, vittnat om hur intensivtmotståndet är. Ni socialdemokrater borde därför i den här debatten hasvarat på den fundamentala frågan: Hur skall svenska folket fä ökat inflytandemed löntagarfonder, om det inte tillåts ha det minsta inflytande på om vi skallha fonder eller ej? Det har ni inte gjort och det kan ni inte göra, därför attni vet att svenska folket är emot. Och för er är det inte inflytande som är detviktigaste. När ni om tvingar på gör ni det därför attni sätter socialismen före människors inflytande. Ni gör det därför att nisätter organisationernas intressen före de enskilda människornas. Ni har den nödvändiga majoriteten i riksdag.Ingen fömekar att ni har den politiska rätteri och den politiska makten att genomföralöntagarfonder. Ni vann visserligen makten genom löften som redan är svikna,men ni har majoriteten. Och ingen förnekar detta. Men det beslut som ni nu skall fatta gäller inte baramajoritetens rätt att fatta beslut i strid med minoriteten. Det hör denpolitiska demokratin till. Men till den politiska demokratin hör också att visarespekt för de politiska motståndarna och lyhördhet för människornas åsikter. Makt kan användas med ödmjukhet, men ni socialdemokrateranvänder den till maktfullkomlighet. Makt kan användas med lyhördhet, men nianvänder den till nonchalans. Makt kan användas med respekt för motståndarna,men ni använder den till att förolämpa dem. Därmed tar ni om på erinte bara ansvaret för ett dåhgt ekonomiskt system och en maktkoncentration somär skadlig för demokrati och frihet, ni tar också på er ansvaret för detpolitiska klimat i som blir följden av fondbeslutet. Ni tar på er ettansvar för den misstro mot det politiska systemet som skapas när politikerfattar beslut tvärtemot människors vilja. För vad är det annat än en förolämpning, när ni harerbjudit de icke socialistiska partierna förmånen att genom underkastelse fåförhandla om en socialistisk reform? Och hur skall ni kunna stärka människorsrespekt för det pohtiska systemet, när ni använder den politiska makten tiU attgenomföra beslut som ingen annan än möjligtvis ni själva vill ha? Kännetecknande för den här debatten är bristen påengagemang bland anhängarna. Så fort man har talat om löntagarfonder och socialism,har socialdemokratin sett ut som en skamsen cockerspaniel, och det äregentligen ingenting annat än en ideologisk kollaps när man inte rakryggat harvågat stå för sina idéer. I går fick vi ännu ett uttryck för detta. Dåargumenterade nämligen länge och väl för löntagarforider här ikammaren. I av eftertanke lät han pennan gå pä papperet framför sig,och resultatet har vi kunnat läsa i Stockholms-Tidningen . Man kan ha allamöjliga synpunkter på att kameror spionerar över axeln pä oss här inne ikammaren, men finansministems diktverk är nu ett politiskt faktum. Själv försvarar sig skalden med att han försökte kläda UlfAdelsohns tankar i ord, men den förklaringen faller, därför att den moderata partiledaren inte gärriakari räkna sig till dem som baxat fondfrågan dit den nu har kommit. För miridel tror jag att det är irinersta känslor och tankar som komtill uttryck när pennan vandrade över papperet. Moderata talare har under morgonens debatt gång pä gång uppmanatfinansministem att komma hit och förklara om han tror på fonderna eller inte.Det borde han ha gjort för sin heders skull. Han borde ha gjort det för den socialdemokratiskariksdagsgmppens heders skull. Han borde också ha gjort det av respekt för denriksdag till vilken han som finansminister har överlämnat en proposition omlöntagarfonder. Han borde också ha gjort det av respekt för de människor somborde kunna lita till vad politiker säger. Men han har irite gjort det. Jag färdärför koristatera att när nu kammaren går till beslut, är det sista vi hörfrån det statsråd som har lagt fram förslaget hans eget betyg på förslaget iform av en dikt. Jag skulle vilja tillägna en arinan dikt, som hankunde ha skrivit och som lyder så här: i juletidens gråa slask blir första klappen fonderi en ask. Inte känner jag mig stoltoch rask, när jag nu bhr rödeBrask. Men härtill är jag nöddoch tvungen, så som jag av LO blivitstungen. Varför klandras jag förbrist pä ideal? Inte skall ministrar tropå det som sägs i eget tal. Med de orden yrkar jag avslag på förslaget om löntagarfonder och bifalltill de moderata reservationerna. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.1 (regeringens beredning av förslaget till löntagarfonder) Utskottetshemställan bifölls med 184 röster mot 159 för reservation 1 av m.fl. Mom. 2 (inrättande av fem löntagarfondstyrelser m.m.) Först biträddes reservation 2 av Bjöm Mohn m. fl. med 159 röster mot 20 för reservation 3 avCarl-Henrik . 164 ledamöter avstod fråri att Härefter bifölls utskottets hemställari med164 röster mot 158 för reservatiori 2 av BjömMoUn m. fl. 21 ledamöter avstod frän att rösta. BrittaHammarbacken (c) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha avståttfrån att rösta. Mom. 3 (samhällsfonder ochlokala fackhga investeringsfonder) Hemställan Utskottetshemställan bifölls med 313 röster mot 20 för bifall till hemställan ireservation 4 av . 4 ledamöter avstod från att rösta. 5 protokoll 1983/84:55 Förlängningav drifttiden för Eisers i , m. m. Utskottetsmotivering godkändes med 163 röster mot 159 för godkännaride av den ireservation 5 av Bjöm MoUn m. fl. 20 ledamöter avstodfrån att rösta. Mom.4 (åtgärder för att underlätta personUgt ägande av aktier) Utskottetshemställan bifölls med 183 röster mot 160 för reservation 6 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 5 Utskottets hemställan bifölls. 37 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jagvill fästa kammarledamöternas uppmärksamhet på att talarlistor nu har utdelatsäven beträffande de två sista ärendena på dagens föredragningsUsta, som avsernäringsutskottets betänkanden 12 och 11. Avsikten är att också dessa ärenderiskall slutbeharidlas vid dagens sammanträde. 11 §Föredrogs näririgsutskottets betänkanderi 1983/84:15 om anslag m. m.på tilläggsbudget I inom industridepartementets område(prop. 1983/84:25 delvis), 1983/84:9 om stöd för oljeersättning ochinvesteringar inom energiområdet (prop.1983/84:62), 1983/84:10 om vissa naturgasfrågor (prop. 1983/84:47) samt1983/84:14 om internationellt handels- och iridustrisamarbete m. m. 1983/84:25 delvis). Anf.38 FÖRSTE 'VICE TALMANNEN: Näringsutskottetsbetänkanden 15,9,10 och 14 kommer att behandlas i nu nänmd ordning. Voteringamaäger rum i ett sammanhang efter avslutad debatt. Förstupptas näringsutskottets betänkande 15 om tilläggsbudget I till statsbudgetenför /84. Ifråga om detta betänkande hålls gemensam överläggning för samtUga punkter.Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställas beträffandesamtUga punkter i betänkandet. Förlängning avdrifttiden för Eisers i , m. m. 39 (): I näringsutskottets betänkande nr 15 behandlas regeringens förslag omanslag på tilläggsbudget I inom industridepartementets område. Det är fråga omutgiftsökriingar om sammanlagt 416,8 milj. kr. I förra veckari beharidlades förslag ombesparirigar inom samma departementsområde. Då var det sammanlagda beloppetblygsamma 70 milj. kr. Regeringenhar sagt att industristödet skall trappas ner, men förslaget att ge Eiserytterhgare 38 milj. kr. visar att man snubblat på det första trappsteget. Genomatt dessa medel anslås undanröjer man ett företagsekonomiskt betirigat beslutsom styrelsen för Eiser fattat, av innebörd att all tillverkning av tunnadamstmmpor skall koncentreras till Eisers enhet i . Dessapengar - som i propositionen kallas "kalkylerade merkostriader"-skall täcka kostnaden för 200 arbetsplatser i . Såsent som försäkrade statsrådet i ett frågesvarhär i att tillskotten till Statsföretagsgmppen skall utgöra enengångsirisats. Samma försäkrari gavs i samband med behandlirigen avtekostödet. Även i andra avseenden, fm talman, är anslagsförslaget avslöjandeför socialdemokratisk industripolitik. Gångpå gång har mångmiljonbelopp pumpats in utan att de långsiktigaöverlevnadsmöjUghetema har förbättrats. Nya stödmiljoner kommer att försvinnapå samma sätt. Dylika åtgärder leder dessutom till snedvridningar avkonkurrensen, och de tenderar att framkalla arbetslöshet på andra orter äri därstödpengarna har satts iri. Den framtida och mer lönsamma sysselsättningenhotas av.deselektiva branschstöderi, som oftastkonserverar en föråldrad företagsstmktur. Det är också symtomatiskt attenskilda socialdemokratiska motioner har väckts med anledning av dettapropositionsförslag. I den ena av dessa motioner pekar man på följdverkningarnaför Eisers fabrik i . I den andra motiorien är man orolig förkorisekveriserna för det i . kan inte påräkna samma generositet som statens egna företag. Allt det här visar att regeringen fortsätter med sin redan misslyckadetekopoUtik. Trots allt tal om offensiva satsningar är det i själva verket enfortsättning i samma djupa hjulspår som förut. Det ligger nära till hands attän en gång stäUa frågan: När kommer regeringen att ompröva sin tekopolitik, omdet visar sig att utvecklingen fortsätter åt samma negativa håll som ? Närvi behandlade propositionen om rekonstmktion av Statsföretagsgmppen, ansåg vimoderater att rekonstraktionsarbetet främst bör baseras på en försäljnirig avföretag inom gmppen till icke statUga intressenter. Denna princip måste gällaäven Eiser. Så länge dylika företag behåller sin status som samhällsägdaföretag, som inte kan avvecklas, kommer de att utgöra en alltför betungandebelastning för skattebetalarna. Regeringen borde i stället ha uppmanatStatsföretag att överlåta Eiserföretagen till privat drift för att de skallkunna motsvara kraven från det snabbt förändrade samhället och påskynda sitteget finansiella tillfrisknande. Behövsdet verkligen en statUg koncem för tekoindustrin? Är det inte att låtavart och ett av företagen för sig få bevisa sin livskraft? Förlängningav drifttiden för Eisers i , m. m. Förlängningav drifttiden för Eisers i , m. m. ytterhgare medelstillskottfrån staten kan det enUgt vår meriirig inte längre bli tal om. bördärför avslå propositionen i denna del för att undvika ännu en statligfelsatsning. Socialdemokraterna har ju dessutom redan medgivit - som framgår avbetänkandet - att tillverkningen vid Eiserfabriken beräknas upphöra senast den30 . I praktiken har man inte gjort annat än uppskjutit deofrånkomliga stmkturproblemen över nästa valrörelse. Jagber därför, fru talman, att få yrka bifall till reservationerria nr 2 och 4till finansutskottets betänkande. SlutUgenvill jag med anledning av förslaget om överlåtelse av statens akfier iregionala utvecklingsbolag hänvisa till det särskilda yttraride som fogats tillbetänkandet. Frågan om de regionala investments- och utvecklingsbolagens roll iden framtida närings- och regionalpoUtiken är i behov av en grandlig arialys.Vi avser att återkomma till detta i ett senare sammanharig och är därför riu -i avvaktan härpå - beredda att godta regeringens förslag. 40 (): AC-Invest och Z-Invest tillkom genom en kompromiss mellan centemoch socialdemokraterna i näringsutskottet. Regeringen föreslår nu kort och gottatt Investeringsbanken skall bli huvudman för de båda regionalautveckUngsbolagen. Det verkar som om industriminister är panisktförskräckt för att över huvud taget ha något att göra med den viktiga fråga somkari beriämrias regionalpoUtiskt ansvar. Förnågon tid sedan försökte han att helt delegera ifrån sig det regionalpoUtiskaansvaret till tjänstemän på industriverket. rätade dock delvis uppdet förslaget. Närdet gäller AC-Irivest och Z-Invest anser ceritem att de bör urider ytterligareeri treårsperiod få fortsätta med sin regionala förankring. Ingen som helstutvärdering är gjord. En utvärdering bör då göras . Viföreslår att bolagen får sedvanligtkapitaltillskott - 15 milj. kr. vardera - ur den regionalpolitiska ramen.Regeringen anser att bolagen skall få erforderligt kapitaltillskott frånInvesteringsbanken. Centem ser en risk i att Investeringsbankens inflytandeskall leda till att viktiga frågor som arbete för en bättre inomlänsbalans samtsatsning på de riktigt små småföretagen kommer att eftersättas.UtveckUngsbolagen kan komma i en situation där deras agerande inte nämnvärtkommer att skilja sig från sedvanUgt bankagerande. Avslutningsvisvill jag alltså beklaga att de båda utvecklingsbolagen inte får utvärderas ivanlig ordning innan regering och riksdag vidtar organisatoriska förändringar.Jag ber att få yrka bifall till reservation, reservation nr 1. Dendel av ärendet som berör Eiser kommer från centem att behandlas av LennartBranander. 41 (): Drygt en tredjedel av tilläggsbudget I gäller anslag inomindustridepartementets område, och handlar om kapitaltillskott till statligaföretag. Underutskottsbehandlingens gång så har händelseutveckUngen i gjortatt det ärendet vilar tills vidare. Dessutom har Regioninvest i Norr fått etteget betänkande och kommer alltså som ett separat ärende i kammaren. Dettagör att vi har att behandla huvudsakligen ett anslag, nämligen tillEisers strampfabrik i . Bakom ställningstagande såvälbeträffande Eiser som beträffaride Regioninvest ligger vår principiellainställning till staUgt företagande och särskilt vår negativa uppfattning omkapitaltillskott för att täcka uppkomna förluster inom de statliga företagen. Vihar vid upprepade tillfällen pekat pä de problem som är förknippade medstatligt företagande. Ett sådant problem är att staten, genom att man ocksåspelar en annan roll i samhället, inte kan fungera som enbart ägare. Dettaleder till att ägarfunktionen alltför ofta sätts åt sidan. Jagtycker att det aktuella Eiser-ärendet är ett exempel på det. Där harföretagsledningen, för att klara det lönsamhetskrav som man ålagts, föreslagitatt fabriken i skall läggas ned och tillverkningen av tunna damstramporkonceritreras till fabriken i . Trotsatt regeringen sagt att man kommer att vara mycketrestriktiv med selektivt industristöd så vill man nu anvisa 38 milj. kr. föratt fabriken i skall drivas . Principen om minskat stödtålde med andra ord inte eris en första prövning. Attvi säger nej till pengama beror inte på ointresse för de anställdas svårasituation. Det här är ett typexempel på hur sådana här åtgärder barainnebär ökad osäkerhet för de anställda, och möjligheten att finna nyaarbetstillfällen blir inte bättre genom fördröjningen. Dessutomär det här ett exempel på hur punktinsatser på en plats leder till bekymmer påen annan. Som ett brev på posten kommer protester och krav både från fabriken iMalmö och från KF:s strumpfabrik i . Folkpartietkan alltså inte acceptera propositionens förslag om 38 miljoner till Eiser. Vihar naturligtvis ingen anledning att motsätta oss en försäljning av fabrikentill de anställda eller till andra eventuella intressenter. Finns detföratsättningar är det en utmärkt lösning. Men vad vi säger är att det måste iså fall ske på affärsmässiga villkor, utan statliga subventioner. Annarsriskerar vi bara samma negativa effekter som vi får med det nu aktueUaförslaget. Jag yrkarbifall till reservationerna 2 och 4. Förlängningav drifttiden för Eisers i , m. m. 42 (): Vi behandlar nu näringsutskottets betänkande 15 med anledning avtilläggsbudget I inom industridepartementets område. Låt mig börja med fråganom regionalpolitiskt stöd, där föredragande statsråd Förlängningav drifttiden för Eisers i , m. m. förordat överlåtelse avstatens aktier i och till . En motion har väckts med anledning av förslaget, och en reservation avcentern har fogats till utskottsbetänkandet. Beslutom bildandet och finansiering av de tvä bolagen fattades av 1980.EnUgt beslutet skulle staten förvalta aktierna tills ytterligare erfarenheterhade vunnits. Det anförs i propositionen att verksamheten i huvudsak har fungeratframgångsrikt, men att det finns anledning att förstärka bolagens kontakter medandra organ som arbetar med kreditgivning. Investeringsbank bedöms dåvara en lämplig samarbetspartner. Detsägs också i propositionen att de här två bolagen framöver med oförändrat målskall ha till uppgift att genom finansieUa engagemang i oUka former medverkatill en gynnsam utveckling av näringslivet i de två berörda länen ochangränsande regioner. TageSundkvist och vill i sin reservation att de här bolagen skaUfungera i oförändrad form till och på oförändrade villkor. Vad somegentligen skiljer utskottsmajoriteten och reservantema är att reservantemajust vill att bolagen skall fungera till. Vi skriver i utskottetsbetänkande att utskottet föratsätter att den nye ägaren kommer att tiUvarataden kompetens som finris inom ledningen för de två bolagen regionalt och attstyrelsema äveri i fortsättningen skall ha lokal förankring. Detta har ocksåreservantema funnit väldigt väsentUgt. Jag yrkar bifall tiU utskottets hemställan och avslag på dennareservation. Låt mig sedan övergå till nästa punkt. Jag viU då först säga att jag inte tänker ta upp en stor tekodebatt. Det får vi göra vid senare tillfäUe.I dag behandlar vi regeringens förslag att anvisa 38 milj. kr. tillStatsföretag för att möjliggöra en förlängd drift vid Eiserkoncemensstrumpfabrik i . För att inte förlänga debatten rekapitulerar jag intebakgranden tiU förslaget utan konstaterar bara att det handlar om ett rådramför de anställda att finna altemativa sysselsättningar. Det är väsentUgt ocksåför kommunen, som redan tidigare drabbats väldigt hårt. Medanledning av propositionen har sju motioner väckts och till betänkandet ettantal reservationer fogats. I motionema 192 från , 195 och 199 frånmoderatema samt 203 från centem yrkas avslag på förslaget och hänvisas till motsätter sig selektiva insatser, eftersom dessa leder tiU en snedvridningav konkurrensen. Man har ingen känsla för de människor som drabbas. Man villinte ge det rådmm som regeringens förslag innebär. Jag vill påpeka att dettastöd är temporärt. De negativa effekterna förandra företag i den här branschen, som enUgt föregående talare skulle blimarkanta, behöver inte bU annat än möjUgen margineUa genom den härfördröjningen, medan sysselsättningsproblemen vid en snabb avveckling avtillverkningen i bUr mycket svåra att bemästra. Man behöver få tid påsig. Närdet gäller förslaget i motion 199 av moderatema om en privatisering av Eiservill jag hänvisa till vad utskottet har sagt tidigare, att en rekonstruktion avEiser kan komma att leda till en försäljning av vissa enheter och att enförsäljning också tiU anställda kan bli aktuell. Men det måste ankomma påStatsföretag att göra en sådan bedömning. Det är en fråga för Statsföretag ochEiser. Det finns också en strakturplan där detta altemativ finns med. Jag villockså påpeka att Eiser har rätt att överlåta helaverksamheten eller delar av den till ett annat företag, som i så fall har attfölja de intentioner och åtaganden som gäller för Eiser. Detsammagäller förslaget i motion om fortsatt drift i med en annanägare. Jag vill erinra om att Statsföretag på ekonomiska grander har bedömt atten fortsatt drift i både och inte är möjlig inom ramen föroffertförfärandet, och utskottet har inte funnit anledning att göra någon annanbedömning. Det ingår också i yrkande att företaget skulleöverlåtas till de anställda eUer till annan ägare. Jag vill hänvisa till attden möjhgheten finns. Jagövergår nu till att kommentera motion 194 av m. fl., motion 188från vpk och motion 202 av m. fl. I de motionerna tar man uppolika frågor om stöd till de berörda företagen och strakturen inom denna del avbranschen. finns det möjligheter till stöd i olika former. Iutskottsbetänkandet har vi redogjort för en rad sådana stöd, både individuellaoch kollektiva. Närdet gäller förslaget till strukturplan för tillverkning av tunna stmmpor villjag påpeka att SIND inom ramen för branschprogrammet på eget initiativ eller påuppdrag av regeringen utför delbranschstudier. Företagen kan också ansöka omkonsultbidrag för sådana studier. Vimenar att de önskemål som framförts i motionema - med aktivt arbete, vill jagpåpeka - i stor utsträckning kan tiUgodoses inom ramen för det befintUgatekostödet. De möjUgheter som jag här har angett gäller naturUgtvis inte baraMalmö stmmpfabrik utan också i . Jag förstår oron från deanställda i över att dröjsmålet med flyttningen tUl skuUe varanegativt för i . Jag tror att den oron i detta läge är ganskaobefogad, eftersom stödet är temporärt och gäller endast . Jagvill i detta sammanhang säga att med de åtgärder som regeringen vidtagit bördet finnas goda möjUgheter för de företag som finns kvar att leva vidare.Skulle man från företagens sida anse att ett samarbete mellan företagen bordeetableras - t. ex. beträffande marknadsföringssidan, exportmarknaden, enstrakturplan - bör de kontaktema kuiina tas utan något specifikt uttalande frånriksdagens sida. I en sådan situation bör det också finnas möjligheter - dettar jag för givet - att ta till vara de anställdas kuriskaper och besjäladeintresse av att företagen skaU vara framgångsrika och att låta de anställdadelta. Förslageti motion 194 om en arbetsgmpp tycker vi från utskottets sida borde kunnatillgodoses genom länsmyndighetemas försorg. I en sådan arbetsgrupp bör mannaturligtvis ta till vara och beakta de förslag som har exempUfierats imotionen. Jag vill understryka att det säkert finns många andra projekt, utomde som motionärema har tagit upp, som man bör ta med Förlängningav drifttiden för Eisers i , m. m. Förlängningav drifttiden för Eisers i , m. m. närman tillsätter en sådan här arbetsgmpp. Dådet gäller vpk:s motion om en opartisk revision för att återställa förtroendetinom Eiserkoncemen, vill jag påminna om att vi har uttalat att detmåste ankomma på Statsföretag att se till att Eiserkoncemen har en bra ochkompetent ledning. Jag upprepar gärna detta uttalande. Tillsist begärs i motion 187 av m. fl. att Eisers strakturplanskaU genomföras med beslutsamhet och konsekvens. Jag kan inte finna annat änatt Statsföretags offert innebär just detta. Inte heller i regeringens förslagkan jag ufläsa någontirig annat, även om genomförandet sker med en vissfördröjning. Motionens yrkande är tillgodosett. Jag ber att få yrka bifall till näringsutskottets hemställan i desshelhet och avslag på de reservationer som har fogats till betänkandet. Anf.43 'VENSSON (m) replik: avböjde att ta upp en mer omfattande tekodebatt ,och därför undvek också att i detalj gå in på den kritik som jaghar riktat mot propositionen. Låt gå för att vi kan återkomma till detta litetsenare, men dä vill jag uppmana att efter debatten gå igenomdagens snabbprotokoll och fundera över de synpunkter som jag har redovisat. Låtmig därför kortfattat slå fast att gmndproblemet är det höga kostnadsläget. Attbranschen har förlorat konkurrenskraft beror på att skatter, löner och andra kostnaderhar drivits upp. Socialdemokratema och även facket accepterar och driver på enkostnadsökning. Man vill inte acceptera effekter i form av sjunkandekonkurrenskraft. Överhuvud taget är regeringens högskattepolitik farUg för tekonäringen. Genom att denprivata efterfrågan pressas ned till förmån för den offenfliga minskas deninhemska marknaden. Där har vi det största hotet mot tekoföretagen. Anf.44 () repUk: Det är naturUgtvis riktigt att vi inte kan ta upp en stor tekodebatt , det är inte rätt tid för det. Men det anmärkningsvärda, , ärju att det här förslaget inte ens fungerar som rådmm. Oron i har inteminskat, och dessutom är detta ett typexempel pä hur vi bara flyttar bekymren -i det här fallet till två andra orter.