prot · G709159 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:159 1 § Justerades protokpllen förden . 2 § Talmannen meddelade att BoSödersten (s) och () denna dag återtagit sina platser iriksdagen, varigenom och uppdrag som ersättareupphört. 3 § Föredrogs men bordlades återSkatteutskottets betänkande 1983/84:54 betänkande 1983/84:37Socialutskpttets betänkande 1983/84:34 betänkande 1983/84:26Trafikutskottets betänkande 1983/84:33 . betänkande1983/84:39 betänkanden /84:28, 38, 40 och 42 4 § Föredrogs skatteutskottetsbetänkanden 1983/84:46 omsanktionsavgifter vid överträdelser av import- och exportregleringar (prop.1983/84:192), 1983/84:43 om förhandsbesked i taxeringsfrågor (prop.1983/84:186), 1983/84:45 om skatt på vissa dryckesförpackningar, m. m. 84:195),1983/84:47 om avgifter på gödsel- och bekämpningsmedel (prop. 84:176),1983/84:52 om beskattningen av egendomslivräntor (prop. 1983/84:140),1983/84:48 om slopande av särskild självdeklaration för fysiska personer, m.m.(prop. 1983/84:193), 1983/84:49 om ny stämpelskattelagstiftning (prop.1983/84:194) och 1983/84:44 om mervärdeskaft, m. m. 1983/84:189). Sanktionsavgiftervid överträdelser av import- och exportregleringar Skatteutskottetsbetänkanden 46,43, 45, 47,52,48,49 och 44 kommer att behandlas i nu nämndordning. Voteringarna äger rum i étt sammanhang. Förstupptas alltså skatteutskottets betänkande 46 om sanktionsavgifter vidöverträdelser av import- och exportregleringar. Sanktionsavgiftervid överträdelser av import- och exportregleringar Anf.2 (): I detta betänkande behandlas regeringens förslag om regler som gör detmöjligt att införa sanktionsavgifter för den som överträder föreskrifterna omin- och utförsel av varor. Man har tänkt sig att avgiften skall kunna uppgåtill högst av varans värde, och någon avdragsrätt för beloppet skall intemedges vid inkomsttaxeringen. Frånborgerligt håll finner vi det märkligt att regeringen framhärdar med sittförslag trots att en majoritet inom lagrådet uttalat starka betänkligheter motden bristande-överensstämmelsen med regeringsformen. Sanktionsavgifter harhittills reglerats i lag, medan regeringen nu föreslår att den skall fåbemyndigande att meddela föreskrifter om de sanktionsavgifter som det här ärfråga om. Vireservanter, och borgerUga ledamöter, delar lagrådets uppfattning att man av rättssäkerhetsskäl - det kan röra sig om mycket stora belopp för den enskilde - bör tolka bestämmelserna i regeringsformen mycket restriktivt, och att man alltfort bör reglera ifrågava rande sanktionsavgifter genom lagstiftning och inte genom ett bemyndi gande. Detfinns ytterUgare några saker-i propositionen som det är motiverat attkommentera och kritisera. Fördet första går propositionen väsentligt längre än generaltullstyrelsens förslagtill straffavgift. Detta förslag innebar ett mer begränsat tillämpningsområdeän det söm nu föreslås. Fördet andra är det mycket anmärkningsvärt att regeringen, uppenbart med avsikt, har angivit användningsområdena diffust. Man säger nämligen att det i och för sig vore motiverat att det i lagen klart angavs vad som skall kunna beivras, men att ett bemyndigande för regeringen "ger regeringen möjlighet att besluta inte enbart om tillämpningsområdet, dvs. vilka licensbestämmelser m.m., som skall skyddas med sanktionsavgifter, utan även om vilka förfarande, dvs. vilka oriktiga handlingar och underlåtenhe ter, som skall kunna föranleda avgiftspåföring inom tiUämpningsområdet. Jag anser det vara värdefullt att regeringens befogenhet att besluta i dessa frågor inte inskränks ". Fördet tredje ä'r det kanske mot bakgrund, av det här citerade inte sä konstigtatt någon sedvanlig remissbehandling ihte har skett efter skärpningen avgeneraltullstyrelsens förslag . Eftersom det uppenbarligenkan förekomma tolkningsproblem i 8 kap. regeringsformen och då detdessutom är mycket angeläget att klara ut vad som kan betraktas som skatt resp.avgift yrkar vi på en översyn av vissa delar av 8 kap. regeringsformen. Meddet sagda yrkar jag bifall till de tre reservationerna, av vilka den tredjehandlar om själva lagförslaget. Anf.3 (): Frågan om gränsdragningen mellan lagstiftningsr makt ochregeringens förordningsmakt efter bemyndigande aktualiseras av förslagen ipropositionen om sanktionsavgifter vid överträdelser av import-ochexportregleringar. Från har vi i motion 1983/84:2924 yrkat avslag påpropositionen. Detråder stor tveksamhet om huruvida förslaget är förenligt med grundlagen. Lagrådet har i ettomfattande yttrande behandlat förslaget. Samtligaledamöter är eniga om att regeringsformens 8 kap. 9 § inte är tillämplig. Dååterstår frågan om det föreslagna bemyndigandet är förenligt med bestämmelsernai regeringsformens 8 kap. 7 §, där det stadgas att regeringen efterbemyndigande inte har rätt "att meddela föreskrifter om annan rättsverkanav brott än böter". Här är lagrådets meningar delade. Två av tre ledamöteranser inte att regeringsformen kan tolkas så att sanktionsavgifter av det slagdet här gäller skall kunna jämställas med böter. De har även i övrigt en radanmärkningar mot det granskade förslaget. Viansluter oss till den uppfattning som hävdas av lagrådets majoritet.Bemyndigandet bör således inte ges. Att det är fråga om "annan rättsverkanän böter" är uppenbart. Vårbestämda mening är dessutom att när det, som i detta fall, råder utomordenligtstor tveksamhet om huruvida ett förslag är förenligt med grundlagen, börförslaget avvisas av . Det är ur rättssäkerhets- ochrättstillämpningssynpunkt synnerligen olämpligt om välgmndat tvivel pågrundlagsenligheten av en bestämmelse kvarstår efter riksdagsbehandlingen.Regeringen bör således återkomma med ett förslag som är acceptabelt urgrundlagssynpunkt. framhåller i propositionen att liknande avgifter tidigare införts påandra områden. Detta är riktigt. Vad som är av intresse i detta sammanhang ärdock att tidigare införda sanktionsavgifter reglerats genom bestämmelser i lag,stiftad av . Det som är principiellt nytt är således att idetta faU skall avhända sig en del av lagstiftningsmakten till regeringen.Därav-följer också att det är synnerligen oklart vilka bestämmelser som kommeratt gälla och hur de skall tillämpas. Något förslag till förordning har intebifogats lagförslaget. Lagrådets ledamöter har angett flera problem som måstelösas innan de i grova drag angivna intentionerna kan förverkligas. Detär anmärkningsvärt att regeringen trots lagrådets allvarliga anmärkningar harlagt fram denna proposition. Det är också anmärkningsvärt att av import- och exportregleringar Sanktionsavgifter vid ö verträdelser av import- och exportregleringar skatteutskottetssocialdemokratiska majoritet fullföljer denna linje. Min fråga tUl utskottets företrädare är: Borde det intevara riktigt, när det råder så stor tveksamhet om huruvida förslaget ärförenligt med grundlagen, att regeringen återkommer med ett nytt förslag som ärförenligt med grundlagen? Genomgången av detta ärende visar att vissa delar avregeringsformens 8 kap. ofta ger upphov till tveksamhet i vad gäller tolkningoch tillämpning. Detta gäller inte minst gränsdragningen mellan skatter ochavgifter. Det gäller också systemet med sanktionsavgifter av olika slag, vilketknappast var känt när grundlagen skrevs och som inte alls behandlades av grundlagberedningen.Vi anser därför att regeringsformens 8 kap. i de delar som här angetts behöverses över på grundval av de erfarenheter som vunnits av tillämpningen. Dettabör vara en av de uppgifter som åläggs den aviserade nyaförfattningsutredningen. Jag yrkar bifall till reservationerna 1, 2 och 3. 4 (): Vid sin granskning av de föreslagnalagändringarna i den proposition, nr'1983/84:46, som skatteutskottet behandlari det betänkande som debatteras har två av lagrådets tre ledamöter framförtså stor tvekan om gmndlagsenUghetenav det begärda bemyndigandet att de inteansett sig kunna tillstyrka detsamma, ens om föreskrifterna skulle antas direktav . Propositionen borde därför enligt meningaldrig ha förelagts , eftersom lagrådets majoritet anser att den står i strid med grundlagen. ' Att här i kammaren ta upp en diskussion i frågan ompropositionens lagenlighet finner jag dock inte särskilt meningsfullt. Harsåväl regeringen som skatteutskottets socialdemokratiska majoritet valt attnegligera de synpunker som lågrådets majoritet gett uttryck för, tjänar ensakdiskussion sannolikt inte mycket till. Gör inte pläderingen av några avlandets mest erfarna jurister något intryck på regeringen ellerutskottsmajoriteten, lär dét väl inte vara någon mening att jag eller någonannan i denna kammare spiller krut på saken. Propositionen har inte remissbehandlats. Densammanställning av remisssvar som återfinns på s. 20 avsergeneraltullstyrelsens förslag till regelsystem inom området. Det finns allaskäl i världen - inte minst mot bakgrund av debatten om propositionensgrundlagsenlighet - att för kammaren påpeka att regeringens förslag gårbetydligt längre än vad generaltullstyrelsen förordat. Remissvaren har medhänsyn till detta ett mycket begränsat värde i sammanhanget. Det konstateras visserligen på s. 11 i propositionen att"avsikten är dock att avgiftsområdet åtminstone tiU en början skall varabegränsat till i huvudsak viss tekoimport", men förslaget till lagtextinnehåller inte någon sådan begräinsning. Tvärtom anger föredragande statsrådetpå s. 10 i propositionen: "Med begreppet regleringar av import och export avserjag bestämmelser om förbud mot in- och utförsel av varor, om tillstånd (licens)samt föreskrifter om ordningen vid import och export. Hit är att hänföraexempelvis kringgående av införsel- eller utförselbegränsningar, försök tillsådana förfaranden samt överträdelser av ordningsföreskrifter, vilka har tillsyfte att i varje särskilt fall ge tullmyndigheterna ett fullgott underlag föratt bedöma huruvida införsel eller utförsel skall få ske. Även vissa andraföreteelser hör hit. Exempelvis förekommer licenser som inte grundar sig pånågon begränsningsbestämmelse, s.k. övervakningslicenser. Dessa sistnämndalicenser används i kontrollsyfte för statistiska och jämförliga ändamål." Vilken tillämpning och vilka tillämpningsområden somregeringen avser att uppnå med den nya lagen framgår alltså inte avpropositionen. Att det bemyndigande som i händelse av bifall tillhemställan i skatteutskottets betänkande 46 ger regeringen är långtgående -och oklart -framgår på s. 11 i propositionen, där föredragande statsrådetanför: "En sådan bestämning som det i och för sig voremotiverat att ha i lagen är angivande av de företeelser som skall kunna beivrasmed sanktionsavgifter. Till detta vUl jag dock anföra följande. Den konstmktionjag förordat -bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter omavgifterna - ger regeringen möjlighet att besluta inte enbart omtillämpningsområdet, dvs. vilka licensbestämmelser m.m., som skaU skyddas medsanktionsavgifter, utan även om vilka förfaranden, dvs. vilka oriktigahandUngar och underlåtenheter, som skall kunna föranleda avgiftspåföring inomtillämpningsområdet. Jag anser det vara värdefullt att regeringens befogenhetatt besluta i dessa frågor inte inskränks till några särskilda företeelser motbakgrund av att bl. a. skyddsintressena på detta område kan ändras ganskasnabbt." Mot bakgrund av de synpunker som anförs i det avsnitt avpropositionen jag nu senast citerade anser jag att det hade varit värdefullt omäven i fortsättningen hade kunnat beakta de skyddsintressen som dethär rör sig om. Inte minst med tanke på det tydligen mycketlångtgående bemyndigande spm regeringen är ute efter kan jag inte underlåta attän en gång ge uttryck för min förvåning över regeringens pchutskottsmajoritetens nonchalerande av lagrådets majoritetsuppfattning. Jag yrkar,herr talman, bifall till samtiiga reservationer. Sanktionsavgifter vid överträdelser av import- och exportregleringar 5 (): Bakgrunden till den här debatten är attstarka krav har rests, bl. a. från generaltullstyrelsen och kommerskollegium,pä åtgärder gentemot alla oegentligheter som förekommer i samband med importoch export. I vissa fall beror detta på att företagen omedvetet gör fel, iandra fall på att pseriösa företag medvetet bryter mpt bestämmelserna. Detsistnämnda fallet är allvarligt, efterspm de företag som medvetet bryter motbestämmelserna sätter seriösa företag i en sämre konkurrenssituation ochskaffar sig själva otillständiga ekonomiska fördelar. Sanktionsavgiftervid överträdelser av import- och exportregleringar Skallman komma till rätta med dessa oegentligheter krävs att kontrollinsatserkombineras med sanktionsmöjligheter som dels är ekonomiskt kännbara förföretagen, dels är enkla att administrera så att de snabbt kan sättas in på deområden där de behövs. Regeringenhar därför i proposition 192 föreslagit att gör ett tillägg till denlag som ger regeringen rätt att meddela föreskrifter om införsel och utförsel,ett tillägg med innebörd att regeringen också får meddela föreskrifter omsanktionsavgifter vid överträdelse av de här föreskrifterna. Föratt inte ge någon fullmakt in föreslås det i propositionen att riksdagenskall fatta beslut om att avgiften skall erläggas till staten och uppgå tillhögst av varans värde, att den skall betalas av den för vars räkning in-eller utförseln sker, att avgift inte skall tas ut om förhållandena ärursäktliga och att avgiftsbeslutet skall kunna överklagas. majoritet av remissinstanserna har tillstyrkt generaltullstyrelsens förslag,som i stort överensstämmer med propositionen. Varför har vi då fåttdenna debatt? Varför har de borgerliga reserverat sig? Jag misstänker att det i detta fall, liksom så mänga gånger tidigare,är så att de borgerUga partierna inte är intresserade av åtgärder för attbekämpa den ekonomiska brottsligheten. Men det är svårt att ha bara det somargument. Därför angriper man i stället det här förslaget ur konstitutionellsynvinkel och hävdar att inte har fullmakt att delegera rätten attfatta beslut om sanktionsavgifter till regeringen. Detlagrum det handlar om gäller huruvida man kan åberppa regeringsfpr-mens 8 kap.7 § spm stöd för att en delegering i det här fallet är möjlig. Jag skall gå inpå sakfrågprna Pch inte negligera dem, som var rädd för. Iförsta stycket står det att regeringen efter bemyndigande i lag får rneddelaföreskrifter avseende in- eller utförsel av varor. Det verkar då logiskt attregeringen, som man meddelar föreskrifter om in- och utförsel, ocksåfår meddela föreskrifter om vilka sanktionsavgifter som gäller när reglernainte följs. Menanser man att första stycket inte ger möjUghet att delegera rättenatt fatta beslut om sanktionsavgifter kan man läsa även andra stycket av 7 §.Här har majoritet, skatteutskottets majoritet liksom enledamot av lagrådet samma uppfattning. I andra stycket står det:"Bemyndigande som avses i första stycket medför ej rätt att meddelaföreskrifter om annan rättsverkan av brott än böter." Detta innebär enUgtförarbetena att "regeringen inte skall kunna meddela föreskrifter omsvårare påföljd för brott än böter". Detär alltså möjligt för regeringen att fatta beslut om påföljder ifall påföljdenär lindrigare än eller likställd med böter. Den enda påföljd som enligt svenskrätt är svårare än böter är fängelse. Det går inte att hävda attsanktionsavgifterna skulle vara en svårare påföljd än böter. Samma uppfattninghar man i den juridiska litteraturen, t. ex. i "Normgivningsmakten"av , där författaren skriver: "Det finns inget hinder motatt regeringen med stöd av 8:7 bemyndigas meddela föreskrifter om exempelvis avgifterav tvångskaraktär (inklusive sanktionsavgifter) ." Samma tolkning har också haft när man införde1975 års lag med bemyndigande på tullområdet, där man förutsatte attbemyndigandet även omfattade rätt att föreskriva t. ex. vitespäföljd. Självfallet skall vi värna om rättssäkerheten ochriksdagens lagstiftnings makt. Men det får inte innebära att vi är sä restriktiva att vi inte följer gällande regler. I detta fall anser vi att regeringsformen ger riksdagenrätt att till regeringen delegera beslut om sådana här sanktionsavgifter. Dessutomgaranteras rättssäkerheten av att besluten blir möjliga att överklaga och attsanktionsavgiften endast skall användas för speciellt skyddsvärda intressen.Om i stället skulle fatta de här besluten, skulle det bU en myckettrögare administrativ process och svårare att hinna med att följa deninternationella utvecklingen jämfört med svenska skyddsintressen. I reservation 2 kräver de borgerliga partierna attregeringsformen skall ses över i vad gäller delar av 8 kap. för att man skallreda ut frågan om sanktionsavgifter. Det finns alltid olika avgränsningsfrågor, och de måstebevakas av både riksdagsutskotten och regeringen. har för sindel tidigare betonat att man mera tydligt borde fastställa gränsen mellan skattoch avgift och att det bör ske i samband med en grundlagsrevision. Det finnsenUgt utskottsmajoriteten ingen anledning att bryta ut ett område för attutreda det särskilt. Med det anförda ber jag att fä yrka bifalltill utskottets hemställan i betänkande 46 och avslag på samtligareservationer. Sanktionsavgifter vid överträdelser av import- och exportregleringar 6KNUT (): sade att det var starka krav frånbl. a. generaltullstyrelsen som var orsaken till den här propositionen. Honsade också att remissinstanserna var mycket positiva tillgeneraltullstyrelsens-förslag. Men det förslag som vi nu behandlar går väsentligt längreän vad generaltullstyrelsen föreslog . sade då: "----- att straffavgift skulle utgå för överträdelse av näringspolitiskaimport begränsningar, varvid avsågs begränsningar som bygger på kungörelsen 1947:82 angående allmänt importförbud och lagarna (1967:340) och (1974:226) om prisreglering på jordbrukets resp; fiskets områden." är jurist och vet säkert, att förslaget i-propositionen går väsentUgt längre. stöder man sig på bl. a. en minoritet ilagrådet. Det är justitierådet Höglurtd, som gör gällande att sänktionsavgiftenbör ses som en påföljd som inte är svårare än böter och att därför någotgrundlagshinder inte föreligger mot att låta ett bemyndigande om att meddela föreskrifterom in-och utförsel omfatta också rätt att ingripa när det gällersanktionsavgifter. Föredragande statsrådet stöder sig visserUgen inte just pådetta, men försvarade förslaget genom att framhålla attsanktionsavgifter inte är svårare påföljd än böter. Jag vill då nämna för henneatt vi har 2 miljpner Sanktionsa v gifter vid överträdelser av import- och exportregleringar exportförsändelser om årettill ett värde av 210 000 milj. kr. Genomsnittsvärdet är alltså litet drygt100 . på det är . Det tror jag i utomordentiigt många fallbetraktas som en väsentligt starkare påföljd än böter. Anf.7 (): sade att majoriteten inom skatteutskottet och majoriteteninom stod bakom förslaget, Uksom en av lagrådetsledamöter. Det är visserligen en minoritet i skatteutskottet resp.konstitutionsutskottet som ställt sig bakom vår reservation, men den stöds aven majoritet i lagrådet. Ur juridisk synpunkt bör detta väga synnerligen tungt. Detviktigaste i sammanhanget är - vilket vi har framfört i reservationen och i vårmotion - att när det råder så stor tveksamhet om huruvida förslaget ärförenligt med grundlagen, bör förslaget återförvisas, och vi bör få ett nyttförslag som överensstämmer med grundlagen i den utsträckning som vi har rättatt begära. Detär ingalunda så att vi inte är intresserade av åtgärder på det här området, menvi vill att det inte skall råda någon tveksamhet om att de åtgärder som sättsin är förenUga med grundlagen. Anf.8 (): Det råder inte några delade meningar om behovet av bättre möjligheteratt beivra försyndelser mot tullbestämmelserna. Men här rör det sig omsanktioner som är mycket långtgående. Ekonomiskt har de en mycket storbetydelse. Det sägs också i propositionen att de böter som utdöms är försvaga. Genom sanktionsavgifterna skall alltså en betydligt hårdare påföljdtillämpas, i varje fall i ekonomiskt avseende. Ettstort antal av remissinstanserna har tillstyrkt regeringsförslaget, sade AnnaLindh. Jag vill då än en gång påpeka att regeringsförslaget faktiskt inte harremissbehandlats, vilket jag tycker hade varit ganska naturUgt efter den mycketkraftiga kritik som lagrådet har riktat emot det. Brottsbekämpningen på detta område är förvissomycket viktig, men jag tycker ändå inte att man skall bedriva den efterprincijDen att ändamålet medlen. 9 (): Skillnaden mellan generaltullstyrelsens förslag och propositionen ärframför allt att man i propositionen har lagt till även utförselregleringar.Men när det gäller avgiftens storlek, beräkningsgrund osv. överensstämmer dehär två förslagen i så stor utsträckning att det hade varit onödigt att ha enytterUgare remissomgång. Närdet sedan gäller sanktionerna så måste dessa stå i någon rimligöverensstämmelse med den vinst spm företagen skulle göra genom att bryta motbestämmelserna. Därför har man i propositionen föreslagit att avgiften skallvara högst av varans värde. Därmed kan man inte, som de borgerliga ledamöternaverkar göra, hävda att sanktionsavgiften skulle vara en svårare påföljd änböter. Det är den alltså inte enligt svensk lag. Anf.10 (): säger att sanktionsavgiften måste stå i överensstämmelsemed den vinst som görs och därför relateras till varans värde. Då vill jagpåpeka att för någon tid sedan beslöt att ändra 36 kap. ibrottsbalken, som gör det möjligt att förverka sådana företagsekonomiskavinster som uppkommit hos näringsidkare till följd av brott som begåtts vidutövandet av deras verksamhet. Det hade mycket väl räckt att kunna stödja sigpå det lagförslaget. Därmed hade man kunnat undvika denna lagstiftning, som ärtveksam med tanke på grundlagen. Det hade varit på sin plats, som tidigaretalare här har sagt, att regeringen hade återkommit med ett nytt förslag, därman hade kunnat stödja sig på ett enigt lagråd. Sanktionsavgiftervid överträdelser av import- och exportregleringar 11 (): Ekonomiskt är dessa sanktioner mycket betydande. Det faktum att de inteär avdragsgilla vid företagens taxeringar kommer att innebära att de kan slåmycket hårt. 20-procentsgränsen är emellertid, såvitt jag förstår, intefastslagen, utan man skall naturligtvis utmäta ett skadestånd som står i rimligproportion till det brott som begåtts, eller rättare sagt det brott som i vissafall inte har styrkts. Detär också så att det råder ganska stor oklarhet om vad spm kpmmer att pmfattasav regeringens bemyndigande utöver det spm anförde. Vi har också deövervakningslicenser som jag nämnde och som används i kontrollsyfte förstatistiska och jämförbara ändamål. Det råder en kvalificerad oklarhet omhuruvida man även skall kunna använda sanktionsavgifter i samband med sådanaövervakningslicenser. Anf.12 (): känner ingen tveksamhet om den här frågan. Lagförslaget stårhelt i överensstämmelse med den svenska grundlagen, anser hon. Jag kan barakonstatera att majoriteten av lagrådet inte har den uppfattningen. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslutetredovisas efter debatten om skatteutskottets betänkande 44.) Kammarenövergår nu till att debattera skatteutskottets betänkande 43 om förhandsbeskedi taxeringsfrågor. 14 (): Jag tror inte det finns någpn enda ledampt idenna kammare spm inte måste hålla med mig pm att vi har en utpmprdentligtkrånglig skattelagstiftning. Mpt bakgrund härav är det naturligt att antaletförhandsbesked i taxeringsfrågpr ökar. Begränsningen till rätteh avunderskpttsav-drag, spm förmpdiigen är den krångligaste skatterefprmen i mpderntid, och generalklausulen mot skatteflykt har ytterligare ökat efterfrågan påförhandsbesked. När förhandsbesked i taxeringsfrågor infördes satteman en lägsta avgift på . för att, som det hette, "förhindramissbruk av frågerätten". Att avgiften också skulle kunna bidraga till atttäcka kostnaderna sades men mera i förbigående i förarbetena. Att sätta en viss låg avgift för att förhindraokynnesförfrågningar kan accepteras, men däremot inte den.nu föreslagnakraftiga höjningen som huvudsakligen motiveras med att minskaärendetillströmningen.