prot · G70932 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:32 Förhandlingarna leddes till en början av förste vicetalmannen. 1 § Fyllnadsval till utskott Företogs val av en suppleant iförsvarsutskottet och en suppleant i socialförsäkringsutskottet. 1 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Enligt ett till kammaren inkommet prolokollsutdrag harvalberedningen enhälligt föreslagit i till ny suppleant iförsvarsutskottet och till ny suppleant isocialförsäkringsutskoilel. suppleant i försvarsutskottet i (m) suppleant i socialförsäkringsutskottet AlexanderChrisopoulos (vpk) 2 § Justerades protokollet för den 16 innevarande månad. 3 § Förste vice talmannen meddelade att () denna dag återtagit sin plats i , varigenom som ersättare upphört. Om viss undersökning rörande arbetslösa ungdomar 4 §Svar på fråga 1983/84:144 om viss undersökning rörande arbetslösa ungdomar Mot bakgrund av uppgifter i massmedia om enundersökning av i ,som visar all av de arbetslösa i åldersgruppen iMelallinduslriarbelarnas erkända arbetslöshetskassa har sagt upp sinaanställningar på egen begäran, har frågat mig dels om jag avseralt la initiativ till liknande undersökningar på andra orter och inom andra förbund,dels vilka åtgärder regeringen avser att vidta om man skulle notera liknandesituationer som de inom Metall i . Jag vill först påpeka alt jag inte har tagit del avGöteborgsundersökningen. Den har inte offentliggjorts. Jag har dock erfarit altundersökningen inte redovisar skälen till alt personerna i fråga har slutatsina anställningar. Den som slutar sin anställning på egen begäran skallavstängas från arbetslöshetsersättning om han eller hon inte kan ange en giltiganledning. Vad som utgör en giltig anledning bestäms av de rältslillämpandeinsatserna på området, i sista hand försäkringsöverdomstolen. Allmänt kan sägasatt det krävs myckel starka skäl för att undgå en avstängning. Del absolutaflertalet av dem som slutar på egen begäran blir avslängda. En avstängningvarar normalt ca en månad och motsvarar således en förlust av drygt enmånadslön. Detta måste sägas vara ett stort ekonomiskt avbräck för denenskilde. Del är naturligtvis olyckligt om det är så all mångaväljer all sluta sina anställningar utan all ha försäkrat sig omnytt arbete. Det måste ur både samhällets och den enskildes synpunkt varabättre att arbeta än att gå sysslolös och uppbära ersättning utan någotegentligt krav på motprestation. Jag är för dagen inte beredd att ge ett svar på vad sombör göras ål detta problem. Detta beror främst på att del ännu inte kan sägasföreligga tillräckligt underlag för all göra en bedömning av problemetsomfattning. Jag avser dock att uppmärksamt följa frågan vidare och, om det bliranledning, la lämpliga initiativ. 3 (): Jag vill först framföra ett lack för del i huvudsak myckelpositiva svaret. Bakgrunden till min fråga är en artikel i , där man kommenterar en utredning inom Metalls avdelning 41 iGöteborg beträffande de 1 981 arbetslösa inom avdelningen den 18 och 19september . Låt mig återge ett par avsnitt ur den aktuella artikeln. "Av dessa 1 981 arbetslösa hade hela 753 slutat sina anställningar på egenbegäran. I åldersgruppen med (ungdomar) fanns451 arbetslösa. Av dem hade hela 317 sagt upp sig på egen begäran. Arbelslöshelsorsaken'egen begäran' är därmed den i särklass största blandungdomarna: av alla arbetslösa metallare under har själva vallatt lämna sina jobb." Litet längre ner iartikeln kan vi läsa: "Metall-41:ansutredning visar mycket klart följande tendenser: Juyngre den arbetslöse är, desto vanligare är det att arbetslösheten beror på'egen begäran'. Ju äldre den arbetslöseär, desto vanligare är 'arbetsbrist' orsaken. Iåldersgruppen , där del fanns 606 arbetslösa, hade bara tre (3) sagtupp sig på egen begäran. Hela 582 (96,) stod däremot utan jobb p g aarbetsbrist. Trotsen närmast katastrofal arbetslöshet bland ungdomarna är det alltså ett faktumalt en mycket hög andel av dem frivilligt väljer alt sluta sina jobb. Metalls utredning gerdäremot inte svar på frågan varför de slutar. - Vivet inte varför de säger upp sig. Om vi velat del, hade vi publicerat utredningen, säger , vice ordförande i avd 41. Förnågra veckor sedan publicerades en liknande utredning från Metalls avd. 30 iSödertälje. Även här var mönstret delsamma. Unga människor väljerarbetslösheten frivilligt. Ombudsman iMetalls avd. 30 säger till G-P: - Delverkar som om ungdomarna inte är vana vid monotona och enformiga jobb. De har inte tålamod nog all stanna kvar på ett arbete där de inte trivs, I stället säger de upp sig utan all länka på konsekvenserna," Avsvaret framgår alt arbetsmarknadsministern delar min uppfattning att del ärolyckligt för alla parter all ungdomar lämnar en anställning på egen begäranutan att ha försäkrat sig om annat jobb. Jag utgår med anledning härav från all statsrådet kommer all skaffa dehär åberopade undersökningarna i resp. och analysera demnoga samt alt statsrådet sedan vidtar åtgärder för all motverka alt ungdomarlämnar en anställning, innan de har skaffat annat arbete. Överläggningenvar härmed avslutad. 5§ Svar på fråga 1983/84:138 om ungdomsarbetslösheten Anf.4 Arbetsmarknadsminister : Fru talman! har motbakgrund av sin uppfattning all det under 1970-lalel byggts upp starka hinderför alt yngre människor skall kunna komma in på arbetsmarknaden frågat migvilka förändringar som jag är beredd alt vidta för att undanröja dessa hinder.Bengt Wittbom hänför dessa hinder till fyra områden: frånvaron av naturligaingångsjobb, yrkesutbildning som isolerar ungdomarna från arbetslivet, lagenom anställningsskydd, MBL och andra lagar och avtal samt tillämpning av lagaroch avtal. Därutöver nämner snabbi stigande lönekostnader som etttungt vägande skäl till all ungdomen gradvis har stängts ute från arbetsmarknaden. Låt mig först konstatera att BengtWittbom och jag har olika syn på ungdomsarbetslösheten och de grundläggandeorsakerna till den. Ungdomsarbetslösheten är ingen ny företeelse. Den har ökatsedan början av 1970-lalet. De huvudsakliga orsakerna till den högaungdomsarbetslösheten är enligt mitt förmenande bl. a, att många enklarearbeten som tidigare innebar inträde på arbetsmarknaden nu har försvunnit.Vidare har den kraftiga lågkonjunkturen som vi drabbats av under ett par årorsakat en total försämring på arbetsmarknaden och därmed en totalt ökadarbetslöshet. Den strukturomvandling som har skett och ökad användning av nyteknik har också fått som följd att större krav ställs när det gällerutbildning och arbetslivserfarenhet. Därför gäller det nu att dels ta till varaungdomarnas egen initiativkraft att skapa ingångsjobb, dels se till attungdomarna är så rustade att de klarar av all gå ut på arbetsmarknaden. Denarbetslivserfarenhet som ungdomarna ofta saknar kan i många fall kompenserasmed en yrkesutbildning. I detta sammanhang vill jag nämna att regeringennyligen har föreslagit ett särskilt bidrag för alt stimulera inrättandet av nyaplatser inom gymnasial lärlingsutbildning under återstoden av detta läsår.Detta förslag förväntas leda till att 2 000 nya lärlingsplatser inrättas undervåren. Jag vill också här påpeka att en stor del av utbildningen på vissayrkesinriktade linjer enligt föreskrifter i läroplanen skall vara förlagd tillarbetsplats. De övriga punkterna som tar upp är sådantsom reglerar anställningar, rättigheter och skyldigheter på arbetsmarknadensamt lönefrågor. Med den svenska modellen är det självklart alt en stor del avdessa frågor regleras genom avtal mellan arbetsmarknadens parter. Det finns f.ö. inget belägg för att den höga ungdomsarbetslösheten skulle bero på denarbelsrättsliga lagstiftningen. 5 (): Jag får lacka arbetsmarknadsministern för svaret. Arbetsmarknadsministern säger i sitt svar attungdomsarbetslösheten har stigit , och det stämmer.Men del är inte hela sanningen. Ungdomsarbetslösheten har stigit sedan börjanav . Den har också stigit irendmässigl oberoende avkonjunkturutvecklingen, och därför är arbetsmarknadsministerns hänvisning tillkonjunkturutvecklingens inverkan på möjligheten all lösa grundproblemen intehelt adekvat. säger också i sitt svar att vi skall tatill vara ungdomarnas initiativ. Del är helt tydligt, i alla fall för mig, attAnna-Greta inte riktigt har förstått att ungdomsarbetslösheten inte kanjämföras med övrig arbetslöshet. Det kan den inte, eftersom ungdomarna ärbetydligt rörligare på arbetsmarknaden, beroende på att flödena av ungdomar ärväsenfligl större och alt ungdomarna har betydligt kortare genomsnittligarbetslöshet än andra arbetslösa. Del är därför utomordentligt viktigt att deinsatser som görs utformas så all ungdomarna finns tillgängliga för att ta dejobb som erbjuds. Del är en grundläggande förutsättning, om vi skall kunnaklara uppgiften all hålla ungdomsarbetslösheten nere. Men regeringen görtvärtom - den tillgriper åtgärder som minskar rörlighet och tillgänglighet och skapar på så sätt en högre ungdomsarbetslöshet än vad somär nödvändigt. Vi kan se vilka åtgärder regeringen har föreslagit ochkonstatera följande: Regeringenföreslår att de så framgångsrika enskilda beredskapsarbetena skall avskaffas. Regeringeninför ett rekryteringsstöd, som AMS har varit skeptisk till och som viockså har fått dåliga erfarenheter av, när det använts tidigare. Regeringendriver genom den föreslagna ungdomslagen in ungdomarna ikommunalanställningar. Regeringen hargett upp försöken att klara ungdomsplatserna för 18-19-åringar. Regeringen haren fortsatt negativ inställning till lärlingsutbildning på bred bas, trots degoda internationella och svenska erfarenheterna. Regeringen harinte vågat tala i klartext om ungdomslönernas betydelse. Detta föranleder mig, herr talman, att för det första ivad gäller lärlingsutbildningen fråga arbetsmarknadsministern om hon är bereddatt ställa upp för det förslag som moderata samlingspartiet har lagt fram här iriksdagen. Värt förslag är att utöver de 2 000 platser som regeringen föreslåri sin proposition lägga ut ytterligare 5 000 lärlingsplalser från den 1 januari1984. Det skulle vara välgörande att få arbetsmarknadsministerns svar på denfrågan. För det andra skulle jag vilja frågaarbetsmarknadsministern: det inte skäl - mot bakgrund av attungdomsarbetslösheten är annorlunda beskaffad än övrig arbetslöshet och motbakgrund av de stora flödena av ungdomar in och ut på arbetsmarknaden - attbörja fundera på om de åtgärder som sätts in är riktigt utformade? Skallinsatserna verkligen vara så stora som de är? Hur påverkas ungdomarnas intresseoch möjligheter när det gäller att själva försöka skaffa arbete av det faktumatt de ofta har beredskapsarbeten, befinner sig i ungdomslag eller är bundna iandra insatsformer? Först vill jag säga att eftersom så många olika typer av frågor att ställa, både i den formella, skriftligafrågan och i sin replik, skulle del egentligen ha varit önskvärt med eninterpellationsdebatt, så alt vi hade haft mer än två resp. en minut för vårainlägg i diskussionen. Så några ord om de förslag som regeringen har lagt fram,eftersom jag tycker inlägg visar att han inte riktigt förstårinnebörden av dem. Förslaget om rekryteringsstöd, som innebär att enskildaarbetsgivare skall kunna få ersättning för av lönen under ensexmånadersperiod om de anställer arbetslösa ungdomar eller långtidsarbetslösaäldre, har kommit från med starkt stöd av allaarbetsmarknadens parter, såväl LO och TCO som SAF. de bedömningen alt 40 000 personer, i första handungdomar, kommer att kunna dra nytta av detta stöd under vinternoch våren. Bakgrunden till denna positiva bedömning är naturligtvis att deltack vare regeringens ekonomiska politik, med bl. a. devalveringen, har blivitmera fart i industrin. Del finns förutsättningar för all ungdomarna skall kunnafå en bättre chans att få jobb. Med hjälp av rekryteringsstödet kommer denprocessen att gå fortare. Som också vet skiljer sig det härrekryteringsstödet avsevärt från de åtgärder som vidtogs under de borgerligaåren och som, vilket alldeles riktigt påpekade, inte har fåttnågon större effekt. När det sedan gäller förslaget om ungdomslag innebär intedetta att ungdomarna skall låsas in i den kommunala verksamheten eller i denoffentliga sektorn i övrigt. Förslaget går ut på att vi i stället för allerbjuda passivt kontantstöd skall ge ungdomarna arbete. Den tid de tillbringari ungdomslaget skall dessutom användas så, att den ger en förberedelse för ettstadigvarande jobb, bl. a. ute på den privata arbetsmarknaden. Den inlåsningsom talar om skall alltså inte komma i fråga. 7 (): För alt anknyta till inlåsningseffeklerna villjag bara konstatera all detta är något som också socialdemokrater nu börjaruttrycka oro över. En ekonom vid högskolan i , som är socialdemokrat,skrev i : "De som genomdriver förslaget om ungdomsarbete lar påsig ett myckel tungt ansvar. Risken finns att de i grunden välmenta åtgärdernablir missriktade och i stället permanentar en hög ungdomsarbetslöshet som i ochför sig lar sig uttryck i form av ungdomsarbete." Vad beträffar beredskapsarbetena vill jag fråga: Ärarbetsmarknadsministern beredd all här i kammaren slå fast vid förslagetatt avskaffa beredskapsarbetena, eller kan arbetsmarknadsministern länka sigall gå moderata samlingspartiet till mötes i vad gäller ett bevarande av deenskilda beredskapsarbetena? Till slut: Jag skulle uppskatta omarbetsmarknadsministern gav mig svar på frågan om ni ställer er bakom detförslag om ytterligare 5 000 lärlingsplalser som vi moderater harframfört och för vilket vi också anvisat finansiering? Det skulle enligterfarenheterna ge av dessa nya lärlingar rikfiga jobb. Jag skulle vilja be att till denokände socialdemokraten i förmedla kommentaren, all den nuvarandesituationen med myckel hög arbetslöshet, arbetslöshet blandungdomar , inte är försvarbar. Vad vi gör är all i stället förall erbjuda ungdomarna ett passivt mottagande av kontantstöd erbjuda dem ensamhällsnyttig arbetsuppgift. Jag tror att den socialdemokrat om borde precis som vi alla besinna del ansvar vi har för att finna åtgärder som bättre än de nuvarande klararsituationen för ungdomarna. Vi skall noga följa utvecklingen av verksamhetenmed ungdomslag. Del har vi sagt i propositionen. Om det behövsjusteringar, skall vi göra sådana. Beträffande lärlingsutbildningen vill jag säga alt BengtWittbom vet lika bra som jag att det är en fråga som sorterar under . Hon meddelade här i kammaren all frågan omlärlingsutbildning diskuteras i budgetarbetet. 9 (): Den "okände socialdemokraten" heterOlle Häggbom, och artikeln är införd i måndagen den 21 november.Jag rekommenderar arbetsmarknadsministern att läsa den. Den är utomordentligtintressant. Den visar dessutom alt en och annan synpunkt som moderatasamlingspartiet har drivit faktiskt inte är så helt isoleradtill moderata samlingspartiet som arbetsmarknadsministern alltid gör gällande. Sedan skulle jag vilja komma fillbaka till frågan om deenskilda beredskapsarbetena. Är del så alt arbetsmarknadsministern, trots dendiskussion som har utspunnit sig ute i landet kring avskaffandet av de enskildaberedskapsarbetena, här i kammaren står fast vid sitt förslag attavskaffa dem, eller är arbetsmarknadsministern beredd att gå moderatasamlingspartiet till mötes ocb behålla de så framgångsrika enskilda beredskapsarbetena? 10 Arbetsmarknadsminister : Frutalman! Låt mig säga om diskussionen i att jag inte lästarfikeln. Jag är emellertid inte helt säker på alt den i detta sammanhang ärrikfigt relevant. Den beskrivning som nu ger av arfikelnsinnehåll stämmer ju ganska dåligt med förslaget om ungdomslag. Därför är delmöjligt alt del är andra förslag som har diskuterats som artikeln mer inriktarsig på. När det sedan gäller behandlingen iriksdagen av de olika motioner som föreligger i fråga om enskildaberedskapsarbeten och rekryteringsstöd vet både och jag - BengtWittbom förmodligen betydligt bättre än jag - all del pågår diskussioner häromjust nu i arbetsmarknadsutskottet. Jag hoppas all utskottet kommer till enenhällig uppfattning på den här punkten. Jag har ingen anledning att i den härdebatten närmare kommentera detta. 11BENGT WITTBOM (m): Artikeln, som jag fortfarande rekommenderarAnna-Greta att läsa, innehåller en utomordentligt intressant principielldiskussion, som jag anser att vi borde ta fasta på i den fortsattadiskussionen om arbetsmarknadspolitikens utformning för ungdomen. När det gäller läriingarna kan jag bara konstatera att dethär finns en chans att ordna ytterligare 5 000 lärlingsplalser snabbare än tillden , nämligen fill . Om åtgärder mot arbetslösheten i Åmåls kommun bedrivitshar ju varit utomordentligt framgångsrik, sä varför säga nej till detta,? När det gäller beredskapsarbeten vet också jag attdiskussioner pågår här i . Min fråga till är då: Hararbetsmarknadsministerns syn på de enskilda beredskapsarbetena förändratssedan arbetsmarknadsministern lade förslaget om att avskaffa dem på riksdagensbord? 12 Arbetsmarknadsminister : Frutalman! Jag vet visserligen all det är som ställer frågor och harrätt att göra det, inte jag, men jag skulle ändå med anledning av diskussionenom lärlingsutbildning vilja fråga: Har det lagts fram en motion i omatt nu utöka platsantalet med 5 000? Som jag har fått det berättat för migfinns inte någon sådan motion inlämnad. 13 (): Alla känner ju till att en del administrativtkrångel ledde till att vi moderater inte lade fram någon motion i samband medproposition 26. Men vi hade lur. väckte en motion som innehöllett förslag om att utöka lärlingsutbildningen med 5 000 platser, så vi kundekoppla på den. Det är alltså inte bara ett borgerligt parti som föreslår detta,ulan det är två. Vi anvisar också finansiering. Jag hoppas att arbetsmarknadsministern är positiv tilldetta förslag och kan ge signaler till de sina i utbildningsutskottet alt debör anta det moderata förslaget. Finansieringen har vi klarat iarbetsmarknadsutskottet. Överläggningen var härmed avslutad. 6§ Svar på fråga 1983/84:57 om åtgärder mot arbetslösheten i Åmåls kommun i har frågat mig omjag är beredd att medverka till att extra resurser tilldelas Åmåls kommun. Jag är myckel väl medveten om de svåra problem som finns iÅmål. Situationen för kommunens industri har dock stabiliserats något. Någraföretag har börjat rekrytera, visserligen i liten omfattning, men detta visaratt devalveringen och regeringens ekonomiska politik har haft effekt. Ett annatföretag har börjat återanställa tidigare friställd personal och ytterligare ettannat har kunnat ta tillbaka permitteringar. Utvecklingen är alltså på väg åt rätt håll, menfortfarande krävs omfattande insatser från statens sida. För innevarandebudgetår har tilldelats 210 milj. kr. Närinvesteringsarbeten utförs som beredskapsarbete erhåller Åmåls kommun förhöjttilläggsbidrag. Kommunen har också placerats i stödområde C. Förslageni den presenterade sysselsättningspropositionen om ökade resurser inom utbildningens område,rekryteringsplatser, ungdomslag och vissa åtgärder för att främjabyggsysselsättningen kommer naturligtvis att främja sysselsättningen även iÅmåls kommun. Enligt regeringens beslut om ytterligare medel förtidigareläggningar av investeringar kommer järnvägsleden, bron över järnvägen iÅmål, att kompletteras med en gång- och cykelbana . 15 i (c): Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret på frågan. Anledningen till frågan var den mörka arbetsmarknadssituationsom fanns och fortfarande finns kvar i . När jag ställde frågan i början avoktober var 548 åmålsbor arbetslösa, dvs. av antalet sysselsatta ikommunen. Det är en mycket hög siffra. Endast tio kommuner har det värre ställti vårt land, och då i stort sett endast Norrbottenskommuner. Av de 548 arbetslösa var 243 under , och 224 hadevarit arbetslösa . Även i fråga om arbetsmarknadsåtgärderligger i topp med ca 400. stod 950 personer utanför denordinarie arbetsmarknaden i en kommun på 13 000 invånare. senare varläget i stort sett oförändrat. De öppet arbetslösa hade minskal, men iarbetsmarknadsåtgärder fanns fler. Om vi då gör den intressanta jämförelsen med situationenden - alltså - finner vi att en försämring harinträffat. Det var 31 flera arbetslösa än . Förungdomar är det hela 62 fler arbetslösa än . Arbetsmarknadsministern säger att regeringens ekonomiskapolitik haft effekt i . Man märker inte den utvecklingen, i varje fall omman fittar på statistiken. Det finns ett mindre varv i - . Därför ärÅmål omnämnt i varvspropositionen 1982/83:147. Där konstateras att Åmåls kommunhar långsiktiga problem. Det understryks bl. a. av det förhållandet attkommunen har en klart lägre förvärvsfrekvens än samtliga övriga varvskommuner ivårt land. Arbetslösheten var också betydligt högre än för övriga varvskommuner,t. ex. 4,5 gånger så hög som i . konstaterade man således i regeringen attarbetsmarknadsläget var besvärande. Vad har man då gjort åt detta? Enligt minmening ganska så litet. Man har tidigare lagt en cykelbana och en bro överjärnvägen. Det är positivt, men förmodligen ger det inte så där speciellt storsysselsättningseffekt. Beredskapsarbeten i all ära, men de löser inte Åmålslångsiktiga problem. Det behövs företagslokaliseringar för att suga upp dearbetslösa i . I avvaktan på detta får man med alla tillgängliga medelförsöka finna lösningar. Jag nämnde här tidigare - varvet. Man har däri år tvingats att skära ner kapaciteten . Att skära ner ytterligare ärinte möjligt, eftersom varvet då inte blir funktionsdugligt. Jag vet attarbetsmarknadsministern fått brev från Åsiverken, där det allvarliga lägetunderstryks. Om åtgärder mot arbetslösheten i Åmåls kommun Nr 32 Pj-u talman! Jag vädjar nu tillarbetsmarknadsministern att ta ett initiativ Torsdagenden ' ' ett slag för Åmålsvarvet. Delär någonting konkret som sker i så fall. Inte bara ord ulan handling är vadÅmål behöver. Om åtgärder mot arbetslösheten i Åmåls kommun Det är precis så som iBengtsfors säger, att Åmåls kommun har ett besvärligt läge. Jag har själv varitdär, och jag har fått skrivelser från Åmåls kommun nu under senare lid.Situationen i den här kommunen har länge varit besvärlig. Det har inteförekommit så mycket dramatik, varför förhållandena inte uppmärksammats itidningarna på samma sätt som på en del andra håll. Däremot är del faktiskt på del sättet att vi nu börjarkunna se litet grand av en ljusning. Som nämnde har antalet kvarståendearbetssökande minskal med närmare 100 personer.Under samma tid har beredskapsarbetena ökat med 50. Del behövs betydligt mer änord när det gäller Åmåls kommun. Därför har också regeringen i väsentligutsträckning både när det gäller beredskapsarbeten och när del gäller andrainsatser medverkat till all länet, och därmed också Åmåls kommun, får resurserför att komma över den här besvärliga situafionen. Trenden på arbetsmarknaden visar att svensk industri, ochdärmed också en del företag i kommun, kan se fram emot ljusare tiderunder . Men insatserna, speciellt i en kommun av Åmåls slag, när delgäller arbetsmarknadspolitiken måste bli mycket stora. Därför kommer vi också ifortsättningen all öka insatserna, t. ex. när det gäller beredskapsarbeten. Densenaste uppgiften tyder på att vi nu är uppe i ungefär 225 beredskapsarbeten.Utan den insatsen skulle situafionen vara myckel allvarligare. Jag avser alltså att följa situationen i den här utsattakommunen också i fortsättningen. 17INGVAR i (c): Del slår i varvspropositionen alt Åmåls kommunhar långsiktiga problem. Då tycker jag inte att man endast skall hänvisa tillberedskapsarbeten, utan man måste ha en klarare målsättning för all lösa delångsikliga problemen. Det är kortsiktiga problem man löser med beredskapsarbeten. Jag nämnde Åsiverken. Det är ett varv som varitkonkurrensdugligt. Jag nämnde också att arbetsmarknadsministern har fått ettbrev från Åsiverken, där man talar om del allvarliga lägel. Varför inte gå in ochlämna en beställning till Åsiverken? Det skulle i alla fall ge vettiga jobb iÅmål. Del kan minska risken för förelaget. Jag tycker alt det är någonting somarbetsmarknadsministern bör prioritera.