prot · G70998 · 1983-12-31 00:00:00 — Tvärtomtror jag att man måste försöka skilja byggnaderna och tekniken åt genombestämmelserna i planen. Vi måste emellertid konstatera att vi kommer att ha områdenmed den här blandningen av helårsboende och fritidsboende, och därför äregentiigen ingen lösning möjlig förrän kommunen bestämmer sig för om områdetskall förses med vatten och avlopp, bättre vägar osv., så att det kantjänstgöra som ett helårssamhälle. Med detta ber jag att få yrka bifall tiU reservationerna 1,2,3,4 och 6. 54 (): I betänkande 1983/84:13 behandlas ett antal motioner som berör byggnadslagstiftningen.Där behandlas också motioner som tar upp frågor angående den nya plan- ochbygglagen. har i regeringen drivit arbetet påutformningen av en ny plan- och bygglag. Det är därför bra att sittanderegering nu slutfört arbetet och att förslaget är lämnat till lagrådet. Det avregeringen utarbetade förslaget avviker på en del väsentliga punkter frånfolkpartiets tidigare förslag, och det tycker vi är beklagligt. Lagrådsremissenkommer troligen att innebära en del ändringar, och när förslaget senareföreläggs kommer vi i motioner att föreslå de ändringar vi anser varanödvändiga. "Dettaanser vi vara en bättre ordning än att, som och , nu krävaen ändring i ett förslag som inte förelagts för beslut. Det kankanske vara på sin plats att påtala - även om det redan har nämnts -att denbyggnadslovsplikt för lantbrukets ekonomibyggnader som det talas om ireservation 1 inte föreligger . Man kräver alltså inte ett slopande avnågonting, man talar i stället om någonting man inte anser bör införas. Detkrävs faktiskt inte något byggnadslov . Med den metod ochmoderatema valt kan man ge människor ett intryck av att man vill införa enlättnad. Så är alltså inte fallet. Vadvi däremot från ansett vara viktigt är att sådana beslut som kaninnebära lättnader skall genomföras . Vi har ett sådant krav påändring av en krånglig lag i motion 1983, som behandlas i samband med bostadsutskottets betänkande 14, och där harvi till vår glädje fått de andra partierna att instämma. Vi anser också att ensnabb ändring behövs när en klar brist i bevakningen av vissa byggnadsärendenfinns, som fallet är vid uppförande av skidliftar. Det kan tyckas som ett nyttkrångligt förfarande, men man har här att avväga miljöfrågor, säkerhetsfrågoroch människors möjlighet att yttra sig innan byggnadsarbetet påbörjas. Det krav vi har på en omedelbar lagändring bygger påvetskapen om att man, om inte någonting händer, kommer att riskera attmiljövärden spolieras och att man får en byggnation som inte uppfyller de kravsom måste ställas på denna form av anläggningar. Den mening som och har framfört i sinreservation är svårbegriplig. De anser att en lagstiftning troligen behövs, menatt en strävan att förenkla bygglagstiftningen måste väga tyngre. Folkpartietdelar inställningen att vi måste få en förenkling av bygglagstiftningen, ochvi har också lagt fram förslag i den riktningen. Men det kan inte innebära attmiljö- och säkerhetsintressen får ge vika. Vi har alltså intagit den ståndpunkten när det gällerändringar i byggnadslagstiftningen att man skall avvakta PBL-propositionen. Vivill därför inte stödja motionen 887 från , i vilken begärsändringar i byggnadslagstiftningen så att rätten att bygga och bo utanförplanlagda områden blir klart fastlagd. Jag är f. ö. inte övertygad om attbyggnadslagstiftning är det främsta hindret för att uppnå den önskvärdabebyggelsen utanför planlagt område. Jag vill dessutom hävda att de regler omtätbebyggelse i mindre omfattning som trepartiregeringen lade fram till interinga del inneburit lättnader när det gäller att bygga utanför planlagdaområden. Vi tycker inte heller att det finns anledning förriksdagen att nu ta ställning till den i centermotionen 1998 behandlade fråganom hur bör agera i ärenden som rör bebyggelsen utanför plan.Denna fråga bör ses i ett större sammanhang och övervägas närmare när riksdagentar ställning till förslaget till ny plan- och bygglag. Jag yrkar bifall till reservation nr 5 i betänkande nr 13. Byggnadslagstiftningen m. m. 55LARS-OVE (vpk): Jag skall bara beröra utskottets behandling avkravet på byggnadslovsplikt för skidliftar, som har framförts i bl. a. enmotion av och mig och som följs upp i reservation 5. Det gäller södra fjällområdet; där man har sådana problematt en kommunalbyggnadshämnd har känt sig föranlåten att kräva att statsmakternaskall vidta åtgärder. Det är kommun, som ingår i det primärarekreationsområdet. Man har där gjort omfattande planeringsmässiga ochekonomiska insatser för att främja turism och rekreation. Det gäller då framförallt och i synnerhet utförsåkning. Fjällkommunerna, däribland , har som sagtunderlättat för människorna att utnyttja sin fritid i fjällvärlden. a. blivit möjligt att bygga serviceanläggningar, stugbyar, nya liftar,nedfarter osv. Byggnadslagstiftningen m. m. naturligtvisen stor betydelse för näringsliv och sysselsättning. Jag vill för min del redan nu påpeka att man, trots attdet har skett mycket, måste fundera över om inte kommunerna i sin handläggninghar varit väl undfallande mot de kommersiella intressena, som hämningslöstförsöker slå mynt av våra rekreationsområden. Dessutom skall det betonas attdet är en lång bit kvar till dess att fjällturisterna till övervägande delbestår av människor från de breda folklagren. Det problem som vi har tagit upp i vår motion - ettproblem som redan har och fler kommuner kommer att få - gällerliftanläggningar och nedfarter i områden där planfrågan är oklar. I och med attdet icke är obligatoriskt med byggnadslov för skidliftar kan det blikontroverser om markanvändningen. kommuns byggnadsnämnd har insettdetta när den handlagt ärendet och, som sagt, hos begärtatt få en ändring. Om man inte bygger en dalstation, alltså en servicebyggnadtill en lift, behöver man inte byggnadslov. Då kan man sätta uppliftanläggningar var som helst. Det är det som just nu sker i dessa områden. Omdenna etablering av liftanläggningar får fortsätta, kommer inte kommunen ochdess befolkning, och framför allt inte de som skall utnyttja områdena, att hanågon möjlighet att påverka utvecklingen av de primära rekreationsområdena. Liftanläggningarna är en stor och inkomstbringande del ide kommersiella intressenas verksamhet. Det är på liftsidan som man tjänar destora pengarna. Om man inte bygger dessa dalhus vid liftarnas början kan manordna transporterna upp och liftkortsförsäljningen på helt andra sätt. Det ärdärför som kommun har sagt att det måste bli en ändring - entidigareläggning av genomförandet av denna del i förslaget till ny plan- ochbygglag. I det förslaget framförs ju tanken att det skall vara byggnadslovspliktäven för skidliftar. i pekar också på den helt orimligasituationen att en mindre byggnad kan vara föremål för prövning, medan däremotomfattande ingrepp i naturen icke är det. Det är därför som byggnadsnämndenhar begärt denna ändring. Det förtjänar att poängteras att det nu finns omfattandeplaner på s. k. kedjeliftar. Genom dem sammanbinder man olika områden i fjällvärlden,vilket framför allt kommer att bli aktuellt i södra . Det innebärstora ingrepp i det rörliga friluftslivet och kan inte vara förenligt med denmålsättning som finns för de primära rekreationsområdena. Det är stora pengarsom har placerats i de här områdena i nya liftar och anläggningar. Det är storamarkarealer som har tagits i anspråk. Men det förhållandet att stora pengarlagts ned kan inte få styra användningen av fjällvärlden. Mjölkkon är naturligtvis skidliftarna, som drar in mångmiljonbelopp.Det är därför viktigt att redan nu den stora exploatering av somhar skett stoppas, så att det kan planeras för en verklig folkturism,som har ett rörligt friluftsliv som huvuddel. Utskottsmajoriteten är i sak överens med motionärerna omatt byggnadslov skall införas för skidliftar, och motionärerna anser att detskall ske före den 1 januari 1987.Utskottsmajoriteten vill däremot inte binda sig för tidpunkten utan villöverlämna avgörandet till regeringen. och jag har i vår motionsagt att ikraftträdandet bör ske och har till vår motionbifogat förslag till erforderlig lagtext. Ireservation 5 föreslås i stället - av praktiska skäl. Detförefaller något ologiskt av utskottsmajoriteten att inte ange ett snabbtikraftträdande av en åtgärd som man ställer sig bakom - alldenstund ett snabbtagerande kan förhindra ytterligare skada. Detär ologiskt handlat av bostadsutskottet också av det skälet att man ibetänkande 14, som vi senare skall behandla, vill ha ett skyndsamtikraftträdande av lagstiftningen i en fråga och där föreslår den 1 januari1985. Detta aren lapsus från utskottet, som kanske kan stå bl. a. Malungskommun ganska dyrt. Detverkligt avslöjande i betänkandet är emellertid reservation 4 av moderaternaoch . Där yrkas avslag på motionsyrkandet om byggnadslov förskidliftar. Men där yrkas inte bara avslag på kravet beträffande ikraftträdandetidutan reservanterna vill att reglerna inte skall träda i kraft ens efter den 1januari 1987. 1 klartext sägs i reservationen att byggnadslagstiftningen skallförenklas. Därmed ger man fritt fram för exploatering av vissa områden.Motionsyrkandena hänförs till detaljregleringar, som inte skall tillåtas.Enligt det synsättet är det således fritt fram för kedjeliftar i de södrafjällområdena. Visom kommer från fjällområdena känner till att står för denna linje,och jag är inte förskräckt över att har skrivit påreservationen, som innebär att man värnar om de kommersiella intressena. Det ärdäremot med en viss förvåning som jag ser att namn ochcentern här har hamnat i samma båt som . Meddetta, fru talman, yrkar jag bifall till reservation 5 och även bifall tUlutskottets hemställan under punkt 5 och avslag på reservationerna 3 och 4. 56 (): betänkande nr 13 behandlar motioner som yrkar påändringar i den nu gällande byggnadslagstiftningen. En rad motioner haravstyrkts av ett enigt utskott, medan vi beträffande vissa säryrkanden inte harkunnat enas mellan de olika partierna. De flesta motionärer har bråttom att redan nu ändra gällandelagstiftning, och i de flesta fall har motionerna avslagits på grund av attriksdagen har att emotse förslag till en ny bygg- och planlag - den s. k. PBL. Nämndaförslag till ny byggnadslagstiftning behandlas f. n. av lagrådet. Regeringenbeslöt att inhämta lagrådets yttrande över det nyaförslaget. Regeringenstidsplan är att förelägga en proposition och att enhelt ny lag om planläggning och byggande skall börja tillämpas från den 1januari 1987. Därmedsätts punkt för ett mycket omfattande departementsarbete . Enrad olika instanser har förberett en omfattande lagändring, ett arbetesom nu bostadsminister och regeringen avser att fullföljapå ett synnerligen föredömligt sätt. Attdet är ett omfattande material som har arbetats fram och som senare kommer attföreläggas vittnar inte minst lagrådsremissen om. Den aktuellalagrådsremissen omfattar inte mindre än 750 sidor. Frånsocialdemokraternas sida menar vi att det är klokt av regering och riksdag attinvänta kommande lagstiftning. ges därmed tillfälle att arbeta med ensamlad bedömning av de gångna årens reformarbete, och vår principiellauppfattning är alltså att vi bör invänta den nya byggnadslagstiftningen. Detta har varit utgångspunkten för majoritetens ställningstagande istort sett med något enstaka undantag. Efterdenna inledning skall jag beröra de reservationer som fogats tillbostadsutskottets betänkande. Reservationnr 1 behandlar byggnadslovsplikt för lantbrukets ekonomibyggnader.Reservanterna - centerpartister och moderater - vill att redan nuskall uttala den bestämda uppfattningen att jordbrakets och andra liknandenäringars ekonomibyggnader inte skall omfattas av byggnadslovsplikt. I nugällande byggnadslagstiftning är dessa byggnader inte underkastadebyggnadslovsplikt. I det nya förslaget i PBL-remissen är en viss skärpning härpå gång. Å andra sidan ger nämnda förslag i den nya PBL kommunerna en mycketstark ställning att utifrån lokala bedömningar tillmötesgå de olika intressenapå skilda håll. Man kan säga att det nya förslaget inrymmer ett krav på en närabehandUng av problemställningarna. Den utformning som PBL här fått gerkommunerna och deras förtroendevalda ett länge efterlängtat decentraliseratbeslutsfattande. Denlokala förankringen ges en stärkt position, vilket borde ha tillfreds-stäUtsåväl centerpartister som moderater i den aktuella situationen. Under allaförhållanden, fru talman, finns det ingen anledning att redan i dagskulle uttala sig i den riktning som motionärerna föreslår. Meddenna motivering avstyrker utskottet motionskravet i motion 1998, och därmedyrkar jag avslag på reservation nr 1 i nämnda betänkande. Reservationnr 2 behandlar byggnadslovsplikt för om- och tillbyggnader. Det är en annancentermotion, motion 2068, som aktualiserar dessa tongångar. Det gäller alltsåomfattningen av byggnadslovspUkten för ombyggnader och reparationer.Motionärerna går så långt att de anser det vara möjligt att - hör och häpna -antingen helt avstå från krav på byggnadslov under en begränsad tidsperiodeller alternativt att kraftigt begränsa de byggobjekt som kräver byggnadslov ien eller annan form. Även här slår och följe och vill att riksdagenredan nu skall uttala sig för att följa motionskraven. På den här punkten är förslaget till den nya plan- och bygglagenlångtgående och tillmötesgår motionärerna i mångt och mycket. fåren rad åtgärder vidtas utan krav på byggnadslov. Som exempel kan nämnasändringar i byggnaders inre, ommålning av byggnaders fasad, uppförande av ett visst antal uthus med enmaximerad kvadratmetersyta, osv. I gällande byggnadsstadga finris det klartutsagt vilka åtgärder som får vidtas utan ansökan om byggnadslov. Det framhålls också i PBL-remissen att de lättnader somfinns i nuvarande lagstiftning även fortsättningsvis skall gälla. Vidare sägsatt det inte skall vara uteslutet med lättnader även för exempelvisflerbostadshusens del. I PBL-remissen föreslås att enklare fritidshus,kolonistugor eller liknande byggnader inom område med detaljplan genomkommunala beslut skall kunna befrias från krav på byggnadslov, alltså, frutalman, ett steg i rätt riktning: att decentralisera beslutsfattandet till denkommunala och lokala nivån. PBL föreslår således förenkUngar så långt det överhuvud taget är möjligt. Men - och det är ett stort men - det är ocksåhelt klart att det inte går att helt släppa kravet på byggnadslov så generelltsom motionärerna och reservanterna förordar. Man frågar sig osökt hur detskulle se ut om vi skulle följa den generella linje somreservanterna här förordar. Majoriteten anser det inte heller möjligt att ens under enbegränsad tidsperiod helt avstå från krav på byggnadslov för ombyggnader ochreparationer. Med denna motivering yrkar jag avslag på reservation 2 ochbifall till bostadsutskottets hemställan. Så till reservationerna 3,4 och 5 som gäller byggnadslovför skidliftar. Här har m. fl. i en s-motion aktualiserat fråganom byggnadslov för skidliftar. Vpk har Uknande krav i sin motion. Ivpk-motionen krävs att en ändring skall ske . I utskottsbehandlingen har vi hamnat på skildaståndpunkter. och vill i sin reservation helt avslåmotionen. De menar att det inte behövs någon detaljplanering och tycker attfrågan i varje fall inte bör behandlas med förtur. Vpk och har å sin sida enats idenna fråga. De menar att byggnadslov för skidliftar bör införas. De harstannat för att bör uttala sig för att byggnadslov för skidliftarinförs . Utskottsmajoriteten har stannat för följandekloka kompromiss. PBL-remissen innehåller förslag enligt 8 kap. 2 § om att deti framtiden skall erfordras byggnadslov för skidliftar. Vi socialdemokraterdelar den uppfattning som kommit till uttryck i PBL-remissen. SkidUftar böromfattas av byggnadslov. Däremot, , anser vi inte att enstakatelefonstolpar och kraftledningsstolpar skall omfattas av byggnadslov. När och skall byggnadslovsskyldighetinträda? Där har vi sagt att regeringen bör överväga saken. Skulle det bli, såsom vissa påstår, en rusch i fjällvärlden, i kommun osv., då harregeringen fullmakt att mycket snabbt komma med ett förslag till omatt skidliftar skall omfattas av byggnadslov. I reservation 6 behandlas bebyggelserättenutanför planlagt område. Det här är också en gammal käpphäst i riksdagen.Riksdagen har Byggnadslagstiftningen m. m. tidigare tagit ställning i frågan och avslagitmotionskraven. Det finns regler för hur kommuner och byggnadsnämnderskall behandla frågan. Det finns ingen anledning att nu aktualisera saken. I PBL-remissen tas upp frågan om byggnadslovsprövning iområden utan detaljplan eller områdesbestämmelser. I sådana fall skall detgöras en prövning av lämpligheten av varje sökt åtgärd. Sökandens önskemålskall vägas mot samhällets intressen i en allsidig prövning. Den föreslagnaordningen är identisk med den utveckling som skett och sker inom ramen för dennuvarande byggnadslagstiftningen. Den omvända bevisföringen, som reservanterna här förordar,kan vi från utskottsmajoritetens sida inte ansluta oss till. Etttillkännagivande enligt reservanternas skrivning skulle skapa förvirring ochkaos i många kommuner i vårt avlånga land. Låt oss avvakta en kommande proposition till därdenna, som en av många delfrågor, finns med i den samlade bedömningen av helalagförslaget. Med dennamotivering yrkar jag avslag på reservation 6. Sist men inte minst reservation 7 angående differentieradservicenivå inom olika detaljplaneområden, en fråga med moderater ensamma somreservanter. Reservanterna anser att kommunernas problem med permanentning avfritidsbebyggelsen bör lösas genom speciella åtgärder i form av begränsning avdet kommunala serviceansvar som kommunmedborgarna är vana att ha. Det skulleinföras regler i den översiktliga planeringen och vissa avgränsning-ar förkommunalt serviceansvar. Det här är en svår problematik. Att göra avgränsningarbland nya och gamla områden torde i realiteten vara i det närmasteogenomförbart, precis som tidigare här sade. Det är en mycketgrannlaga uppgift. Om man skulle luckra upp nuvarande lagstiftning, skulle detske på ett icke jämlikt sätt. En differentiering av servicenivån inom olikaområden i en kommun skulle med all säkerhet också kräva en ändring av nuvarandekommunallag. Vem drar gränser, ? Var finns solidariteten?Hur skulle det drabba handikappade och vissa andra grupper inom en och sammakommun? Även denna fråga är f. n. föremål för lagrådsremiss. I lagrådsremissenaktuaUseras denna fråga, och olika möjligheter övervägs att genom skilda reglerstyra fritidsbebyggelsens utveckling och lokalisering. Dessutom har riksdagenförelagts proposition 145 om rekreation och turism. En annan proposition,proposition 141, om ändringar i förköpslagen ligger också på kammarens bord. Med dessa motiveringar anser vi från utskottsmajoritetenssida att vi i varje fall bör avvakta lagrådsremissen och avslå de reservationeroch motioner som här nämnts. De särskilda yttranden som fogats tillbetänkandet finns det för mig ingen anledning att närmare kommentera. Moderateroch folkpartister är i princip ense med majoriteten, och i frågan omdetaljhandelsetablering har de ett särskilt yttrande. Det särskilda yttrandet nr 2 frånfolkpartiet ligger helt i linje med vad vi ifrån socialdemokraterna förordatoch alltjämt förordar. Vi är av den principiella uppfattningen att iallt väsentligt bör avvakta lagrådsremissen och den aviserade propositionen omen ny byggnadslagstiftning. Det finns all anledning att i lugn och ro avvaktaden av regeringen aviserade propositionen. Därmed ges möjlighet attvid ett och samma tillfälle ta ställning till ett samlat förslag om en framtidabyggnadslagstiftning. Med dessa motiveringar, herr talman, yrkar jag än en gångbifall till samtliga punkter i bostadsutskottets betänkande och avslag på dereservationer som fogats till nämnda betänkande. Byggnadslagstiftningen m. m. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 57KNUT () replik: Jag har med intresse tagit del av MagnusPerssons inlägg och kunde bl. a. konstatera att han har en ovanlig måttstockför lagrådsremissers kvalitet, nämligen antalet sidor. För mig är detinnehållet i materialet som är avgörande - inte att antalet sidor är stort. Detvore snarare en fördel, enligt min uppfattning, om man kunde skriva kortare. När det gäller reservationen 6 undrar hurdet egentligen skulle se ut om folk fick bygga om och till som de ville.Socialdemokraternas tilltro till de enskilda människorna är ju inte stor, detvet vi, men att den var så liten är förbluffande. Det är bara att gå ut ochtitta i på alla miljöer, på alla hus i vårt land som är byggda innanbyggnadslovsplikten infördes. Är det ett förskräckande monument övermänniskomas oförmåga att bygga? Nej, snarare är det exempel på att människornasjälvfallet har ett intresse av att bygga så bra som möjligt för dem själva,att bygga så vackert som möjligt, att göra det funktionellt så att de kantrivas i bostäderna. Litet mera tilltro till människorna skulle inte skada -det gäller även socialdemokraterna. I fråga om skidliftarna säger att det inteär aktuellt att införa byggnadslov för kraftledningsstolpar. Det är just detsom är frågan. Det kommer säkert ett förslag från er sida snart, för skillnadenär ju egentligen obefintiig. Det är fråga om ungefär samma typer av stolpar somnär man gör fundament i backen och drar ledningar. Jag är övertygad om att, niinom kommer springande med förslag om kommunalt byggnadslov förkraftledningsstolpar. Jag har svårt att förstå att det över huvud taget finnsanledning att införa byggnadslov. Säkerhetsfrågorna är reglerade. Om vi sedan övergår tiU frågan om det kommunalaserviceansvaret, säger att det är svårt att göra en avvägning.Han säger också att vi måste ändra kommunallagen. Ja, vi måste ändrakommunallagen. Det är alldeles riktigt. Vi anser inte att det är fel utanriktigt att göra på detta sätt. Men vem skall dra gränser? Det handlar inte om att införa ett begränsat kommunalt serviceansvar iområden där det finns permanentbosättning eller möjlighet tillpermanentbosättning enligt gällan- Byggnadslagstiftningen m. m. Vad det handlar om - och det framgår av vårmotion - är att kunna avsätta detta i nytillkommande planområden. Där skall mankunna klargöra om ett visst område är avsett för fritidshus och ingentingannat. Då kan man säga: Bosätter ni er här permanent, så får ni räkna med attinte ha tillgång till samma service som i andra områden. Det är enkelt att göraden kartläggningen, och det är ekonomiskt fördelaktigt för kommunerna. 58 () replik: De frågor som vi från har tagitupp när det gäller byggnadslagstiftningen är sådana som vi vet att det rådermeningsskilj-aktigheter om. I det kommande förslaget till ny plan- och bygglagfinns det naturligtvis en mängd andra saker som det också kommer att råda delademeningar om. Beträffande vårt första yrkande om att inte införabyggnadslovsskyldighet för lantbrakets byggnader säger att detkommer att bli så bra, därför att man nu kommer att göra lokala bedömningar somkan variera från kommun till kommun. Det betraktar som endecentraU-sering, och underförstått menar han att måste varaintresserat av det. Men den mest långtgående decentraliseringen, MagnusPersson, är att låta bli att införa bestämmelsen. Då får varje jordbrukareavgöra var och hur byggnationen skall utföras. Jag konstaterade redan i mittinledningsanförande att den här bestämmelsen inte tillför ärendet något avvärde. Det hela har fungerat bra och utan men för de allmännaintressena. Vad så gäller frågan om att flera åtgärder skulle fåvidtas utan byggnadslov var förvånad över den sortens yrkanden.Jag kan instämma med om att människor naturligtvis inte på pin kivgör det sämre för sig. Om de lägger ned pengar på förändringar av sina hus, sågör de naturligtvis detta därför att de vill få det bättre. Det är aUtså någotsom man inte behöver vara så rädd för. Sedan tycker jag att skaU lyssna litet påvad andra debattörer inom socialdemokratin säger - och det är inte vilka somhelst.