prot · G709118 · 1983-12-31 00:00:00 — Men det är ingen officiell avarbetsmarknadsverkets ledning sanktionerad information. Detta är en informationsom har gått ut från personalenheten. Det är naturligtvis beklagUgt. Men jagtror att det inte är möjligt vare sig för mig eller för någon annan att kunnagarantera att misstag av detta slag aldrig skall ske. Vi har ingaförutsättningar att kunna läsa igenom all information. Den officiella riktigaversionen av beslut gick ut från tillplatsförmedUngarna . Där finns beslut helt korrektåtergivet. Det är ett väldigt snabbt redovisat beslut. Anf.27 (): Jag tackar för detta ytterligare förtydligande. säger att den information som gick ut inte var officiell. Jag ärmedveten om detta. Det var ett personalmeddelande. Arbetsmarknadsministernhänvisar till den officiella riktiga redovisning av beslut somarbetsmarknadsstyrelsen gav . Jag har den här. Den är riktig närdet gäller beslutet om att enskilda beredskapsarbeten finns kvar. Men jagtycker inte att den är riktig när det gäller den starka rekommendationen frånutskottet att man även för enskilda beredskapsarbeten skall tillämpa ensmidigare handläggningsform. I informationen står helt klart: "Beslutom rekryteringsstöd fattas av kontors- eller sektionschef men kan inormalfallet delegeras till handläggare. Beträffande enskilt beredskapsarbeteoch rekryteringsstöd på arbetsplats där kollektivavtal saknas skall dock beslutfattas av ." står för distriktsarbetsnämnd. Det är knappast den smidiga kontaktväg somriksdagen uttalade sig för, och jag tror att arbetsmarknadsministern kan behövaha kontakt med AMS i den frågan för att få informationen i enUghet medriksdagens beslut. 28 (); Arbetsmarknadsministern säger att hon inte kan hålla reda på allaskrifter och meddelanden som går ut från organisationerna inom ett verk. Det ärnaturligtvis riktigt, men med tanke på den poäng som hargjort av att organisationerna, ofta de fackUga, gör en såstor insats i informationsarbetet för att detta och andra saker skall fungeraväl är det litet lättvindigt att säga att det här kan inte regeringen hållareda på. Nuhar statsrådets beklagande ändå gått ut här i kammaren, och jag hoppas att detockså skall nå ut till den centrala enheten i verket. Man säger sig ju viljaverka för en obyråkratisk och smidig handläggning i största allmänhet, och detmåste också gälla här, särskilt med tanke på det speciella uppdrag somriksdagen gav regeringen och i förlängningen då också verket. Attde enskilda beredskapsarbeten som tillkommit är få kan naturligtvis bero på attde gamla hänger kvar och att rekryteringsstöden verkar parallellt. Men att deenskilda beredskapsarbetena också i den nya formen skulle få stor betydelse varriksdagen helt klar över. I riksdagsbeslutet förutsattes också att en hel delav den besparing som regeringen tänkte sig göra genom att slopa de enskildaberedskapsarbetena ändå måste tas i anspråk. Kvarefter detta meningsutbyte står att beslut naturligtvis står fast.Det handlar om två parallella system. Det finns ett likartat statsbidrag, somstatsrådet f. ö. menar på var ett av villkoren för att kunna ha de parallellasystemen. Vi har dessutom statsrådets löfte från debatten i anslutning tillbeslutet, då sade: Jag skall göra mitt bästa för att detskall gå bra. Jag hoppas att det löftet kvarstår. Vad menade inledningsvis med sin kommentar att jag oftahar poängterat att de fackliga organisationerna har medverkat på ett bra sätttill att få ut information om olika saker förstod jag inte. De har inte varitinblandade i den här informationen, såvitt jag vet. Det är personalenheten påarbetsmarknadsstyrelsen som svarar för informationsbladet. Detviktigaste här är ju: Varför ville ha kvar de enskilda beredskapsarbetena?Det var inte så att säga för att namnet skuUe finnas kvar, utan som jag harförstått det var det för att den anstäUningsform som fanns där skulle kunnagarantera att vi fick en bättre volym på åtgärderna. Det viktiga bakom beslut var en oro föratt rekryteringsstödet inte skulle få effekt annars. Jag kan bara konstateraatt rekryteringsstödet används faktiskt delvis som "gammalt"beredskapsarbete. 30 (); begränsar arbetsmarknadsministern sin kritik till arbetsmarknadsverket,och det är kanske riktigt att försummelsen enbart har skett där. Av det skäletär det värdefuUt att det kan gå en signal från arbetsmarknadsdepartementetsinformationsavdelning tiU den centrala enheten om hur den här debatten harutfallit. Sedanhåller jag helt med arbetsmarknadsministern om att det inte handlar om att lekamed ord. Det var inte namnet vi ville behålla utan gagnet. Både iutskottsbetänkandet och i den här debatten har de enskilda bereskapsarbete-nasvärde lovordats. De är så värdefulla att eii enig riksdag inte ansåg detmöjligt att ta bort dem. Därför är det viktigt att beslutet kan fullföljasoch genomförandet ske i smidiga former, så som beslutat ocharbetsmarknadsministern lovat att göra sitt yttersta för att åstadkomma. Anf.31 (): Man hinner inte mycket , och arbetsmarknadsministern hanninte svara på den fråga som jag tog upp om den information som gått ut rörandehandläggningen av de två olika formerna av arbeten. Denskrivning utskottet gjorde syftade till att handläggningen skulle förenklas närdet gällde enskilda beredskapsarbeten. Men den officieUa information som gåttut tyder på att man håller fast vid de gamla reglerna, som gör att det ärkrångligare för arbetsförmedlingen att förmedla enskilda beredskapsarbeten änarbete med rekryteringsstöd. Nej, manhåller inte fast vid de gamla reglerna för hur enskUda beredskapsarbetenskall handläggas. De reglerna var avsevärt mycket krångligare än desom gäller . Anf.33 (): På arbetsförmedlingen säger man att detta är ett krångligt förfarande,eftersom det är distriktsarbetsnämnden som skall besluta. sammanträder endast en gång , fördröjer dettaplaceringen i enskilda beredskapsarbeten. Jagkan inte inse att detta är en så stark förenkling av handläggningen somriksdagen rekommenderade . Anf.34 (): Att nöjer sig med den handläggning somarbetsmarknadsverket här har proklamerat må så vara. Kvar står att detta måsteske i sådana former att löfte om den smidiga handläggningen skall kunnaförverkligas. På den punkten kvarstår att uppfylla en hel del oavsetthandläggningsformer. Överläggningenvar härmed avslutad. 11§ Föredrogs och hänvisades 1983/84:183 tillnäringsutskottet 12§ Föredrogs och hänvisades 1983/84:2748 tiUlagutskottet 1983/84:2749 tiUutrikesutskottet Föredrogs skatteutskottets betänkande 1983/84:32 omaktiebeskattningen m. m. Anf.35 Förste vice talman (): Det betänkande från skatteutskottet som vi nu skall diskutera handlarom aktiebeskattningen. Utskottet,som på denna punkt är enigt, framhåller att "bred enighet råder omangelägenheten av att på olika sätt främja företagens möjligheter att anskaffariskkapital och att ett brett intresse för aktiesparande är positivt frånaUmänna utgångspunkter och bör uppmuntras". Detär, herr talman, en utmärkt målsättning. Men det är också en förpliktigandemålsättning. Tyvärrhar socialdemokraterna på punkt efter punkt i kansUhusetverkat i rakt motsatt riktning. Allmänhetens aktiesparande har på punkt efterpunkt fått ta stryk i stället för att uppmuntras. Skillnaderna mellanproduktivt sparande i aktier och andra sparformer har i ett flertal avseendenskärpts till aktiesparandets nackdel. Allra främst gäller detta i förhållandetill de improduktiva investeringarna. Låt mig nämna några sådanapunkter. Dendiskriminerande dubbelbeskattningen av aktier har återinförts genom att det30-procentiga avdraget för utdelningar på mindre aktieinnehav slopats. En20-procentig utdelningsskatt på aktieutdelningar infördes. Detta innebar attSverige t. o. m. trippelbeskattade aktieutdelningar. Utdelningsskattenhar ersatts av en s. k. vinstdelningsskatt på aktiebolag, ett slagsprogressiv bolagsskatt, för att finansiera de kollektiva löntagarfonderna. Detframgångsrika skatte- och skattefondssparandet har rivits upp och fr. o. m. den1 april ersatts med ett allemanssparande. Risken är stor för att detsparande som åstadkoms den vägen framför allt kommer att placeras i sparande istatsskulden, som erbjuder ränta skattefritt, inte i riskfyllt och lågavkastandeaktiesparande. Förmögenhetsbeskattningenhar skärpts väsentligt. Schablonreglemaför reavinstbeskattningen av aktier har också blivit betydUgt hårdare. Det ärsärskilt allvarligt, eftersom de konventionella reglerna förreavinstbeskattning av aktier är hart när omöjliga för lekmannen - ochtaxeringsmyndigheterna - att överblicka och tillämpa. Dessutomhar, utan något utredningsarbete eller remissförfarande, en omsättningsskatt påaktier införts. Dettainnebär att aktiesparandet på nytt kommer att diskrimineras i förhållande tillannat sparande, dels genom att realisationsvinstskatten på aktier inte bara är"evig" utan dessutom inte tar någon hänsyn tillpenningvärdeförsämringen, dels genom dubbel- och t. o. m. trippelbeskatt-ningav aktieutdelningen, dels genom att förmögenhetsskatten inte bara drabbar hela värdet påbörsaktierna utan också den del därav som kan sägas utgöra latent skatteskuld. Redani lägsta förmögenhetsskatteskiktet, där förmögenhetsskatten är , tarförmögenhets- och inkomstskatterna mer än hela utdelningen. Det kan gälla ensmåsparare som har en avamorterad villa. Redan vid en högst vanlig inkomst fårhan en standardsänkning om han innehar aktier. Skulle han t. ex. ha sparat . i aktier får han betala nära . i förmögenhets- ochinkomstskatt, trots att utdelningen i allmänhet stannar vid ca . Förstfår alltså aktiespararen avstå för att kunna köpa aktierna. Sedan får han avståför att kunna behålla aktierna. Det är naturligtvis helt orimligt. Mångahushåll i tämligen vanUga inkomst- och förmögenhetsskattelägen kommer atttvingas sälja ut delar av sin aktieportfölj för att kunna betala skatten. Dådrabbas de av ännu mera skatt, nämligen på den värdestegring i kronor räknatsom de tvingas realisera. "Systemetmåste beskrivas som närmast infernaliskt i sin konstruktion. Allt fler hushållkommer att hamna i en 'skattefälla', där de inte längre har råd att behållasitt sparande i aktier", skriver Aktiespararen, organ för , i en ledare i marsnummret. "Dettaär groteskt ur samhällsekonomiskt perspektiv. - - Hushållens andel sjunker förvarje år, trots att det har strömmat till nya skaror aktiesparare. Hushållen är den enda grupp på aktiemarknaden som drabbasav full beskattning. Samtliga andra ägaregrupper har någon form avskattelindring." "Detkonstiga är" - skriver Aktiespararen - "att nästan alla politiker,numera inklusive socialdemokraterna, säger sig företräda ett spritt enskiltägande. Varför driver man då fram ett skattesystem, som tvingar hushållen attlämna aktiemarknaden?" Somskäl för de genomförda skärpningarna av aktiebeskattningen har bl. a. åberopatsde senaste årens snabba uppgång av aktiekurserna. Vad som däremot sällan nämnsär det ras som drabbade aktiemarknaden. Genomsnittsaktienförlorade då nästan hälften av sin köpkraft. Främst gick detta ut överfolkaktier som och SKF, vilka tappade ända av sitt värde. Desjunkande börsvärdena innebar inte bara stora realförluster för aktiespararna.Eftersom börsvärdet för det mesta sjönk långt under halva substansvärdetomöjliggjordes i praktiken nyemissioner. De åtgärder som de borgerligaregeringarna vidtog för att underlätta aktiesparande och upphäva missgynnandetav aktier ledde till att aktiernas värde på nytt närmade sig substansvärdet ochtill att företagens behov av friskt riskvilligt kapital åter kunde tillgodoses.Det är viktigt, herr talman, att erinra sig denna bakgrund till de senare årenssnabba uppgång på Stockholmsbörsen. Affärsvärldensgeneralindex visar att aktiekurserna inte förrän återfick sittrealvärde . Vår uppfattning i vad gäller mål och medel för aktiepolitiken är klaroch entydig. Vivill ha en väl fungerande aktiemarknad, som kan.förse företagen med riskvilligtkapital. Vivill inte ha en allt större koncentration av aktieägandet till institutioner avoUka slag. Vi vUl i ställetunderlätta en spridning av aktieägandet till allt fler hushåll. Dettabör i första hand ske genom att man tar bort missgynnandet av enskiltaktiesparande i vad gäller inkomstskatt, förmögenhetsskatt ochreavinstskatteregler. Vi vill inte heller att aktiesparandet i skallsättas i strykklass i förhållande till vad som gäller i länderna runt omkringoss. Vihar i andra sammahang krävt ett återinförande av skattefondssparandet och ettavskaffande av vinstdelningsskatten. Vi har också krävt att tidigare gällandeskattesatser för förmögenheter skall återställas. Tillutskottsbetänkandet har vi fogat ett antal reservationer. I reservation 1kräver alla de tre borgerUga partierna att skattereduktionen för aktieutdelningåterinförs. Det skulle innebära att småsparande i aktier befrias fråndubbelbeskattning, vilket vore ett viktigt steg i rätt riktning. Ireservation 2 tar vi moderater och representant ännu ett steggenom att begära förslag från regeringen om avskaffande av dubbelbeskattningen,något som successivt har skett inom EG-området. Ireservation 3 hänvisar vi till att flertalet länder i vår omgivning har fullskattefrihet för försäljningsvinster på aktier efter en relativt kort tidsinnehav eller höga fribelopp vid försäljning. Också här kräver vi en återgångtill de schablonregler som tidigare gällt vid reavinstbeskattningen av aktier.De skärpta schablonregler som infördes kan endast användas omförsäljningspriset på aktierna skulle vara minst fyra gånger så högt sominköpspriset. I alla andra fall innebär det rättsförluster för säljaren attanvända sig av schablonreglerna. Tillämpar säljaren å andra sidan konventionellmetod för att beräkna reavinstskatten uppkommer, som jag sade tidigare, mycketstora svårigheter för både säljaren och taxeringsmyndigheterna att klara avberäkningar och kontroll - stick i stäv mot strävandena att förenklaskattereglerna. Skulledetta yrkande inte bifallas, yrkar vi i andra hand att det schablonavdrag sommed tidigare gällande regler gjorde det möjligt att sälja aktier för 15 000 kr.per år utan skattekonsekvenser räknas upp, så att det alltjämt bUr möjligt attsälja aktier skattefritt för . Pånågot måste också här reavinstreglerna för aktier bringas i bättreöverensstämmelse med vad som gäller i vår omvärld. Vi yrkar därför på enskyndsam översyn av realisationsvinstreglerna i detta syfte. Jagvill i det här sammahanget, herr talman, fråga utskottets talesman vad somavses med utskottets påstående på s. 12 att "realisationsvinstreglerna ärså utformade att även relativt stora aktieinnehav kan avvecklas utan att någonrealisationsvinstskatt över huvud taget bUr aktuell". Vi har fått ettantal förfrågningar om detta, bl. a. från en handelskammare, men inte kunnat genågon nöjaktig förklaring. Verkligheten är ju den att man under ett och inte kansälja aktier för en enda krona . utan att drabbas avreavinstskatt, såvida man inte genom omfattande utredningar kan bevisa attaktierna säljs utan vinst eller t. o. m. med förlust. Kan man inte visa dettadrabbas man alltså av reavinstskatt även om det i själva verket skulle varafråga om en förlust, På aktier som är yngre beskattas varje krona i reavinst. Närdet gäller omsättningsskatten på aktier yrkar vi i reservation 4, som viavgivit tillsammans med och , att den avskaffas.Förslaget var inte berett på det sätt som föreskrivs i grundlagen och hardessutom redan visat sig ha gravt snedvridande effekter. kommeratt utveckla detta ytterligare i sitt anförande. Låt mig bara säga att det ärprecis lika orimligt att ha en omsättningsskatt på köp och försäljning avaktier som att ta ut en omsättningsskatt varje gång man sätter in eller tar utpengar på banken. Närdet slutligen gäller den latenta skatteskulden, som häftar vid aktieinnehavet,förordar vi i reservation 5 att börsaktier vid förmögenhets-, arvs- ochgåvbeskattningen endast tas upp till belåningsvärdet eller till omkring 60-65 %av börsvärdet. Detta yrkande överensstämmer också med önskemålen i en skrivelsesom kommit utskottet till hända från Aktiefrämjandet. Iett särskilt yttrande tar vi upp förmögenhetsbeskattningen av , somvi anser bör följa beskattningen av arbetande kapital. Vi anser alltså att debör befrias från förmögenhetsskatt. Men för att börsaktier då inte skall kommai en ännu sämre situation visavi är det utomordentUgt viktigt på detta vis beaktar den latenta skatteskulden. Det långsiktiga målet föross är att man skaU ta bort förmögenhetsbeskattningen av förmögenhetsinnehavareutom när det gäller mycket höga förmögenheter. Tillsist, herr talman, ber jag att få stäUa några frågor till utskottets talesman; Menar socialdemokraterna verkligen allvar med vadman säger om angelägenheten av att uppmuntra ett brett intresse föraktiesparande? Gäller detta endast koUektivt aktiesparande, dvs.sparande i aktiefonder inom allemanssparandet? Om ej - på vilket sätt är man då beredd attunderlätta ett ökat och breddat aktiesparande för hushållen? Anser socialdemokraterna att det är riktigt attförmögenhets- och inkomstskatt på aktier redan i lägsta skattepliktigaförmögenhetslägen får en konfiskatorisk effekt? Om ej - vad är man beredd attgöra för att motverka detta? Slutligenär jag intresserad av att få veta om socialdemokraterna är beredda att verkaför att krånglet och byråkratin i vad gäller reavinstbeskattningen på aktiernedbringas. Meddetta, herr talman, ber jag att få yrka bifall till reservationerna 1,2,3, 4och 5.' 36STIG JOSEFSON (c): I skatteutskottets betänkande 1983/84:32behandlas ett antal motioner angående aktiebeskattningen. Utskottsmajoritetenhar avstyrkt motionerna. I reservationerna 1 och 4 har tillsammans medfolkpartiet och reserverat sig till förmån för vissa av de imotionerna ställda kraven. I reservation 1 berörs skattereduktionen föraktieutdelning. 1980 beslöt om en skattereduktion avmottagen utdelning. Skattereduktionen maximerades till högst . förensamstående och till högst . gemensamt för makar. Eftersocialdemokraternas regeringstillträde upphävdes dessa regler. Syftet med reglerna var att stimulera aktieägandet blandhushållen inom de stora inkomstskikten. Utan tvivel ökade också intresset förett aktieägande inom dessa grupper. Det visar inte minst den omfattning somaktiefondssparandet uppnått. Under den socialdemokratiska regeringstiden harskatteskärpningarna varit många, och en del av dessa har drabbat aktieägarna -inte minst genom den fördubbling av förmögenhetsbeskattningen som skett. Enligt vår uppfattning, som framgår av reservation 1, bördenna skattereduktion återinföras. I reservation 4 berörs omsättningsskatten på aktier. Dennaskatt beslöts av och gäller . Redan då beslutet fattades anförde representanter förcentern, och starka betänkligheter mot denna nya skatt.Förslaget hade inte remissbehandlats och inte heller granskats av lagrådet. Bl.a. med denna utgångspunkt avstyrktes förslaget också av utskottetsledamöter från , och . På en punkt var visärskilt kritiska, och det gällde handeln i utlandet med svenska aktier.Resultaten av de första månadernas handel med aktier visar en stark nedgång.Detta gäller särskilt handeln med svenska aktier i utlandet via svenskafondkommissionärer. Även om bestämmelserna tillämpats endast under en korttid, anser vi reservanter liksom att bestämmelserna inte äracceptabla. Vi föreslår därför att reglerna upphävs med omedelbar verkan. Med vad jag nu anfört yrkar jag bifall tillreservationerna 1 och 4 och i övrigt till utskottets hemställan. 37KJELL (): Regeringen har uttalatsig för vikten av att företagen kan garanteras riskvilligt kapital genom enfungerande aktiemarknad. Tyvärr har det stannat vid en läpparnas bekännelse.Alla åtgärder som vidtagits sedan regeringens tillträde 1982 har gått i motsattriktning. I det betänkande som vi nu debatterar framhållerskatteutskottets majoritet att det råder en bred enighet om angelägenheten avatt på olika sätt främja företagens möjlighet att anskaffa riskkapital och attett brett intresse för aktiesparande är positivt från allmänna utgångspunkteroch bör uppmuntras. Efterdetta förnyade exempel på läpparnas bekännelse är det emellertid slut på denpositiva synen. Gränsen går uppenbarligen mellan ord och handUng. Ifolkpartiets partimotion 1501 har vi yrkat att dubbelbeskattningen på utdeladvinst avskaffas. Som tidigare framhållits i debatten är de borgerliga partiernaöverens om detta yrkande. I avvaktan på att dubbelbeskattningen avskaffaskräver vi att den skattereduktion som infördes i syfte att lindradubbelbeskattningen på utdelningsmedel skall återinföras. När nu regeringenbeslutat sig för att göra något på området är det typiskt att man inteavvecklar dubbelbeskattningen utan det utredningsarbete som har till syfte attfinna en lösning på frågan hur dubbelbeskattningen skall avskaffas. Folkpartietfinner att detta knappast är en åtgärd som underlättar företagens anskaffningav riskvilligt kapital. Eftersom tidigare utförligt harberört såväl reservation 2, som begär förslag från regeringen om avskaffande avdubbelbeskattningen på utdelad vinst, som trepartireservation omskattereduktion för aktieutdelningar kan jag nöja mig med att yrka bifall tillreservationerna 1 och 2. Så,herr talman, några ord om reservation 4, som gäller omsättningsskatten påaktier. Underfolkpartiets tid i regeringen restaurerades aktiesparandet. Under tidigare socialdemokratiskaregeringar hade aktiesparandet missgynnats på ett sådant sätt attaktiemarknaden inte fungerade som källa för riskvilligt kapital tillnäringslivet. Genom införandet av aktiefondssparandet, skattereduktion förutdelningar, OTC-listan m. fl. åtgärder bringades aktiemarknaden att fungerapå nytt under den borgerliga regeringsperioden. Vibedrev med andra ord en uppbyggande politik på detta område. Sedan nisocialdemokrater kom till makten på nytt har det konsekvent bedrivits ennedbrytande politk. Ettexempel på detta är den omsättningsskatt på handeln med aktier som nisocialdemokrater med vpk:s benägna hjälp drev igenom här i i mittenav . Den skatten har gällt under innevarande år; ochstatistiken från talar sitt tydliga språk. Exporten avsvenska aktier till utlandet har minskat med , medan importen avsvenska aktier ökat med långt - detta mätt i jämförbara värden. Dettainnebär en export av investeringskapital på ungefär 500 milj. kr. jämfört medett motsvarande inflöde av investeringskapital till landet i förhållande tillsamma tid på 750 milj. kr. Inomlandet har rörligheten på aktiemarknaden stoppats upp, och skatten kommerdärigenom att inbringa betydligt mindre än regeringen räknat med. Även om manskall vara försiktig med att dra slutsatser från en så som dethär rör sig om är den hittillsvarande utvecklingen oroande. Det finns helleringen som helst rimlig anledning att förmoda att utvecklingen fortsättningsviskommer att bli annorlunda. Omsättningsskatten på fungerar självfalletexakt likadant som den uttagsspärr om som införts i det nyaaUemanssparandet. Den avgiften har som bekant till uppgift att minska uttag. När jag ändå talar om allemanssparandet kan jag inteunderlåta att belysa hur omsättningsskatten på aktier inom allemanssparandetmissgynnar den som sparar i aktiesparfond jämfört med den som väljerbanksparandet. Detta fungerar på följande sätt: För det kapital som spararna sätter in i aktiesparfonderav oUka slag skall det ju köpas aktier. Då utgår på en gång en omsättningsskattpå på de aktier som fonderna köper. Sparmedlen blir alltså utsatta förbeskattning redan när de placeras. Jag vill ställa frågan till skatteutskottets ordförande:Är det verkligen förenligt med det vackra talet om ett brett intresse föraktiesparandet att staten på detta sätt är framme och kapar åt sig en skattpraktiskt taget när pengarna sätts in? Är detta regeringens och densocialdemokratiska utskottsmajoritetens uppfattning om hur man skall stimulerasmåspararna att spara i aktier? Vid varje omplacering som fonderna sedan gör utgår förnyadomsättningsskatt på värdet av de aktier som säljs och påde aktier som köps i stället.