prot · G70990 · 1983-12-31 00:00:00 — Därmed ökar inte heller vår räntebörda eller vårtutlandsberoende . Det är i stället fråga om en disposition avkreditpolitiken. skulle ha varit lyckliga om budgetunderskottet hade varitlägre, om vi hade kunnat hålla en lägre räntenivå och om vi hade haft en lägreinflation. Därmed hade vi inte haft den begränsade rörelsefrihet som vi nu hari fråga om kreditpolitiken. Försök inte framställa utlandsupplåningen som detegentliga problemet! Jag tror att vet var de egenthga problemenligger. De ligger i den finansiella obalans som vi så att säga fått överta frånhans regering. I fullständighetens intresse vill jag klargöra vad somhänt med vår uflandsskuld sedan devalveringen . Statensutlandsskuld värderades till ungefär 80 miljarder kronor.Devalveringseffekten svarade för . Dessutom hardollarkursuppgången lett till att våra dollarlån blivit 12 miljarder dyrare.Vidare uppgår nyupplåningen till 24 miljarder. Summa: 128 miljarder, varavdevalveringen svarar för 12 miljarder. Utvecklingen i detta sammanhang kan intebeskrivas som nettoresultatet av vår polifik. Skulle vi ha legat kvar påsamma nivå i fråga om bytesbalansunderskottet - 20 miljarder - som under detsista borgerliga regeringsåret, hade vi naturligtvis i motsvarande mån tvingatstill en ökning av utlandsupplåningen som hade varit större ändevalveringseffekten, vilken som sagt svarar för 12 miljarder. Bytesbalansunderskottethar minskat med 15 miljarder. Med detta vill jag framhålla en rimlig relationnär det gäller nämnda siffror. säger, och jag har förstått att det kommeratt återfinnas i den borgerliga retoriken här i finansdebatten , attden socialdemokratiska regeringen praktiskt taget inte.gör någonting för attåter få ekonomisk tillväxt och balans i . Det är möjligt att ni anseratt vi gör fel saker. Men att vi inte skulle ha gjort någonfing sedanregeringsskiftet är väl ändå helt absurt. Jag förstår inte varförman sprider den myten. Jag tror att jag, i fråga om de realekonomiskaförändringar som inträffat , kommer att kunna lämna enrad mycket säkra besked om de förbättringar som gjorts och som i alltväsentligt är ett resultat av den omläggning av den ekonomiska polifiken somskedde. De yttre förutsättningarna för den svenska ekonomin har nämligen inteförändrats i samma utsträckning. Därför blir jag litet illa berörd när en medlem avriksdagen så uppenbart vårdslöst plockar upp en skrift från en av våra privataaffärsbanker och säger att den mer eller mindre är ett bevis på att Sverigemåste devalvera på nytt. Det är klart: om man vill skada ekonomi,svenskt näringsliv och löntagare, då skall man i riksdagslänga omkring sig sådana påståenden som att det är mer eller mindre säkert attSverige måste devalvera igen. Men låt mig varna för att sålättsinnigt åberopa ganska vårdslösa analyser av enskilda ekonomer och barasäga att förhållandena är säkerställda. Det ekonom har gjort äratt beskriva vad som kan hända om den nuvarande politiken misslyckas, och påden punkten håller jag och alla andra med vederbörande. Men det är en sak - attbeskriva effekterna om politiken misslyckas. Vad försökte göravar att beskriva det hela som om ekonom ansåg att om den nuvarandepolitiken fullföljs, så leder den obönhörligt till en devalvering. Det vorebra för , herr talman, om korrigerade sina Måndaeen den formuleringari det avseendet och tog tillbaka vad han sade c pfiorc 1984 8 (); Jag konstaterar att flyrfrån uppgiften att besvara de frågor som jag har ställt. Han vill nu inte enskommentera den prognos som han själv har gett i finansplanen beträffandeutlandsupplåningen , utan han drar sig tillbaka fillförgångna år eller talar i allmänna termer om hur mycket regeringen haruträttat för att sanera ekonomi. Detta kanske är en debatt som viskall föra i övermorgon, men jag vill i alla fall hävda att det enda krafttagsom regeringen har svarat för är den stora devalveringen. Och som just dennadebatt belyser innebär den -utöver vissa fördelar som blir tillfälliga om maninte klarar uppföljningen - en kraffig belastning i form av en ökning av densvenska utlandsskulden. Vad man har uppnått är en bättre export. Men på alla andrapunkter - där det nu pågår någon sorts skönmålning av vad polifiken har letttill - är man i själva verket mycket illa ute. Vi kan ta fallet med inflationen. Det sägs att den haravstannat, men ett faktum är att konsumentpriserna steg med 1,5%jämfört med föregående månad. Det utlovade målet att inflationen skall stannavid måste alltså innebära en inflation på - och detta innan lönerna har fastställts. Finansministern invände nu mot att jag åberopade vadHandelsbankens ekonomer har sagt när de kritiserat att ingenting görs för attråda bot på de grundläggande bristerna i svensk ekonomi. Han vill tydligen hellre skall skönmåla på det vis som SPK och andra gör, för att på någotsätt försöka dölja hur illa ute vi är. Jag vill sammanfattningsvis säga - vi kan väl fortsättadebatten -att läget i svensk ekonomi nu är sämre än inför t. ex. 1978års konjunkturuppgång, och det ger anledning till allvarliga farhågor för vadsom skall komma. försökte göra ett nummer av att detendast är bytesunderskottet som påverkar nettoställning i förhållandetill andra länder och att de övriga faktorer som har lett till den kraftigtökade statsupplåningen egentligen innebär en omfördelning av den svenska utlandsskulden.Ja, detta är naturligtvis riktigt, och jag har aldrig sagt någonting annat. Menvad jag hävdar är att när man på detta sätt passivt anpassar sig till ettprivat kapitalutflöde, då ökar man den risk som staten löper på sinutlandsupplåning. Och jag menar att detta är felaktigt. I alla fall tycker jagatt vi skall diskutera vad man kan göra för att undvika en sådan process. Jagsäger inte detta som något slags förmyndare - det vill jag gärna framhålla -utan jag gör det i syfte att försöka få en riktig utveckling av den svenskastatsskuldspolitiken. bekräftade mina siffror över hur denstatliga utlandsskulden har utvecklats sedan den socialdemokratiska regeringentog över. länge kan man säga att ni inte har dragit på er likamycket som de borgerliga regeringarna gjorde , men ni har haft mindreän på er för att samla ihop till en skuld på 50 miljarder.Just det förhållandet att det redan tidigare fanns 80 miljarder är inget skälatt fortsätta, snarare är det ett starkt argument för att bryta den härutvecklingen och försöka vända den i motsatt riktning. Jag kan inte annat göra, herr talman, än att återigenfråga när nedamorteringen av statens utlandsskuld enligt hansbedömning kan påbörjas. Dessutom vill jag fråga honom om han bestrider mittpåstående att den upplåning som staten med nuvarande politik kommer att företaunder 1984 blir högre än de i finansplanen angivna 10-15 miljarderna, vilket isin tur är mer än vad underskottet i bytesbalansen motiverar. har underden här debatten anklagat mig för att vilja fly från det egentligaöverläggningsämnet, som är förvaltningen av statsskulden. Jag bara konstateraratt han ägnar en allt större del av sina inlägg åt helt andra saker änförvaltningen av statsskulden, nämligen åt allmänna angrepp på regeringen fördess ekonomiska politik. Jag tror att det har gått till på så sätt, herrtalman, att först trodde att han hade fått tag på ett riktigtfett byte, nämligen att staten alldeles i onödan och på för medborgarna farligavägar ökade sin utlandsskuld. har han upptäckt att det inte går att göra såmycket av den historien, och då väljer han i stället att fylla tiden med enannan debatt, en debatt som vi skall ha . Låt mig koncentrera mig på överläggningsämnet. Jag hållerhelt och hållet med om att den egentliga innebörden av - vilkethan nu själv äntligen har kommit fram till - att staten lånar mer än vadunderskottet i bytesbalansen utgör är att staten tar på sig en del av denriskexponering som det privata näringslivet och kommunerna i annat fall skulleha fått stå för. Det finns från statens utgångspunkt inget intresse av att tapå sig denna ökade riskexponering, om man enbart måste utgå från att densvenska kronans enda väg är att sjunka i värde. Men det kan varaså, , att den svenska kronan kan komma att stiga i värde, och dåhar detta varit en från statens synpunkt utomordentligt god affär, jämfört medatt andra skulle ha gjort upplåningen. Med den utgångspunkten - jag har sagt detta -är det en valsituation. Vi kan naturligtvis genom att hårt skärpakreditpolitiken och höja räntorna tvinga ut svenska företag och svenskakommuner på utlandsmarknaden för att låna mer där än vad de gör. Vi kan tvingadem att avstå från att amortera på sina lån och att i övrigt ge krediter. Menvår bedömning är att den risken är större när det gäller möjligheterna att ökainvesteringar, öka sysselsättningen och få fart på tillväxten än med denpolitik vi nu bedriver. Därför har vi gjort denna avvägning och sagt oss atteftersom den enda effekten är en möjlig ökad riskexponering för statens del -den försämrar inte vår nettoutlandsställning och den ökar inte vår långsiktiga räntebörda - är det motiverat att göra på detta sätt. Den bedömning som har gjorts av ,som återges i finansplanen och som regeringen därmed ställer sig bakom, rörandeutlandsupplåningens storlek , har jag ingen anledning att frångå. 10 (): Egentligen är det ganska festligt. i sina fidigare inlägg har valt att uppehålla sig videkonomisk-politiska försyndelser av de borgerliga regeringarna under tidigareår, och jag har bett honom att svara på mina frågor men inte fått några svar,så går jag in på en kortare diskussion om allmänna ekonomiska problem. Då fårjag genast kritik för något slags mattflykt - att jag inte tror mig kunnautvinna mycket av ett ämne som jag tillfälligtvis hade råkat på och därför tarchansen att rent allmänt kritisera regeringens ekonomiska politik. Nej, låt ossåteruppta den diskussionen och ägna oss åt det här mycket viktigaämnet. hade några nya förhoppningar-förklaringar kan man väl knappast tala om. Han undrade varför kronannödvändigtvis skall falla i värde - kronan kan ju stiga - och i så fall har detvarit mycket lönsamt att låna i utländska valutor. Jag sade faktiskt i mittförsta anförande att den möjligheten naturligtvis fanns. Jag sade attchansningen kunde ha gått hem, om man hade gjort någonting för att rätta tillSveriges sargade ekonomi. Men eftersom man inte gör det, utan sitter i lä av eninternationell konjunkturförbättring och inte drar ner på de stora statligautgiftsöverskotten mer än vad som sker, och eftersom man fortsätter att lånautomlands utan någon gräns bara för att hålla nere räntenivån i , dåfinns det ingen möjlighet att detta höga spel kommer att kunna lyckas. Man kan inte heller utan vidare glädja sig åt attdollarkursen nu faller. Ungefär två tredjedelar av våra utlandslån ligger idollar. Men en effekt av det här kursfallet blir av allt att döma att fårhöja sin räntenivå, och räntenivån på dollarlån kommer att stiga. Det man då kanskeinte förlorar så mycket i form av kursförluster får man i stället betala viahögre räntor på den upplåning vi har, numera i ganska stor utsträckning tillrörliga räntor. Hur vi än vänder oss sitter vi mycket obekvämt till. Jagtycker att obehag inför den här debatten och det här ämnettyder på att han inser detta. Men han fortsätter som sagt att hoppas att genomundanmanövrer och glidningar kunna dölja det som verkligen sker fram till dessatt man har stökat över nästa val. Problemet med statlig utlandsupplåning på det sätt som dennu bedrivs, oavsett hur kurserna på utländska valutor utvecklas osv., är attpengarna i allt väsentligt går till konsumtion och inte till produktivainvesteringar. Detta betyder att vi belastar kommande generationer medåterbetalning av utgifter som vi har dragit på oss därför att vi inte harkunnat begränsa vår konsumtion till vad vi själva förmått göra rätt för. Dettaär ett grundläggande moraliskt problem som jag tycker att man inte bara kanvifta bort med att säga att det får gå som det går med utlandsupplåningen, ochom man skall göra något åt den får man kanske höja räntorna och bedriva en hårdkreditpolitik som kan Det räcker inte att anföra sådana argument med hänsyn tillvad som här sker. Jag kan i och för sig förstå att det är behagligare att lånapå de internafionella marknaderna än att försöka tränga sig fram på deninhemska kapitalmarknaden. Men fungerar det här som att hälla fotogenpå brasan. Sverigehandlar helt annorlunda än andra industriländer med ekonomiska problem. Dessaländer utnyttjade sina förbättrade bytesbalanser till att dra nednyupplåningen utomlands. Vi gör alltså tvärtom. Jagfick till slut ett besked på den kanske enklaste frågan jag ställt, nämligenhur finansministern bedömer statsupplåningen . Han säger att det intefinns någon anledning att frångå den prognos som angivits i finansplanen. Dåskall jag ge finansministern några anledningar, så får vi höra hur det låter. Tillatt börja med har vi ett förväntat bytesunderskott på 5 miljarder. Vi läggerdet i botten. Sedan har vi, enligt min bedömning, att räkna med ett fortsattprivat kapitalutflöde, eftersom ingenting egentligen har förändrats i den härbilden, i samma storleksordning som föregående år, dvs. Med denökning av utrikeshandeln som pågår behöver vi förstärka valutareserven med 5-6miljarder. Sedan återstår frågan, hur mycket som kommer att betalas tillbaka iform av tidigare utlandslån. Vi vet redan att förluster för ungefär 3 miljardermåste inlösas. Därtill kan det bli så att vi får anledning att förtidsamorteraen del lån för att skaffa oss bättre villkor. Detta registreras såsom enytterligare ökning av kursförlusterna. Det ger mig ett slutresultat på ca 25miljarder. Vad är fel i denna kalkyl,finansministern? Överläggningen var härmedavslutad. 6 §Anmäldes och bordlades Proposifionerna 1983/84:85 folk-och bostadsräkning, m. m. 1983/84:107 Forskning 1983/84:111 Förslag tillpolislag m. m. 1983/84:113 Ändring icivilförsvarslagen (1960:74) 1983/84:114 Förslag till lag om skyldighet för civilförsvarspliktiga att tjänstgörautanför civilförsvaret m. m. 1983/84:115 Gäststuderande i högskolan 7 §Anmäldes och bordlades Förslag och redogörelse 1983/84:18 revisorers förslag angåendeanvändningen av avbemannade fyr- och lotsplatser 1983/84:19 revisorers berättelse övergranskningen av verksamhet 8 §Anmäldes och bordlades Nr 90 Motionerna den /84:2547 av AllanÅkerlind 1982/84:2548Si\ m. fl. 1983/84:2549 av m.fl. 1983/84:2550av m. fl. 1983/84:2551 av 1983/84:2552 av GötheKnutson /84:2553 av m.fl. Förenklad administration avförsäkringsersättningar vid statsanställdas sjukfrånvaro (prop. 1983/84:109) 9 § Anmäldes och bordlades betänkande 1983/84:25 Rikflinjer för denekonomiska politiken och för budgetregleringen m.m. (prop. 1983/84:100 delvis) 1983/84:21Dubbelbeskattningsavtal mellan och (prop. 1983/84:18) 1983/84:22 Nya förfaranderegler förpunktskatter och prisregleringsavgifter 1983/84:71) 1983/84:23 Överenskommelse mellanSverige och om bistånd i tullfrågor (prop. 1983/84:93) 1983/84:24 Beskattning avtrygghetsförsäkringar för yrkesfiskare m. m. 1983/84:82) 1983/84:25 Den skattemässigabehandlingen av förluster i samband med Vänerskogs konkurs 1983/84:26 Vissa anslag för budgetåret1984/85 inom verksamhetsområde (prop. 1983/84:100 delvis) 1983/84:31 Dubbelbeskattningsavtal mellan och (prop. 1983/84:106) 1983/84:13Anslag fill justitiekanslern m. m. 1983/84:100 delvis) 1983/84:14Anslag till m. m. delvis) 1983/84:15 Ändringar i m.m.(prop. 1983/84:78) 1983/84:12Villkoren för mönsterskydd 1983/84:17Ändring i (prop. 1983/84:83) 1983/84:20Översyn av reglerna om godtrosförvärv 8 protokoll 1983/84:87-91 Måndaeenden /84:9 Tilläggsbudget II 1983/84, (prop. 5 mars1984 84:101 delvis) Medelande om frå- Socialförsäkringsutskottetsbetänkande 1983/84:15 Godkännande av en avinternationella arbetsorganisationen ()antagen konvention om bibehållande av socialförsäkringsrättigheter (prop.1983/84:81) 1983/84:12 Anslag på tilläggsbudget II (prop. 1983/84:101 delvis) 1983/84:11Anslag på tilläggsbudget II (prop.1983/84:101 delvis) 1983/84:12 Anslag till m.m. (prop.1983/84:100 delvis) 1983/84:12Anslag fill m.m. (prop. 84:100 delvis) 1983/84:13 Tilläggsbudget II (prop. 1983/84:101 delvis) 1983/84:21Anslag på tilläggsbudget II (prop.1983/84:101 delvis) 1983/84:22Godkännande av överenskommelsen om samarbetevid bekämpning av förorening av genom olja och andraskadliga ämnen (prop. 1983/84:88) 1983/84:20 Tilläggsbudget II i vad avser industridepartementetsområde (prop. 1983/84:101 delvis) 1983/84:16 Riksdagenslönedelegations verksamhet (redog. 1983/84:14) 10 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1983/84:3i80 av (vpk) tillförsvarsministern om fortsatt drift vid Matarengi Skinnprodukter i : -Det kommunalägda företaget av Nr 90 nedläggning. En stor del av företagets produkfion harutgjorts av skor för Måndaeen den försvaret. Företaget kan genom sinlokalisering och hittillsvarande produk- Snnrsl984 tionsinriktningha betydelse för möjligheterna att upprätthålla en krisbered- skåp inom beklädnadsområdet. Jag villdärför fråga försvarministern: Vilka åtgärder avser försvarsministern att vidta för atttrygga fortsatt drift vid i ? 1983/84:381 av () till statsrådet om skolstrejken i ; Ämnar skolministern vidta någraåtgärder för att få slut på den tragiska skolstrejken i i ? 1983/84:382 av () till jordbruksministernom utsädeskontrollen: Offentlig frökontroll sker f. n.dels vid statens utsädeskontroll vid dess enhet i , senare grundadeenheter i och samt dess slutna filial hos , dels vid de tres.k. lokala frökontrollanstalterna i , och grundadeomkring av resp. hushållningssällskap, som är deras huvudmän. De lokala frökontrollanstalterna utför förutomanalysverksamhet av olika slag även statsplombering av bruksutsäde, vilket ärden stora massan av salufört utsäde. Analysregler och taxor fastställs avstaten och är desamma för båda grupperna. De lokala anstalterna får inga bidragför sin verksamhet, medan den statliga får anslag för s. k. allmännyttigverksamhet. Det synes nu vara aktuellt att förändra organisationen avutsädeskontrollen så att de lokala anstalterna mister sin auktorisation. Motbakgrund av ovanstående vill jag fråga jordbruksministern: Vilkaanledningar finns det att förändra utsädeskontrollens organisation? 1983/84:383 av () tilljustitieministern om tullens kroppsvisitation av svenska resenärer: Enligt 2 kap. 6§ regeringsformen ärvarje medborgare skyddad mot kroppsvisitation. genomfördetullen en massvisitation av resenärer. Alla personer som passerade den svenskagränsen kroppsvisite-rades. Nr 90 Står massvisitation i överensstämmelse med grundlagens bestämmelser?