prot · G709156 · 1983-12-31 00:00:00 — Som framgår av lagtexten får företag mellan vilkaintressegemenskap råder, moder- och dotterföretag eller företag under ihuvudsak gemensam ledning, tillsammans tillgodoräkna sig endast ett fastfribelopp. har gjort en s. k. negativ tolkning av denna lagtextoch menar att de kommunala bolagen har en intressegemenskap och en i huvudsakgemensam ledning. menar vidare att de kommunala bolagentidigare varken i aktiebolagslagen eller i kommunalskattelagen har behandlatssom koncerner. Nusäger finansministern i sitt svar att han inte vill uttala sig lika kategorisktsom jag när det gäller kommunernas tolkning av huruvida kommunala bolag är attbetrakta som passiva koncerner i detta fall. Finansministernmenar att man får avgöra detta från fall till fall. Får jag tolkafinansministern så, att kommunerna och deras olika bolagsbildningar kan lämnain någon form av dispensansökan till för att få besked omhuruvida det går att dra av hela fribeloppet eller ej. Det vore bra omfinansministern ville förtydliga sig på den punkten. Jag tror att det finns ettbetydande intresse för detta hos landets kommunalmän. Omvinstdelningsskatten för kommunala bolag 30 (): Jag ber attfå tacka finansministern för svaret. SomRolf Rämgård sade har gått ut med en enkät till samtligakommuner för att få en uppfattning om hur vinstdelningsskatten tilllöntagarfonderna skulle beröra kommuner. När det socialdemokratiskakommunalrådet i skulle besvara denna enkät blev han totaltöverraskad. Han upptäckte att det för kommuns egna bolag innebar eninbetalning till löntagarfonderna med ca 2,2 milj. kr., och det för ett endaår. Liksom en god s. k. kapitaUst började han genast leta efter kryphål isystemet. Bolagsformen, som tidigare av socialdemokraterna ansetts heltöverlägsen för att driva viss affärsverksamhet, blev plötsUgt mindrebra. Åtgärder vidtas nu för att föra över bolag till kommunalnämndsförvaltning. I sitt svar sägerfinansministern att han inte vUl ta ställning till hur Omvinstdelningsskatten för kommunala bolag kommuner.och landstingskall organisera sina företag. Men en av de nyvalda fondstyrelseledamöterna ilöntagarfond Nord säger att välsignat densocialdemokratiska kommunledningens åtgärder. Jag vill därför ändå frågafinansministern om han anser att det räcker med att privata och kooperativaföretag samt ekonomiska föreningar skall betala vinstdelningsskatterna. Detorde inte kunna krypa ur systemet lika lätt som kommun.Finansdepartementets besked till kommun måste rimligen tolkas som enuppmaning till andra kommuner att söka organisationsformer som gör attvinstdelningsskatt inte behöver betalas in till löntagarfonderna. Tillsist är det intressant att se att ett socialdemokratiskt kommunalråd, som talatsig mer än varm för fondernas förträfflighet, vidtar åtgärder föratt undandra fonderna kapital, när det står klart att det är den egnaverksamheten som berörs av beslutet. 31 Förste vice talmanINGEGERD (): Det får kanske ses som ett utslag av finansministerns skämtlynne närhan påstår att frågan om löntagarfonderna varit föremål för en omfattande ochförutsättningslös debatt. Det har i stället gällt att fullföljasocialiseringslöftena, vilka konsekvenserna än må bli. Lagrådet har ocksåpåpekat att remissinstanserna inte har fått möjlighet att i ett sammanhangbedöma de oUka utredningar som låg till gmnd för propositionen. Närdet gäller vinstdelningsskatten betraktas inflationsurholkningen av ett lån somen inkomst. Men vinstdelningsskatten tar inte någon som helst hänsyn tiU omockså tillgångarna och skattebetalningsförmågan ökar i takt med inflationen. Såär som bekant inte alltid fallet, det kanske t.o.m. är tvärtom. Men ju högreinflationen blir och ju större skulder ett aktiebolag har desto hårdare kan dedrabbas av vinstdelningsskatten. Det gäller också efter årredovisar förlust. Problemet är inte på något sätt av den begränsade räckviddsom finansministern talar om. Någotsenare får jag svar från bostadsministern på en fråga som också gällervinstdelningsskatten. I det fallet handlar det om vinstdelningsskattenseffekter på fastighetsförvaltande privata aktiebolag. Dessa kan drabbas myckethårt av vinstdelningsskatten, trots att den hyresledande allmännyttan inte barahar förmånen av högre räntesubventioner utan också helt sUppervinstdelningsskatt. AB Stadsfastigheter, som har ett hyresbestånd som liknarallmännyttans, beräknas belastas med 3 milj. kr. i vinstdelningsskatt,trots att bolaget inte går med vinst. Som bekant får man vid beräkningen avvinstdelningsskatten inte heller göra resultatutjämning mellan år med vinst ochår med förlust. Detskulle vara intressant att få veta vilket råd finansministern ger kommunernasom skall ut med övervinstskatt på ca 100 milj. kr. för de kommunalaindustrihotellen, trots att dessa i allmänhet inte uppvisar vinst. SkaU de höjakommunalskatten för att få råd att betala vinstdelningsskatten, eller skallnågon annan verksamhet i stället få stryka på foten för att kommunerna skall haråd att betala vinstdelningsskatt? Atthöja kommunalskatten är som bekant en möjlighet som de privatafastighetsaktiebolagen inte har. Om de i stället lånar upp ännu mer pengar föratt ha råd att betala vinstdelningsskatten, betyder det att skulden ökar. Detbetyder att de året därpå kommer att drabbas av ännu högre vinstdelningsskatt.Om bolagen alltjämt inte går med vinst måste de låna ännu mer för att få ihoptill vinstdelningsskatten, vilken då stiger ännu mer. Exemplenmed de kommunala bolag som interpellatiönén gäller visar att det är orimligtatt dessa bolag skall behöva betala vinstdelningsskatt till staten. Exemplenvisar också att det från konkurrenssynpunkt skulle vara precis Uka olämpUgt omde kommunala bolagen men inte motsvarande privata bolag slappvinstdelningsskatten. Det visar också exemplet med aUmännyttan som går fri,medan privata fastighetsförvaltande bolag drabbas. Slutsatserna, herr talman,borde vara: Avskaffaden krångUga, orättvisa och blint slående vinstdelningsskatten, det räcker meden bolagsskatt! Denandra slutsatsen borde vara att det också gäller att avskaffa löntagarfonderna. Omvinstdelnings-skatten för kom -munala bolag Först én reflexion med anledning av de borgerliga ledamöternasintresse för att nu diskutera löntagarfonderna och deras oUka egenskaper. RolfRämgård, och avvisar alla min fömtsättningför den här diskussionen, nämligen att löntagarfonder har diskuterats iåtskilliga år och att möjlighet har funnits för alla att ge sina synpunkter påde förslag som förelades . Jagtycker att detta i särskilt hög grad gäller företrädarna för de tre borgerligapartier som inbjöds av regeringen i särskild ordning för att diskuteralöntagarfonderna och deras konstruktion. Då fick vi beskedet att man över huvudtaget inte var beredd att göra det, man ville inte diskutera någon enskild delav ett förslag som man i sin helhet bekämpade, dvs. man demonstrerade för alltfolk att man inte ville ha någon debatt om löntagarfonderna annat än från denutgångspunkten att de i sin helhet skulle omintetgöras. Men beklagar man inte fått vara med och diskutera detaljer och enskildheter ilöntagarfondsförslaget. Särskilt konsekvent är ju inte handlandet, men denpoUtiska taktiken begriper man ju. Om den är så särskilt lyckad är en annanfråga. Nuär särskilt och upprörda över att kommunernaskall betala 71 milj. kr., vilket anges i den här enkäten, ivinstdelningsskatt. säger att hon nu vill veta vilket rådjag har att ge till kommunerna. Skall de höja kommunalskatten eller skall deminska andra utgifter för att få råd att betala vinstdelningsskatten? Låtmig då, herr talman, påminna om vad moderata samlingspartiet i sina motioneroch i sin reservation till finansutskottets betänkande vill att staten skallgöra med kommunerna, nämUgen att dra in 7 000 milj. kr. Omvinstdelningsskatten för kommunala bolag Om IngegerdTroedsson nu anser att kommunerna måste få råd om hur de skall klara 71miljoner, måste väl de råden vara ännu mer dyrköpta och angelägna när detgäller hur de skall klara de 7 000 miljoner som vill dra in. Isamma dilemma befinner sig också . vill dra in 3 000miljoner från kommunerna genom att blint skära ned alla statsbidragen . 'är tydligen den kommunala ekonomin i total gungning, därför att de kommunalabolagen fördelade på 188 kommuner skall betala . Såvitt jag förstårinnebär det att . per kommun skall betalas ivinstdelningsskatt. TillBörje vill jag säga att någon kontakt mellan mig och kommuni fråga om hur kommunen skall organisera sin fastighetsförvaltning inte harägt rum. Några välsignelser har såvitt jag vet inte utdelats, varken för denena eller den andra åtgärden. Vi brukar dessutom uttrycka oss på ett något meravärldsligt sätt än att använda oss av till välsignelsens nivåer upphöjda besked- både till medborgare och landets kommuner. Jag anser att vi nog närmare bör få se konsekvenserna av de nu påståddaallvarliga problemen för kommunerna, innan vi vidtar några som helstförändringar. TillRolf Rämgård vill jag slutligen säga att frågan om hur begreppetintressegemenskap skall tolkas är, såvitt jag förstår, en sak som kommer attavgöras i praktiken. Därför tycker jag att dragit sinaslutsatser väl hastigt Uka väl som har gjort det. 33 (): När finansministern nu försöker göra en s. k. kringgående rörelse föratt komma ifrån problemet genom att hänvisa till att de borgerliga partiernainte var beredda att delta i något mndabordssamtal om löntagarfondernasinförande, är detta ett sätt att försöka smita undan frågeställningen. Att vinu får en ny debatt i ämnet beror på att man konkret erfar konsekvensen avlöntagarfondsförslaget och hur vinstdelningsskatten reellt slår på olikanivåer. På det område som min interpellation rör- kommunerna - är minfrågeställning om man skall tillämpa två redovisningsmetoder i fortsättningen.Det är ju en fråga som det vore intressant att få svar pä: Skall man användaden s. k. nominella metoden eller den reala metoden. har kommunerna använtden nominella metoden i sina redovisningar även för fastighetsbolag och allaandra bolag i kommunen, lika väl som enskilda företag har gjort det. skallman helt plötsligt jämsides lägga upp en real redovisning. Det innebärnaturligtvis krångel och byråkrati för kommunen och även för företagen. Jagtycker det vore renhårigast, vilket jag också antydde i min interpellation, omdetta hade framgått för som regeringen framlade sittförslag om löntagarfonderna och den reala redovisningsmetoden som byggde pårealskatteutredningens förslag. Det hade varit renhåri- gast att säga att manskall ha en viss metod. Nublir det ett sammelsurium av alltihop. Man vet inte vilket ben man skall ståpå. Kommunerna har tagits med fullständig överraskning. Det är inte bara deborgerliga partierna som inte har kunnat förutsätta att dessaredovisningsmetoder skulle komma att användas. Det är framför allt kommunernaoch deras jurister som inte har sett att detta kommer att slå så hårt. LOhar, vilket jag också har redogjort för, inte heller anat just den härkomplikationen. Så visst finns det anledning till ytterligare debatt om det härkrångliga löntagarfondsförslaget. Det riktiga vore att lägga ned helalöntagarfondsfrågan och riva upp beslutet, men det är nu inte möjligt, såvittjag förstår. Vidarehänvisar finansministern till våra förslag i årets budget och menar att de gårut på att dras undan för kommunerna och att statsbidragenminskar rakt över. Det är ett felaktigt påstående, därför att vårtförslag liksom regeringens går ut på en viss indragning av bidragen tilljuridiska personer. Men vi ger inte tillbaka något till kommunerna, därför attvi anser att den ordning vi föreslår verkar skatteutjämnande. Däremot drarregeringen in av skatteutjämningspengarna. Med sitt förslag om vinstdelningoch andra förslag, såsom indragning av likvid från kommunerna vilken sedandeponeras i , tar staten tillbaka och tär på den kommunalalikviditeten. Finansministernhar därför ingen anledning att påstå att har bidragit tiU attunderminera den kommunala ekonomin. Det förhåller sig precis tvärtom. Omvinstdelningsskatten för kommunala bolag 34 (): Kommunerna blev, om jag får uttrycka mig litet folkligt, utan tviveltagna på sängen när det gäller denna vinstdelningsskatt för kommunala bolag. Deupplever nämligen inte att de gör några vinster på sina kommunala bolag. Därförtrodde de inte heller att de skulle råka ut för någon vinstdelningsskatt. Denhär skatten berör framför allt industrihotell, som oftast går ganska dåligtsett ur synpunkt. Den berör vidare fjärrvärmeföretag. I båda fallenleder skatten till högre taxor eller högre hyror. Nuvet jag att håller på att författa en skrivelse tillfinansministern i vilken man anhåller att alla de kommunala bolagen, vart ochett för sig, skall få rätt till ett skattefritt bottenbelopp. Det blirintressant att se hur den skrivelsen besvaras från . Såtill frågan om vad finansministern har sagt till kommun. 1lördagsnumret av tidningen finns infört vad man har frågatden nye styrelseledamoten vad gäller hans uppfattning om kommunens agerande.Han svarar att han inte har någonting emot det. Jag kommer inte exakt ihågordalydelsen. Möjligen fanns ordet "välsignad" inte med, men detskulle måhända ha kunnat vara med, eftersom var medvetet omoch fullt till freds med det som skulle hända i Omvinstdelningsskatten för kommunala bolag Jag förutsätteratt finansministern har fått den informationen frän kommunens ledning. Anf.35 Förste vice talman (): Även om det inte hör till interpeUationsdebatten, påbjuder välartigheten att jag något tar upp detta med kommunerna och samhällsekonomin. Detär alldeles riktigt, herr finansminister, att vi har föreslagit betydandeneddragningar av de statliga bidragen till kommunerna. Men vi har föreslagitdetta på ett sådant sätt att det skall slå rättvist över kommunerna. Det ärockså alldeles riktigt att vårt mål är nolltUlväxt och skattestopp i kommunernaav samhällsekonomiska skäl. Dock har vi förslag för att höjaskatteunderlaget. Vi säger t. ex. nej tUl den 2-procentiga löneskatten och tUIatt man försämrar skatteutjämningen, vilket är en av de metoder regeringen harvalt. Socialdemokraternadäremot erkänner inte att de vill dra ned på verksamhetsökningen i kommunerna.Det är ganska betecknande att finansministern ägnar sig åt att diskutera minfrågeställning om vilket råd han vill ge kommunerna. Men något svar fick jaginte. Det är ju alldeles klart att omprioriteringar och skattehöjningar ärmetoder som inte står fastighetsförvaltande privata bolag till buds när detgäller att betala vinstdelningsskatten. Viångrar inte, herr finansminister, att vi inte ställde upp och debatteradelöntagarfondernas utformning. Självfallet kommer vi aUtid att avvisa varjeförslag om en successiv fondsociaUsering av näringslivet. Vi beklagar inteheller att vi inte har varit med och diskuterat detaljerna. Vi kommer däremotatt tillåta oss att om och om igen, så länge vinstdelningsskatten består och sålänge löntagarfonderna består, att brännmärka konsekvenserna. Jag tycker attden fråga som debatteras just visar orimUgheterna i det hela. Mångasocialdemokrater har tidigare tyckt att fonderna är bra. Men när finansieringenav fonderna visar sig drabba deras egna kommuner, är fonderna helt plötsligt intelängre Uka bra. Skall vi sträva efter neutralitet mellan olika bolagsformer,mellan och enskild verksamhet, visar den debatt som har förts i dagutomordentligt väl att vinstdelningsskatten ytterligare försvårarneutraliteten. Vilken lösning man än väljer, kan man inte nå ett varaktigthållbart resultat. Jagtillåter mig, herr talman, att om igen dra min slutsats: Den enda lösningen äratt avskaffa vinstdelningsskatten och löntagarfonderna. Överläggningen var härmedavslutad. 14 § Svar på fråga1983/84:589 om ökad inhemsk tillverkning av elektroniska komponenter, m. m. har frågat mig vilka åtgärder regeringen är beredd attvidta för att lägga grund för en mer självständig industripolitik och merainhemsk komponenttillverkning i . Inledningsvisvill jag rent allmänt säga att det är angeläget att , som en högtutvecklad industrination, har en viss självständig kapacitet när det gäUertillverkning av viktiga insatsvaror och komponenter. Detta är särskiltangeläget i ett läge, då det finns tecken på att vissa länder vill begränsa exportenav avancerad teknik, något som allvarligt skulle komma'att skada vårtinternationella samarbete på detta område. Ettviktigt och aktuellt område är halvledartekniken. I finns f. n. tvåstörre inhemska producenter av halvledarkomponenter och ett flertal företag,som konstruerar och tillverkar system, baserade på oUka halvledarkomponenter. Konkurrensenvid produktion av halvledarkomponenter har inneburit att långaserier, s. k. standardkomponenter, varit nödvändiga för att erhålla lönsamhet.I detta läge har det varit svårt för svenska företag att hävda siginternationellt, eftersom dessa företags storlek inte möjliggjort serier avönskad längd. Underde sista åren har emellertid ny teknik lett till att lönsamhet går att iippnåvid kortare serier. Denna nya teknik, s. k. kundanpassade kretsar, innebär attkomponenter kan specialanpassas till resp. användares behov. Prognoservisar att den relativa andelen av kundanpassade kretsar kommer att öka fråndagens av den totala andelen producerade integrerade kretsar till . Vissa prognoser förutspår en ökning ända . Kraftfullainsatser erfordras av såväl staten som svensk industri för att de nyamöjligheterna skall kunna tas till vara. Såsent som antog på förslag av regeringen detnationella mikroelektronikprogrammet, som innebär en kraftfull och samordnadsatsning på mikroelektronikområdet. Finansieringen av detta program hardärefter tagits upp i regeringens propositioner om forskning och om industrielltillväxt och förnyelse, vilka kommer att behandlas här i kammaren . Kammarenkommer då också att behandla regeringsförslag, som mer generellt tar sikte påatt stärka och utveckla svenska underleverantörers konkurrenskraft. a. förslaget om särskilda medel för teknikupphandling ochunderleverantörsutveckling. Även inom ramen för de regionalautvecklingsfondernas verksamhet föreslås ökade resurser för bl. Avslutningsvisvill jag dock betona att målet inte är att skall vara oberoende avutländska komponenter eller annan utländsk teknik. Detta vore inte ettreaUstiskt mål. Målet är att vi långsiktigt skall minska vårt beroende. Omökad inhemsk tillverkning av elektroniska komponenter, m. m. Om ökad inhemsk tillverkning av elektroniska komponenter,m. 37PAUL LESTANDER (vpk): Jag får först tacka industriministern försvaret. Det är värt att notera industriministerns bedömning att vi skall blinågot mindre beroende i fråga om halvledartekniken, men svaret ger inget klartbesked om hur omfattande vårt internationella beroende egentligen är och hurregeringens framgångslinjer på den punkten ser ut. Den svenska importen av rå- och insatsvaror till industrinvar 1982 enligt statens industriverk bl. a. följande: smidesbranschen ,hydraulik/ pneumatik42 %,elektronikindustrin59.%,metallbearbetningsmaskinindu-strin85 % och för plast- och valsade aluminiumprodukter 82 resp. . För enskildaföretag som och ligger importandelen av insatsvarorna på ca 70 %.En exportökning innebär följaktligen också en ganska stor importökning, så längeimportandelen är sä hög. Vårt utlandsberoende har aktualiserats på ett närmastskrämmande sätt i samband med de amerikanska signalerna om embargo vadbeträffar den export från som är data- och elektronikbaserad. visarpå det sättet sin oerhörda dominans. Därtill kommer den västtyska , som i och försig har en väldigt positiv framtoning på det sättet att man kämpar för kortarearbetstid, vilket är värt att notera för alla arbetande människor. Men om devästtyska kapitalisternas motstånd inte kan brytas utan strejken fortsätterlänge, blir följden att svensk industri drabbas mycket hårt. När det gäller embargopolitiken förhäller det sig pä detsättet att det amerikanska , CIA och andra ger order åt densvenska tullen. Tydligen ger också de elektronikexporterande företagen order åtsvenska företag om hur de skall handla. Det tyder ju pä att värt beroende äroerhört stort. Jag vill ställa en följdfråga: Har industriministern någraplaner på statliga insatser för att minska importberoendet inom deindustriområden som jag räknade upp? 38 Industriminister : I Herr talman!Jag vill upprepa vad jag sade i svaret: Det är inte möjligt för attvara oberoende av utländsk teknik, detta på grund av de mycket storainvesteringar som då skulle behöva göras inom en rad teknikområden. Men jagvill tillägga att det inte heller är önskvärt för att vara oberoende avden utländska tekniken, eftersom ju detta skulle innebära att behovet avsamarbete med omvärlden minskar. Om vi snabbt vill fånga upp de nya rön och framsteg somgörs i omvärlden, är det nödvändigt att vi har ett forsknings- ochutvecklingssamarbete med omvärlden. Därför vill jag upprepa vad jag sade isvaret, att målet är att minska beroendet. Regeringen har här lagt fram ettantal förslag, sorn känner till. Det svar som var därför i grunden positivt. Mikroelektronikprogrammet är antaget av , ettprogram som omfattar utbildning, grundforskning, målinriktad forskning ochindustriell utvecklingoch som har till syfte att just minska beroende av import av teknik. Propositionen om industriell förnyelse och utvecklinginnehåller en rad förslag i samma syfte: ett särskilt forskningsavdrag tillteknikbaserade småföretag; en särskild småföretagsfond inrättas; industrifondenskall kunna finansiera även underleverantörsprojekt, som har samband med denfråga vi nu diskuterar; uppdraget till tre viktiga myndigheter pä detindustriella området, statens industriverk, styrelsen för teknisk utvecklingoch industrifonden, att arbeta med de frågor som har tagit uppi sin fråga. Jag vill tillägga följande: har begärtatt ett förslag till ett nationellt informationsteknologiprogram skallredovisas. Detta förbereder vi nu inom , och vi kommer i dettaarbete att ta hänsyn till önskvärdheten av att minska beroendet av utländskteknik. Slutorden till är alltså att det händerväldigt mycket på detta område till följd av ett antal åtgärder som regeringenhar vidtagit. Om vinstdelningsskattens betydelse för bostadspolitiken 39 (vpk): Det är alldeles uppenbart att svaret pä sittsätt är positivt. Men säger industriministern att det inte ärmeningen och inte är möjligt att göra oss helt oberoende. Självfallet skall viinte leva i något tekniskt vakuum i detta land, men det är inte fråga om det ide tankegångar jag har framfört utan om att skapa en självständig nationellrörelsefrihet när det gäller industripolitiken. De överenskommelser som uppenbarligen finns mellan svenskaelektronikimporterande företag och elektronikexporterande företag i delvis värt handlingsutrymme. De kommer också att få till följd attdet sätts en nationell press på oss politiskt, även försvarspolitiskt. Dessutomär många enskilda detaljer i vårt svenska försvar beroende av teknikimport. På denna punkt är industriministerns svar intetillfredsställande. Han nämner inte huruvida det svenskamikroelektronikprogrammet verkligen har sådana förtecken att vi hinner i fatteller är på väg att hinna i fatt, om vi kan disponera resultatet av det fritt,om vi kan sälja det fritt vart vi vill eller om vi fortfarande står under någonform av förmynderi. Det har gjorts ett radioprogram om detta, och där påstodsdet att resultatet av mikroelektronikprogrammet inte skulle fä användas heltfritt, utan samma begränsningar skulle gälla i det avseendet. Överläggningen var härmed avslutad. 15§ Svar på fråga 1983/84:574 om vinstdelningsskattens betydelse förbostadspolitiken 40Bostadsminister : Herr talman! har frågat migpå vilket sätt jag avser att väga in undantaget frän vinstdelningsskatt för deallmännyttiga bostadsfas- Om vinstdelningsskattens betydelse för bostadspolitiken tigheternavid de bostadspolitiska bedömningarna. Enligt löntagarfondspropositionen (1983/84:50) är motivetför att undanta bl.