prot · G70920 · 1983-12-31 00:00:00 — Motionärernas frågor har utretts inom ramen för detnordiska eller det norsk-svenska samarbetet. Utskottets majoritet anser liksomriksbanksfullmäktige att ytterligare utredningar inte bör komma till ståndförrän pågående studier slutförts. Det bör också understrykas att nordiskt samarbete inteutreds ensidigt på svenskt håll utan behandlas i etablerade nordiska ellerbilaterala organ. Utskottetavstyrker mot den hår bakgrunden motionerna 1705 och 1712. Jag ber att få yrka bifall till hemställan ifinansutskottets betänkande 1983/84:1. 6 (vpk) replik: Jag kan inte finna alt pånågot sätt har sökt besvara min fråga varför de socialdemokratiskarepresentanterna i finansutskottet har tagit en helt annan ställning fillde här molionskraven än de gjorde 1982, när partiet fortfarande befann sig iopposition. Den utveckling som de nu tycker är positiv fann de då betänklig.Men del enda som har hänt är all de ufländska uppköpen av svenskaakfier har ökat oerhört starkt. Hur kan en så kraffig ökning av en tendens, somman fann betänklig redan när den var svagare, bli bra när den blir myckelstarkare? Jag har svårt att förslå logiken i delta ställningstagande. Vi vänder oss inte mot att man gör en utredning om 1982års lag, men vi vet alt en sådan lar tid. fortsätter utvecklingen pådetta område oerhört snabbi. Därför är det enligt vår mening nödvändigt förriksdagen att tillmötesgå kraven i de väckta motionerna i denna fråga. Även när det gäller frågan om de svenskadirektinvesteringarna i utlandet anser finansutskottets socialdemokrater skall vänta, i detta fall på remissbehandlingen avdirektinvesteringskommitténs betänkande, och det är givet att man kan göra det.Men även här intog socialdemokraterna vid den förra behandlingen denståndpunkten alt motionskraven var riktiga och borde bifallas. Också i denfrågan har de alltså gjort helt om. Låt mig hänvisa till ett avsnitt urdirektinvesteringskommittén, som visar att dessa frågor har stor och omedelbarbetydelse för den svenska ekonomins utveckling. Kommittén har undersökt hurstor del av de svenska företagens utlandsproduktion som exporteras tillSverige. Man har bl. a. funnit att inom den höginternationaliserade maskinindustrindotterbolagens export till är större än moderbolagens export avinsatsvaror. De utlandsproduce-rande dotterbolagen har en ökande export itredjelandsmarknader. Denna utgjorde ca en fjärdedel av deras omsättning år1978 eller en fördubbling . Mot bakgrund av dessa och liknande uppgifter är det svårtatt låta bli att dra slutsatsen att den oerhört kraftiga expansionen av destora svenska företagens filialverksamhet utomlands är en bidragande orsak tillde stora sysselsältningssvårigheter som finns på den svenska arbetsmarknadenoch som leder till direkt arbetslöshet. 7CHRISTER () replik: försöker göra gällandeatt socialdemokraterna har gjort en helomvändning i den här frågan sedan år1982. I den mån del förekommer vissa skillnader i våra bedömningar nu jämförtmed , så beror del på att vi har fått ett yttrande över motionerna frånriksbanksfullmäktige som visar att det finns långt fler aspekter på frågeställningarnaän som framgår av innehållet i de motioner som vi behandlar . Vi ärsjälvfallet fortfarande oroade över den utveckling som pågår, men vi vill inte lösa frågan om utlänningars aktieförvärv isvenska företag genom valularegleringen utan genom att utvidga en särskild lag.Vi går därmed en annan väg än den motionärerna vill gå. Sedankan man inte komma ifrån att frågan om att begränsa svenska företagsinvesleringari utlandet redan har varit föremål för utredning. Man kan diskutera omutredningen var bra eller dålig, om den var nyanserad eller onyanserad, men detkommer man att få en bild av när remissbehandlingen är klar. Då får manöverväga vilka insatser som skall vidtas. Det vore orimligt att bortse frånriksbanksfullmäktiges omfattande och ganska bra yttrande i den här frågan. 8 (vpk) replik: Herr talman!Att säga att det finns vissa skillnader mellan socialdemokraternasställningstagande till dessa motionsyrkanden och 1983 är verkligen ett s.k. understatement, för att använda ett engelskt uttryck. Man tar nu raktmotsatt ståndpunkt. Medan man förra gången yrkade bifall till motionerna, yrkarman nu avslag på dem. Kan man göra större helomvändning, ? 9 () replik: Jag tycker att herrHermansson i huvudsak är intresserad av det som finns i ett par motioner. Menhan är mycket ovillig att diskutera den problematik som riksbanksfullmäktigeredovisar. De synpunkterna kan man aldrig bortse från vid ett seriöstbeslutsfattande. 10NIC GRONVALL (m): Jag har begärt ordet i den här frågan av detskälet att jag har en motion som är likartad , men av någonhemlighetsfull anledning har den blivit hänförd till näringsutskottet ochkommer att behandlas . Jag vill med det här inlägget beredamarken för en fortsatt kamp i näringsutskotlel för den tanke som innehåller. Modern industriutveckling nödvändiggörsamverkan över nationsgränser. Särskilt de små nationerna har behov av att sökaresurser, teknologiskt stöd och finansiellt underlag över nationsgränserna. Destora off shore-projekten i har visat det. Det etableradeindustrisamarbetet mellan ett svenskt bruksföretag, , och den norska industrikoncernenElkem visar att man på industriplanet fortsätter den utvecklingen aktivt.Volvos försök att etablera dotterbolaget som ett norskt bolag förnågra år sedan föll visserligen inte igenom på grund av valutaregleringshinderutan på andra frågor, men hade med all säkerhet underlättats om vi hade haft enliberalare syn pä det nordiska samarbetet. De små nordiska länderna utgörtillsammans en intressant marknad för världens och framförallt Europasindustrier. Ensamma utgör de en mindre intressant marknad. Samarbetetinom är av utomordentligt stor vikt för som nation, både allmänpolitiskt och industripolitiskt. Dettasamarbete nödvändiggör givetvis att vi respekterar de avtal och åtaganden somär gjorda inom ramen för . Det förefaller emellertid, som NilsÅsling här har understrukit, som om vi nu måste betrakta åtagandena i vad avsernordiskt samarbete och åtagandena gentemot som om de har kon-imit till enkonkurrenssituation där vi måste välja väg och visa en aktivare vilja änhittills. Vi behöver ett verkligt integrerat nordiskt samarbete. Ochen gemensam nordisk aktiemarknad hade varit ett utomordentligt första steg iden riktningen. Ett sådant steg har länge varit på förslag och bearbetats iolika organ i de nordiska länderna. De nordiska industriförbunden tillsatte fören tid sedan en samarbetsgrupp för att studera ett sådant projekt. "Ett första steg för genomförandet av förslaget äratt de nordiska länderna agerar gemensamt inför . Inget bör emellertidhindra att projektet genomförs i resp. länder. De danskarepresentanterna ser gärna att det nordiska initiativet integreras med arbetetpå att skapa en gemensam aktiemarknad inom EG. Från finsk sida har man iarbetsgruppen känt sig mer tveksam till att kunna genomföra projektet inom enalltför näraliggande framtid. Diskussionerna om en gemensam aktiemarknad harkommit längst i förhållandet . Orsaken härtill är det norsksvenskasamarbetsavtalet. En norsk-svensk aktiemarknad bör därför kunna genomförastämligen omgående." uttalande ansluter sig tillriksbanksfullmäktiges värdering, som hänvisar till OECD-reglerna och till attdet utredningsarbete som pågår inte är slutfört. Jag är, som jag förut sade,övertygad om att vi har kommit till en tidpunkt dä det är dags att göra ett mermarkerat politiskt ståndpunktstagande i denna fråga. Jag menar attfinansutskottets betänkande hade varit ett utmärkt forum för att visaparlamentets stöd för att föra den nordiska tanken vidare från det nuvarandediskussionsplanet till ett verkstäl-lighetsplan. Jag hoppas nu att näringsutskottet, som kan behandla denhär frågan mer med utgångspunkt i näringspolitiska och industripolitiskaståndpunkter, skall förmå att ge tanken pä en nordisk aktiemarknad en mer aktivbehandling än finansutskottet har gjort och att därför vid behandlingenav det betänkandet skall delta mera aktivt när det gäller att ge stöd åt ettintegrerat nordiskt finansiellt samarbete. 11LENNART (): Jag lyssnade med intresse på ochhans krav på en aktivering av det nordiska samarbetet. Låt mig börja med attsäga att jag instämmer i mycket av vad har sagt om behovet av ettökat samarbete på kapitalmarknadsområdet inom - speciellt i vad gällerSverige, och . Jag tillhör också dem som anser att det nu är dagsatt gå från ord till handling i den frågan. Här kandras en parallell med hur det fungerar i andra sammanhang när det Jag är övertygad om att om EG-staterna varit lika detaljinriktade isitt arbete som är, hade det inte funnits något EG iVästeuropa. Man kan ha olika uppfattningar om vad EG står för, men jag tror attdet är en slutsats som kan och böra leda till en viss självrannsakan i delnordiska samarbetet. Detta var kanske litet vid sidan av de motioner jag harväckt när det gäller internationella beroende. Men jag har velat göradetta inlägg om det nordiska samarbetet för att markera att vi bör ta fastajust pä när vi skall öka del internationella samarbetet på ett stortantal områden. Däremot har vi anledning att fråga oss om vi skall okritisktbejaka en internationell utveckling som innebär att vi totalt sett tappar meroch mer inflytande över väsentliga ekonomiska förhållanden i vårt land. Det är mot denna bakgrund jag har skrivit mina motioner omsvenska företags utlandsinvesteringar och om de allt större uppköp av aktier isvenska exportföretag som utländska intressenter gör. Jag menar att det bordefinnas anledning för att då och då fundera över och diskutera denlångsiktiga utvecklingen på detta område - inte vad som händer inom ett utan i vilket läge vi befinner oss . Det måste varaintressant för riksdag att söka svaret på frågan vad som kommer atthända när det gäller utlandsinvesteringar, när det gäller utländska aktieuppköpoch när det totalt sett gäller möjligheter att föra en självständigekonomisk politik till gagn för de svenska medborgarna och de anställda i desvenska företagen. Var står vi i dessa avseenden , om nuvarandeutveckling fortsätter? Den frågan är det angeläget att diskutera. Jag vill understryka att det inte finns några enklalösningar på dessa problem. Jag tillhör inte dem som förespråkar exempelvisstopp för investeringar av svenska företag i utlandet. Sådana investeringarmåste göras av marknadsskäl, och det kan vara tillfördel också för sysselsättningen i vårt land. Men dessa frågor måstediskuteras i nyanserade termer. Det är ingalunda självklart att en ökadsysselsättningsandel utanför landets gränser när det gäller de svenskastorföretagen är gynnsam totalt sett för och de svenska medborgarna. Man kan inte, som gör, dra den slutsatsenatt bara för att är i hög grad beroende av och har tjänat påden internationella arbetsfördelningen skall vi löpa linan ut på det härområdet. Jag tror nämligen att det kan finnas vissa kritiska nivåer när detgäller utflyttningen av svenska företag. Jag tror att sådana kritiska nivåeruppnås när man börjar flytta ut forsknings- och utvecklingsverksamhet, när manbörjar flytta ut finansadministration och förvaltning och när man börjar flyttaut alltmera av de företagsledande funktionerna. Då är de svenskamultinationella företagen inte längre i samma mening som tidigare svenska, ochdå har vi alltså förlorat en nationell tillgång som är av betydelse för vårtland och våra möjligheter att ändå inom vissa ramar föra en självständigekonomisk politik. Det är därför jag vill ha en hårdare linje från samhälletssida. Jag vill att skall pröva de utländska aktieköpen. Ju merautländska intressen som äger aktier i svenska företag, desto större blir detutländska inflytandet 2 protokoll 1983/84:20-21 och hänsynstagandet med nödvändighet. Man kan inte somfinansutskottet gör i sitt betänkande enbart se till de kortsiktiga effekternaoch säga att det är en fördel all utländska intressen köper aktier isvenska företag för kanske . Det är kanske bra på kortsikt, för att hjälpa upp dåliga ekonomi - det är de borgerliga somunder senaste delen av 1970-lalet har förstört den svenska ekonomin - men pålång sikt kan lösningen på ekonomiska problem inte vara att vi gör ossav med i detta sammanhang viktigaste tillgång! Vi måste se litet längreoch inte bara anlägga ett kortsiktigt perspektiv i den här frågan. De internationella, utländska kapitalplacerarna har ettintresse i svenska exportföretag som när året är slut skulle kunna beräknastill närmare 20 miljarder. Det innebär kanske av börsvärdet på deexportföretag som de är intresserade av. Då börjar man närma sig den kritiskagräns där det utländska beroendet och det utländska hänsynstagandet blir förstort. Om inte det svenska näringslivet inser det bör i varje fall samhället ochde svenska löntagarorganisationerna göra det. majoritet inkl. socialdemokraterna harinte velat gå så långt som till en återgång till den hårdare praxis som manhade när det gällde att släppa fram utländska aktieköp. Man hardäremot sagt att det bör utredas om man kan ändra i lagstiftningen när detgäller utländska aktieförvärv. Det är möjligt att del är en bra linje,förutsatt att utredningen tillsätts snabbt, att den arbetar snabbt och attresultatet av utredningens arbete - förslag om skärpning av nuvarandebestämmelser - föreläggs inom en inte alltför . Vi skall notera att en skiljelinje fortfarande går härmellan socialdemokratin och borgerligheten. Av den borgerliga reservationen idenna fråga framgår att borgerligheten inte ser något problem i dettasammanhang. Man säger i klartext att del är fritt fram för utländska uppköp ochatt det är bra som det är. Man har inga invändningar mot den nuvarandeökningstakten. var én god representant för detta synsätt, där desvenska intressena inte längre räknas. Jag har med detta, herr talman, velat något ytteiligaremotivera och argumentera för den motion som jag har väckt. Det förslag somfinansutskottet har stannat för ser jag såsom i varje fall en delseger för minuppfattning. Sedan hänger det på utredningen - förhoppningsvis en snabb sådan -om några förändringar på denna punkt kan komma till stånd. 12NILS ÅSLING (c): Efter att ha lyssnat på de hittillsvarandeinläggen tror jag att det i denna debatt avslutningsvis bör betonas att vårmotion och den reservation som berör den motionen inte på något sätt syftartill ett fortsatt utredningsarbete. Sådant har vi nog av i det nordiskasamarbetet. har en betydande aktivitet på det området. Vad motionen och reservationen syftar till är ettuttalande från om dels angelägenheten av att utnyttja de möjlighetersom finns inom befintligt regelsystem att främja det nordiska samarbetet, delsnödvändighe- len av nyainitiativ av typen förhandlingar med om en modifiering av Nr 20 kapilalstadgan. Det vore värdefullt om i detta avseende gjordeett OnsHapen den klart ställningstagande här . Det får vår reservation nr 5 betraktas qnovember 1983 såsom. Jag noterar med tillfredsställelse att ochLennart -det är ett intressant fenomen i debatten - utifrån var sinautgångspunkter betonar nödvändigheten av ett intensifierat nordiskt ekonomisktsamarbete och att den nordiska hemmamarknaden är en faktor som kan avbalanseraSveriges växande internationella beroende. För den skull finns det kanske ingenanledning att ifrågasätta de relationer som har byggts upp med andra länder.Men vi har i omsorgen om vår nationella suveränitet verkligen anledning att sepå vad vi kan göra i vårt grannskap för att förstärka vår ekonomiska bas. Jagnoterar alltså med tillfredsställelse och för vår tanke. Jag är naturligtvis ganska förvånadöver att man i finansutskottet inte lyckades få en bred samling kring ettyrkande, som jag tycker var ganska självklart med tanke på ansvar närdet gäller att hävda det fortsatta samarbetet i . 13HUGO HEGELAND (m): Jag vill gärna betona att vi inomfinansutskottet samtliga är posifiva - med undantag möjligen för vpk - till enutvidgad nordisk aktiemarknad och att där inte föreligger några skillnader. Detär andra sakliga skäl som har gjort alt vi inte har anslutit oss till dessamotioner. Inte bara har hemställt om att skallmedverka till en liberalisering av kapitalrörelserna i . Även mitt egetparti gör det. har hemställt om att skall begära attregeringen låter utreda frågan om en gemensam tull- och valutaunion samt engemensam aktie- och kapitalmarknad med grannlandet . När det gäller synsättet råder det alltså inga skillnader.Vi är minst lika positiva till en utvidgad marknad som . Jag vill därför återge vad utskottet säger:"Utskottet delar den positiva grundsyn på det nordiska samarbetet somkommer till uttryck i motionerna." Det syftar på och NilsÅslings motioner. "Att såsom motionärerna föreslår låta utreda dessafrågor ytteriigare skulle enligt utskottels mening inte kunna föra dem framåt. "yrkar inte det, men det gör . Däremot tillstyrker utskottet yrkande altSverige i alla nordiska och internationella fora bör fortsätta att verka aktivtför att ett ökat samarbete kommer till stånd. Där är vi helt eniga. Jag kan intese de stora skillnader som målade upp. Vad beträffar utlänningars förvärv av svenska aktier ochde siffror vi har hört glömmer man att på den svenska aktiemarknaden var förnågra år sedan det totala värdet ungefär 60 miljarder medan det är fyragånger större. Värdet av utländska akfieförvärv är fyra ä fem gånger större ändet var tidigare, så proportionellt har det inte skett någon stor förändring.De framtidsvyersom oroar tror jag är helt ogrundade. Vikten av alt svenska företag investerar i utlandet fickvi reda på när vi besökte ASEA . Enda möjligheten att kommain på olika marknader är alt svenska företag etablerar sig på dessa marknaderoch haren egen produktion där. Det är därför vi har fått den utvecklingen. Vi vill alla ha en ökad export och ett ökat samarbete medutlandet. Det är inte någon rädsla för alt stanna kvar på den svenska marknadenutan det är helt enkelt för att kunna bibehålla och utöka marknadsandelarna iutlandet som svenska företagare är tvungna att investera i utlandet och byggaupp företag där. 400 000 människor som är anställda i svenska företag verkar iutlandet, och vi är öppna för motsvarande utveckling här, dvs. att utländskaföretag investerar i . Det är en utveckling som i varje fall majoriteteninom finansutskottet är klart positiv till. Vi är på inget sätt oroade för denutvecklingen. säger att det går en skiljelinjemellan den borgerliga oppositionen och socialdemokratin, men den är faktisktmindre framträdande än den skiljelinje som enligt C.-H. går inomsocialdemokratin, i varje fall mellan olika år. Jag vill gärna markera att vipä vår sida kanske är mer positiva till ökat samarbete med utlandet, för av detföljer ju inte bara investeringar i maskiner och byggnader, utan man får ocksåett ökat samarbete i fråga om forskning och utveckling, och det bäddar förinnovationer och att nya produkter kominer fram. 14LENNART (): För varje inlägg som görframstår han mer och mer som mannen utan land. Han ser inga problem. Han tyckeratt det är bra att utlänningar köper upp de svenska exportföretagen. Han troratt det ger mera sysselsättning i och att det blir bättre för oss alla. Jag tror att han är relativt ensam om den uppfattningen.Jag tror inte att han här har med sig del svenska folket utan att majoritetenav människorna här i landet ser med oro på nuvarande utveckling. påstår utan en tillstymmelse till bevis attdet ökade värdet på de utlandsägda aktierna i enbart beror på att dettotala värdet på aktiemarknaden har ökat. Jag kan tala om för Hegeland att omman gör procentuella beräkningar visar det sig att den utlandsägda andelenaktier i svenska internationella bolag på kort sikt har fördubblats. Det utländska innehavet låg på av de internationella exportbolagens värde. Det kommer attligga på 18ä , enligt prognoser på basis av de noteringar som harkommit fram. Det är alltså inte så, och del borde inte få vara så, attenda möjligheten för svenska förelag att komma in på utländska marknader är såatt säga att öppna fabriker inom länderna, vilket påstår. Däremotär det så på vissa långt avlägsna marknader, som och liknande, ochdär har ASEA naturligtvis åtskilliga affärer, men det är ändå bara en litendel. Frihandelninfördes ju just för att åstadkomma att man skulle kunna producerai ett land och sälja i ett annat, och det borde ha varit ett starkt stöd förhemmamarknadsproduktionen i . visar statistiken att - dentid då frihandeln genomfördes i OECD-området - har betytt en enda stor ökningav de svenska företagens sysselsättning utanför landets gränser och ingentingalls i vårt land. Detta kan alltså inte fortsätta; det kan finnas flera skälför det. Vi tycker all det är viktigt alt också de fackligaorganisationerna, som känner förhållandena i de enskilda storföretagen, kommerin i bilden och kan pressa på. Vi som har motionerat i den här frågan menarockså att samhället måste kunna ta upp överläggningar med de storaexportföretag det här gäller för att få en diskussion om de långsiktigautvecklingstendenserna. Dessutom bör vi se till att svenska exportföretagförblir i svensk ägo även långsiktigt. 15 (): Om hade fått råda skulleSverige väl inte ha haft någon utrikeshandel, och då hade också blivitdet enda landet i världen med den utvecklingen. Hela sättet att se haråterspeglats i det klassiska uttryck som personifierar:Blott svenska krusbär har. Jag ställer mig myckel positiv till ökadinternationalisering därför att jag är helt övertygad om - och det är hela vårtparti - att det är den bästa vägen för svensk ekonomi att återvinna balans. Detfinns upprepat i den senaste regeringspropositionen, nr 40, om vissaekonomisk-politiska åtgärder, när det gäller beroendet av utlandet. Vi kan inteföra någon politik oberoende av detta. Jag har inte sagt alt enda möjligheten för företag attsälja på utlandet skulle vara att de etablerar sig där, men vi fick en mycketgod lektion av i hans anförande på : föratt verkligen effektivt komma in på den japanska marknaden ansåg sig ASEAtvunget att etablera sig där. Det tror jag att kan bedöma bättre änLennart . Beträffande aktiekurserna tog jag för givet att LennartPettersson hade siffrorna aktuella. var aktiemarknadenstotala värde bara ca 60 miljarder. Det har varit uppe i 260 miljarder menhar gått ner något. Det betyder i varje fall en fyrdubbling. Relativt sett ärdet inte så stora förändringar som man låter påskina när man rör sig med dessaabsoluta tal om att utlandet har köpt aktier för 10 miljarder. Men även här kan jag hänvisa tillvad betonar: Vill vi sälja varor och tjänster på utlandet,får vi också sälja aktier på utlandet liksom utlandet får sälja aktier iSverige. Det är en del av den internationella handeln, som alltså omfattarsåväl aktier som varor och tjänster. 16LENNART (): Jag tycker att i sinargumentering börjar närma sig verkligt basala nivåer, för att uttrycka sigkonstigt. Han säger att om hade fått råda hade det intevarit någon utrikeshandel i del här landet, för då hade svenska förelag inte fåtteller inte kunnat sälja utanför landets gränser. Del är ungefär lika klyffigtsom om jag efter inlägg här skulle påstå att om han fickråda, skulle vi inte ha någon sysselsättning alls i . Jag tycker inteatt vi skall föra debatten på den nivån, och jag tänker inte fortsätta på denpunkten. När del sedan gäller del utländska inflytandet - denutländska aktieägarandelen inom svenska exportföretag kan man räkna med attdenna andel kommer att ligga på . Man kan ha olikauppfattningar om detta. Jag tror att om den här utvecklingen fortsätter, är dettill nackdel för svenska intressen - de intressen som svenska medborgare harnär del gäller inflytandet över de egna företagen och när del gällersvenskheten hos de svenska multinationella företagen - och del är också till nackdelför de anställda. Jag undrar: Hur långt anser att man skall gå ifråga om detta? Är det likgiltigt för också om det utländskaaktieägarintresset håller i sig till den grad alt ägarandelen kommer upp till40-50 %? Det är den argumenteringslinje som här för.