prot · G709155 · 1983-12-31 00:00:00 — läser historien dåligt. Det varsocialutskottet som tog initiativ till de begränsningar i användningen avasbest som har fattat beslut om. Arbetsmiljölagen, som denna riksdagi så stor enighet har antagit, bygger på principen om samverkan mellanparterna. Internationellt sett är denna lag mycket långtgående och effektiv. Nr 155 anledning att skämmas för dennaarbetsrniljölag, som kom till på förslag från Tredje vice talmannen anmälde att anhållit att till Arbetsmiliöfråeor protokollet få antecknat att haninte ägde rätt till ytterligare replik. 42MARIE-ANN (vpk): Jag skall i mitt anförande kommenteraytterligare några av de reservationer som vpk har fogat till detta betänkande. Reservation 10 och 11 handlar om kvinnors rätt till ledighetoch omplacering vid graviditet, om de arbetar i en arbetsmiljö som kan utgörarisker för kvinna och/eller . Vpk kräver i sin arbetsmiljömotion att kvinnor somplanerar graviditet eller är gravida får lagstadgad rätt till omplacering ellerledighet med bibehållen lön vid misstänkt risk för fosterskada i arbetsmiljön. Utskottet säger att man anser att det är angeläget attfrågan om rätt till omplacering eller ledighet vid risk för fosterskada snarastfår en lösning. Det är i och för sig en positiv hållning, men tydlig'en tillintet förpliktande. Utskottet vill avvakta regeringens förslag med anledning avföräldraförsäkringsutredningen. Den utredningen lägger fram förslag om hurersättningen skall lösas för de kvinnor som på grund av risk för arbetsihiljöbetingadefosterskador tvingas avstå från förvärvsarbete. Det är naturligtvis bra attdetta får en lösning, men det är ändå bara fråga om en del av vad vpk-motionentar upp. Utskottet tar inte klar ställning till motionens krav attkvinnorna skall ha lagstadgad rätt till omplacering eller ledighet medbibehållen lön vid misstänkt risk för fosterskada i arbetsmiljön. Man undvikeratt behandla detta krav. När vpk sedan i en annan motion, ,tar upp en sådan misstänkt arbetsmiljö och kräver att kvinnor som arbetar idenna miljö skall ha rätt till omplacering, bekänner utskottet färg. Det gällerbildskärmsarbete, och utskottet säger så här: "När det gäller bildskärmarbete finns det enligtarbetarskyddsstyrelsen ingen vetenskaplig grund för att tillstyrka rätttill omplacering under graviditet." Utskottet anser inte att motionen bör föranleda någonåtgärd frän . Dettauttalande vittnar om en skrämmande cynisk syn på dessa frågor från Utskottet tycker alltså att en arbetsmiljö med vetenskaplig exakthetskall bevisas vara farUg innan en kvinna som är gravid får rätt till omplacering.Vpk anser för sin del att en misstänkt arbetsmiljö måste bevisas "vara ofarlig innan en gravid kvinna skall behöva arbeta i den. Utskottet accepterar missfall och missbildningar hos barntill dess att det är vetenskapligt bevisat och styrkt att en arbetsmiljö ärfarlig. Det gör inte vpk. När det gäller bildskärmar kom det, som jag skriver i minmotion, 54 larmrapporter för drygt ett årsedan om att det på vissa terminalarbetsplatser i och förekom ett misstänkt högt antal graviditetsstörningarT Nr 155 Långt om länge beslöt man sig i för att börja forska i frågan, efter att den sagt sig vilja avvakta utländsk forskning - något som också 25 mai 1984 i en frågedebatt för ett är sedan ansåg räckte. fortfarande tar man alltså så lätt på dessa larm att man inte anser att kvinnor Arbetsmiliöfrågor m. m. skall ha garanterad rätttill omplacering. Dessa rapporter som komför är ju inte de enda. Jagskall be att fä citera ur nr 5 , som har en artikel medrubriken rönen kring bildskärmar - fosterskador kan inte uteslutas: "i jobbar 300 personer vidbildskärmar. Många sitter här . De flesta är kvinnor. Av 48graviditeter på den här arbetsplatsen var bara hälftenutan komplikationer. I 24 fall slutade de med missfall, för tidigt födda barn,dödfödda eller missbildade barn. Också i har man upptäcktgraviditetsstörningar i samband med bildskärmsarbete". ISverige har man på en gjort en sammanställning som"visar på en 80-procentig ökning av missfallsfrekvensen under åren1979-1983 vid en stansavdelning där arbete med bildskärmar förekommit. Jagförstår inte hur utskottet kan nonchalera alla dessa rapporter. Attdet inte är vetenskapligt bevisat att bildskärmar inte orsakar graviditetsskadorberor ju på att vetenskapen inte ägnat denna fråga någon uppmärksamhet; Detberor inte på att detta är noggrant utforskat och befunnet ofarUgt: Utskottethänvisar vidare till att har visat att stråldosernai stort motsvarar den naturliga bakgrundsstrålningen. Det är dock så att detinte råder någon enighet bland forskare om att denna strålning är ofarlig. Hurkan utskottet veta att i sig ofarlig bakgrundsstrålning inte är farlig om denackumuleras? Ett plus ett är ju inte ett, utan två! Detär ett ofattbart ställningstagande från utskottets sida som visar hurlättsinnigt man tar på arbetsmiljöfrågor. Utskottetframhärdar i denna cyniska syn när man behandlar vpk-kravet om att en Usta överämnen som misstänks medföra graviditetsstörningar och fosterskador publicerastillsammans med de hygieniska gränsvärdena. Också här kräver man vetenskapligabelägg och förutsätter att arbetarskyddsstyrelsen kommer att ge offentlighetåt vilka ämnen som kan befaras ge fosterskador. Detta skall ske så snart detfinns vetenskapliga belägg. Vpkanser som sagt att det skall räcka att ämnen misstänks ge sådana skador för attdetta skall offentliggöras. Jagvill fråga utskottets talesman: Hur motiverar ni detta ställningstagande inför alla de kvinnor som planerar att skaffa barn? Hur motiverar ni det om säg , då man troUgen fått vetenskapUga belägg om farUgheten hos denna arbetsmiljö, för de kvinnor som vistats i dessa arbetsmiljöer och fått missfall eller fött missbildade barn? Hur motiverar ni att det fanns misstankar om att vissa arbetsmiljöer var skadliga för gravida kvinnor, men så länge det inte fanns vetenskapliga belägg lät ni det bero? Det är ett stort ansvar majoriteten i socialutskottet och tar 55 A rbetsmiljöfrågor, m.m. på sig om man inte stöder vår reservation. När det gäller bildskärmsarbete handlar detinte bara om misstankar om att sådant kan ge upphov till graviditetsstörningar.Dessa arbetsplatser har dessutom skapat en rad andra arbetsmiljöproblem. a. belastningsbesvär, ögontrötthet och psykosomatiska besvär. Detfinns en hel del kunskap redan - felet är att dessa kunskaper intenär ut till arbetsplatserna, att de inte tillämpas i praktiken. Så här säger enyrkesinspektör efter att ha gjort en egen undersökning om denna fråga: Jag harsett bildskärmar mot fönster och i rum utan fönster, skrangliga bord och dåligakontorsstolar som inte kan ställas in. Ännu , 1983, sätter man interminaler litet hur som helst trots allt som har skrivits om hur det bör se utoch vad man måste tänka på. Jag tror inte förhållandena har ändrat sig fastän vi nuskriver 1984. Vi kräver att som ett led i den informationskampanj som ju måstetill för att förbättra arbetsmiljön, att arbetarskyddsstyrelsen utgerföreskrifter om arbetsmiljön vid terminalarbetsplatser. Utskottet uppger att ett förslag till föreskriftertroligen kommer att skickas ut på remiss . Detta"troligen" gör att vi ändock tycker att det är viktigt att riksdagenuttalar att sådana föreskrifter skall utarbetas. Ett sådant uttalande kundeförhoppningsvis skynda på detta angelägna arbete. Slutligenvill jag kommentera vårt krav om en datamiljökommission. Utskottet refererar till avslutade utredningar,utvecklingsprogram och den forskning som är på gång. Förvisso har exempelvisutredningen och arbetslivets förändring tagit upp en rad viktigaarbetsmiljöfrågor i sitt betänkande. Men ännu så länge är detta bara ord på ettpapper. Vi menar'att allt som är på gång är ett skäl för en kommission, inteemot. Någon instans bör samla upp forskning och alla erfarenheter och förslagoch se till att de omsätts i praktiken. Det gäller, som också här i debatten , att vara framsynt så att man inte får en försämradarbetsmiljö med denna nya elektronik. Jag yrkar bifall till samtliga vpk-reservationer i betänkandet. 43 () replik: Beträffande ledighet vid havandeskap sägerutskottet att föräldraförsäkringsberedningens förslag f. n. bereds i regeringskansliet.Vi väntar förslaget tidigast . Med detta anser vi att vi intekan komma längre . Vi väntar på regeringens förslag, som vi brukar göra isådana här frågor. När det gäller arbetet vidbildskärmar har det satts i gång ett forskningsarbete inomarbetarskyddsstyrelsen. Det är rimligt att arbetet får fortsätta och slutförasinnan vi tar beslut. Så uttalar sig utskottet. Jag delar helt denuppfattningen. Båda dessa saker står att läsa på s. 22 i utskottsbetänkandet. 44MARIE-ANN (vpk) replik: Herr talman! Jag har läst vad som står där.Jag tycker att det mest anmärkningsvärda och det viktigaste att debattera ärden skillnad i syn som finns mellanutskottsmajoriteten och vpk när det gäller beviljande av Nr 155 ledighet.Vpk menar att det räcker med att man misstänker att skador på Fredaeen denfostret kan uppstå. Utskottet säger att det skall finnas vetenskapligabelägg. Jag tycker att detta är,som jag sade i mitt huvudanförande, mycket allvarligt. m. m. Utskottet har en mycket cynisk syn på dessa frågor.Man tycker alltså att Arbetsmiliöfråeor även om man misstänker att skador kanuppstå - som i fråga om arbete vid bildskärmar, där vi har ett konkret krav -så låter man saken bero tUl dess att det finns vetenskapliga belägg. Undertiden låter man kvinnor få missfall och missbildade barn. Det tycker jag ärallvarligt. Anf.45 (vpk): Bara en sak angående KjeU historieförfalskning. Eftersom KjellNilsson var så fräck, vill jag påpeka och till protokollet få antecknat att denförsta stora motionen om förbud mot asbest lämnades av . Denbehandlades av och avslogs. Liknande yrkanden som i denna motionavslogs , intill dess att socialutskottet fann det omöjligt attavstyrka förslag om förbud mot asbest. Detär historieskrivningen, . Egentiigen borde jag citera FabianMånsson igen och säga: Vet hut, vet sjufalt hut! Det skulle passa ganska bra påKjeU historieskrivning vad gäller frågan om asbest. Anf.46 (): Jag konstaterar bara att det var på förslag frän socialutskottet somriksdagen fattade det beslut om inskränkningar i användningen av asbest som f.n. gäller. Anf.47 (vpk): Vilket annat utskott, , skulle föreslå det? Man var jutvingad till det påstötningar. Det finns inget annat utskott iriksdagen som skulle göra det. Det var alltså utskottets uppgift och skyldighetatt göra det, och utskottet gjorde det påtryckningar. Anf.48 (): Man gjorde det när det fanns tekniska möjligheter att genomföraförslaget och när det var möjligt att få igenom beslut om en god arbetsmiljö. Anf.49 (vpk): Jag tackar för att socialutskottet dågjorde det. Men man borde ju följa upp sina ambitioner från . Istället går man nu förbi förslaget, som jag påpekade , attverkligen införa ett förbud mot bromsbelägg och andra asbesthaltigafriktionselement. Man går egentligen förbi förslaget. Man gör ett par godaanmälningar men fullföljer inte loppet fullt ut. Det tycker jag är beklagUgt.Socialutskottet nonchalerar därmed ett viktigt problem. Överläggningenvar härmed avslutad. Nr 155 Mom. 3 (arbetarskyddsstyrelsensverksamhet) Fredaeenden Utskottets-hemställan bifölls med239 röster mot 70 för reservation 1 av 25 mai1984 m. fl. Arbetsmiljöfrågor, '" (facklig vetorätt vid vissalöneformer) Utskottets hemställan bifölls med286 röster mot 18 för reservation 2 av Mom. 5 (beslut om återupptagande av arbete) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avInga Lantz -bifölls med acklamation. Mom: 6 (facklig majoritet i arbetarskyddsstyrelsen ochyrkesinspektionsnämnderna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avInga Lantz -bifölls med acklamation.. Mom. 7 (utbildning av skyddsombud) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avInga Lantz -bifölls med acklamation. Mom. 8 (utbyggnad av företagshälsovården) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avInga Lantz -bifölls med acklamation. Mom. 10 (information för forskningsändamål) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avInga Lantz -bifölls med acklamation. Mom. 11 (sanktioner vid arbetsmiljöbrott) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avInga Lantz -bifölls med acklamation. /Wo/«. (arbetsskadestatistik m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avInga Lantz -bifölls med acklamation. Mom. 14 (omplacering eller ledighet för graviditet) Utskottets hemställan bifölls med 289 röster mot 17 förreservation 10 av . Mom: 15 (omplacering fråri bildskärmsarbete) Utskottets hemställan bifölls med 294 röster mot 17 förreservation 11 av . Mom. 16 (arbetsmiljölagenseffektivitet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 12 av -bifölls rnedacklamation. Mom.17 (översyn av arbetsmiljölagen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 13 av -bifölls medacklamation. Arbetsmiljöfrågor,m. Mom. 18(arbetarskyddsstyrelsens föreskriftsarbete) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 14 av -bifölls medacklamation. Mom.19 (forskning om belastningssjukdomar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 15 av -bifölls medacklamation. Mom.20 (säkerhetsmarginaler för gränsvärden) Utskottetshemställan bifölls med 295 röster mot 17 för reservation 16 av . 1ledamot avstod från att rösta. Mom.21 (lista över fosterskadande ämnen) Utskottetshemställan bifölls med 294 röster mot 17 för reservation 17 av . 1ledamot avstod frän att rösta. Mom.22 (föreskrifter angående buller m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 18 av -bifölls medacklamation. Mom.23 (förbränningsmotordrift i slutna rum) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 19 av -bifölls medacklamation. Mom.25 (föreskrifter för bildskärmsarbete) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 20 av -bifölls medacklamation. Mom.26 (forskning om sambandet mellan bildskärmsarbete och graviditetsstörningar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 21 av -bifölls medacklamation. Mom.27 (tiUsättande av en datamiljökommission) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 22 av -bifölls medacklamation. Lokaliseringenav konservatorsutbildning, m. m. Mom. 28 (asbest ibromsbelägg och friktionselement) Utskottetshemställan bifölls med 291 röster mot 18 för motionerna 320 av . samt 1208 av och . 2 ledamöter avstod frånatt rösta. Mom.29 (tiUsättande av en arbetsgrupp möt asbestanvändning) Utskottetshemställan bifölls med 286 röster mot 17 för reservation 23 av . 1ledamot avstod från att rösta. Mom.33 (yrkesinspektionens verksamhet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 24 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.34 (avbyråkratisering av arbetarskyddet) Utskottetshemställan bifölls med 185 röster mot 125 för reservation 25 av . Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 6§ Lokaliseringen av konservatorsutbildning, m. m. Föredrogs utbildningsutskottets betänkande1983/84:23 om anslag till utbildning för kultur- och informationsyrken m:m.(prop. 1983/84:100 delvis). Anf.50 TREDJE VICE TALMANNEN: I fråga om detta betänkande hålls gemensamöverläggning för punkterna 1 och 2. 51 (): Jag skall kortfattat beröra planeringsramarna och LIE-anslagetskonstruktion med utgångspunkt i det särskilda yttrande som är fogat till betänkandet.Elisabeth kommer senare att ta upp konservatorslinjen. Jag ber redannu att få yrka bifall till samtliga reservationer. Vidbehandlingen i går av utbildningsutskottets betänkande nr 20 redovisades deomfattande besparingar som vi moderater vUl åstadkomma genom att skära nerantalet platser på olika utbildningslinjer, framför allt de som vetter mot denoffentUga sektorn, där arbetslöshet hotar. I stället vill vi få till stånd enutökning av årsstudieplatserna på de enstaka kurserna, närmare bestämt enökning med 1 540 platser inom planeringsramen. Det innebär en anslagsökning med10 milj. kr., som vi sparat in på andra områden. Därmedges också en möjlighet att infria tidigare beslut att utökautbildningskapaciteten med 3 000 platser mellan budgetåren 1982/83 och 1984/85. Det skulleäven, åtminstone till en del, bidra till att lösa de problem som finns vadgäller fördelningen mellan regionerna, som aktualiserats i motion 1682 av RuneBacklund m. fl. ledamöter på Jönköpingsbänken och som också berörs i PerUnckels och mitt särskilda yttrande. Dennuvarande fördelningen mellan högskoleregionerna är uppenbarligenotillfredsställande. Det illustreras kanske bäst av högskoleregion,som har fått en oproportionerligt liten del av LlE-anslaget i jämförelse intebara med de äldre universiteten utan också i jämförelse med exempelvis Umeåuniversitet, som har lika många studerande som . Det äräven otillfredsställande att detta drabbar ett universitet under uppbyggnad.Problemet är emellertid inte nytt. Man har länge haft svårt att råda bot pådessa olika skevheter. Det är uppenbart att anslaget inte enbart kan relaterastill en regions invånarantal. Tyvärr har några nya fördelningsprinciper inteaviserats. Utbildningsutskottetnoterade i sitt betänkande nr 29: "De vunnaerfarenheterna av anslaget Lokala och individuella linjer och enstaka kursertyder enligt utskottets uppfattning på att uppfyllelsen av de olika ändamålenmed anslaget lätt leder till konflikter." Feletligger just i konstruktionen; det är alltför många syften som man vill uppnå.Det gäller fort- och vidareutbildning. Det gäller resurser till denhumanistiska och samhällsvetenskapliga utbildningen, som inte täcks avlinjesystemet. Det gäller fördjupningsstudier, som ju bl. a. är förutsättningför forskarutbildning. Det gäller också att ge stabilitet i mindre högskoleorter. Utbildningsutskottethoppades på den aviserade propositionen om högskolansinstitutionella organisation. Den kom senare, och den behandlades ,men den tog bara upp en del av den här problematiken. a. pekade man på detönskvärda i att få till stånd en nationell planering när det gäller resursernai de små humanistiska och samhällsvetenskapliga ämnena. En minikrysslistaskulle utarbetas. Uppdraget skall gå till UHÄ, och UHÄ kommer att ha arbetetklart . Vi får avvakta och se vad som händer. Därmedkan man i varje fall säga att en faktor bör bli eliminerad. Det bör bli möjligtatt klarare se hur stora de särskilda behoven är för de äldre universiteten närdet gäller just de här små ämnena. Uppskattningsvis rör det sig om 10 ä avdet totala anslaget. Resten av det här anslaget bör då fortsättningsvis kunnafördelas pä ett rimligare sätt än vad som sker. Därmed,herr talman, ber jag än en gäng att fä yrka bifall till samtliga reservationeri betänkandet. Lokaliseringenav konservatorsutbildning, m. m. 52 (): Jag tänker för ovanlighetens skull vara ganska fåordig. står ihuvudsak bakom vad som sägs i detta betänkande. Jag vill hänvisa till denutomordentliga argumentation som det innehåller. Föregen del har jag dock en invändning på en punkt. Det gäller lokaUseringen avkonservatorsutbildningen. Jag är som bekant varm anhäng- Lokaliseringen av konservators- utbildning, m. m. are avdecentralisering, och jag brukar inte förorda att allt möjligt skallkoncentreras till . Men i det här fallet tycker jag att det är säuppenbart att konservatorsutbildningen vinner på att ligga i . Detfinns en stor koncentration av museer till , vilket man i och för sigkan ha olika synpunkter pä. En dominerande del av den arbetsmarknad som de somgenomgår konservatorsutbildningen skall söka sig till finns i Stockholm.Flertalet av de institutioner som kan utgöra ett stöd för utbildningen finnsockså i . Ur allmän sysselsättningssynpunkt väger intekonservatorsutbildningen särskilt tungt. Det finns alltså ingen anledning attlägga några omfattande regionalpolitiska aspekter på detta. Saken bör lösas med hänsyn till vad som är bäst förutbildningen och bäst för dem som genomgår utbildningen. Det är uppenbart attalla sakskäl talar för att konservatorsutbildningen bör vara förlagd tillStockholm, främst med hänsyn till den fördelning som vi har när det gällermuseiverksamheten i landet. Därför har jag medverkat till reservation 1 viddetta betänkande. Jag vill hänvisa till vad som står där. Jag yrkar bifall tillden reservationen och i övrigt till utskottets hemställan. 53MARGOT (): betänkande nr 23 rymmerbl. a. en -som vanligt - kontroversiell lokaliseringsfräga. Den handlar om varden föreslagna nya konservatorsutbildningen om 120 poäng skall placeras. Utskottet har fått ta del av argument för både ,som föreslås i budgetpropositionen, och , som förespråkas i ett parUkalydande motioner. majoritet vill förläggakonservatorsutbildningen till , och det finns bl. a. följande skäl: - Konservatorsutbildningenblir en tvärvetenskaplig utbildning. Samarbete med flera institutioner blirnödvändigt, och i finns institutionerna integrerade ihögskoleorganisationen. - I Göteborgfinns en bred kompetens inom området och viss utbildning ges redan. -Särskildkompetens finns inom t. ex. textilområdet, och föremålsvården nämns somen värdefull resurs för bl. a. praktikbehovén. Det kan finnas anledning att påminna om attkonservatorsutredningen faktiskt ansåg att både , ochLund-Malmö är tänkbara och lämpliga lokaliseringsorter. När beslutet skallfattas utifrån sädana förutsättningar får man naturligtvis räkna med debatt. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan på denna punkt. Med anledning av anslaget till lokala och individuellalinjer och enstaka kurser har utbildningsutskottet behandlat ett flertalmotioner. Frågan om högskoleutbildning skulle förläggas till Gotlandbehandlas i två av motionerna. Utskottet anser inte att skall göranågot uttalande om detta eftersom en projektgrupp, som har tillsatts avregionstyrelsen i , just nu utreder förutsättningar och möjligheterför lokalisering av högskoleutbildning tillGotland. Någramotionärer vill förstärka och delvis förändra utbildningen vid högskolan iÖstersund. Vi i utskottet påminner om att det är myndigheterna på olika nivåer -i det här fallet UHÄ - som i budgetarbetet skall pröva och eventuellt föreslåsådana förändringar av utbildningsutbudet. En arbetsgrupp inom UHÄ harföreslagit en hotell-, restaurang- och turistlinje i . Imotion 1682 och i ett särskilt yttrande tas fördelningen av det s". 'LIE-anslaget upp - alltså anslaget till lokala och individuella linjer ochenstaka kurser. Detta görs speciellt med tanke på högskoleregion.Motionen pekar på skillnaden mellan UHÄ:s fördelningsförslag och förslaget ibudgetpropositionen. Men medelstilldelningen - som naturligtvis inte kanberäknas enbart efter befolkningsmängd - är lägre än enligt UHÄ:s förslag församtliga regioner, inte bara för högskoleregion. Regeringen har gettUHÄ i uppdrag att belysa fördelningen av resurser mellan högskoleregionerna.Utskottet avstyrker därför motionen. Fråganom inriktningen av utbudet av enstaka kurser i är en fråga förregionstyrelsen och berörd högskoleenhet. Moderaternavill i en motion och i reservation nr 2 - och detta tog upp - ökaantalet årsstudieplatser för enstaka kurser med 1 540. Detta skall åstadkomrhasgenom ytterligare minskningar av utbildningar med inriktning mot offentiigsektor. Riksdagenhar redan tidigare beslutat om minskad dimensionering av t. ex. lakar-,tandläkar- och förskollärarlinjerna och därmed avslagit moderatmotionensförslag till planeringsramar. Därmed har förutsättningarna för förslaget om enutökning av antalet platser på enstaka kurser fallit. Med tanke på detta kandebatten bli kort även om det också finns principiella invändningar mot ensådan omfördelning av resurserna som föreslås i motion nr 2016. Jag yrkar bifall tillhemställan i utbildningsutskottets betänkande. Lokaliseringenav konservatorsutbildning, m. m. 54 ELISABETHFLEETWOOD (m): Till utbildningsutskottets betänkande 1983/84:23 är fogat enreservation, nr 1, från och . 1januari väckte jag en motion med anledning av budgetpropositionens förslag attförlägga den länge emotsedda utbildningen av konservatorer till istället för till , vilket förordats av såväl utredningen centrum som UHÄ.