prot · G7096 · 1983-12-31 00:00:00 — Med den tolkning som tjänstemän inom RSV givit uttryck förinnebär kravet på regelmässighet att bilen skall ha använts minst 160 dagarunder . Detta innebär att bilen skall ha använts i tjänsten i stort settvarje dag () för att avdrag över huvud taget skall medges. Denna tolkning av lagtexten går inte att utläsa avförarbetena. I propositionen gavs ingen som helst ledning för en tolkning avvad den ändrade lagtexten kunde väntas innebära. Inte heller vidutskottsbehandlingen framkom några sådana uppgifter. Det är enligt minuppfattning djupt olyckligt att ett beslut som fattats av har gettsen tolkning som legat helt utanför kontroll. Det är särskiltbetänkligt eftersom det gäller tolkning av skatteregler där särskildainskränkningar i och regeringens delegationsrätt föreligger. Den tolkning som RSV givit uttryck för har heller intetillämpats likformigt i hela landet. I ett stort antal taxeringsnämnder och ianvisningar från ett flertal skatteenheter har en annan tillämpning avriksdagens beslut gjorts. Detta är en för de skattskyldiga helt oacceptabelkonsekvens. Det är inte rimligt att regler som är av så avgörande betydelseinte tolkas på samma sätt i hela landet. Från RSV har har man enligt uppgift begärt att regeringenskall ändra de nu gällande reglerna. Jag vill mot denna bakgrund frågafinansministern om regeringen är beredd att ändra reglerna ikommunalskattelagen beträffande rätten till avdrag för resor till och frånarbetet när bilen används i tjänsten. 1983/84:23av () till arbetsmarknadsministern om innebörden av denfackliga vetorätten enligt medbestämmandelagen: Enligt praxis har vi i Sverigenäringsfrihet. Avgörande för om en företagare kan driva sin rörelse är atthan/hon klarar sig på marknaden samt följer lagar och förordningar. Genom 38 § lagen om medbestämmande har emellertid dennapraxis satts ur spel på ett sätt som gör enmansföretagare mer eller mindrerättslösa. Enligt 38 § MBL skall i praktiken alla entreprenörergodkännas av facket -åtminstone tolkas lagen på detta sätt av mångaarbetsgivare. Detta har i sin tur fått till följd att enmansföretagare ielbranschen i i princip fått yrkes-/näringsförbud utfärdat av enfacklig organisation. Det senaste fallet gäller ett enmansföretag som varentreprenör åt ett storföretag inom elektronikbranschen. Vid förhandling mellanelektronikföretaget och El-ettan satte facket som villkor för att godkännaentreprenaden att företaget skrev under ett kollekfivavtal. Företagaren varberedd att göra detta. När denne senare ville skriva på avtalet sade facket nej,med motivering att vederbörande saknade anställda. För att få arbeta åtelektronikföretaget skulle egenföretagaren vara tvungen att skaffa siganställda. Mot dennabakgrund vill jag fråga arbetsmarknadsministern: Vilka åtgärder avser statsrådet vidtaga för att förhindraatt facklig organisation med stöd av lagen om medbestämmande kan utestängaföretag från arbetsmarknaden enbart av det skälet att företaget inte haranställda? 1983/84:24av () till justitieministern om dom i visstärende från : fälldes densvenska staten av i i ett uppmärksammatexpropriationsmål. Domen rörde två fall av långvariga expropriationstillstånd,som förenats med likaledes långvariga byggnadsförbud. fälldes på tvåpunkter, dels för brott mot egendomsstadgandet i första tilläggsprotokollet,dels för brott mot konventionens artikel 6:1, som reglerar rätten till prövningav civila rättigheter och skyldigheter inom skälig tid. interpellerade jag justitieministern iärendet. I interpellationen ställde jag tre frågor: dels hur regeringen ämnadegå till väga för att bereda de ändringar i svensk lag som följer avEuropadomstolens utslag, dels om oppositionen skulle beredas tillfälle attdeltaga i detta arbete och dels slutligen huruvida utredningsarbetet skullekomma att begränsas till den lagsfiftning som rör rätten fill fast egendomeller om en mer fullständig genomlysning av svensk rätt motiverades av domen. Justitieministern svarade i kammaren att enundersökning hade igångsatts inom och att han när dennavar avslutad skulle ta ställning fill om oppositionen skulle ges möjlighet attdeltaga i arbetet. Justitieministern uteslöt inte att domen kunde få återverkningarpå också andra lagstiftningsområden än plan- och byggnadslagstiftningen. efter fidpunkten för dennainterpellationsdebatt har något svar inte lämnats om vad man kommit fram tillinom om de åtgärder på olika områden som domenaktualiserar. Oppositionen har inte getts möjligheter till insyn ellermedverkan i beredningsarbetet. Mot dennabakgrund vill jag fråga justitieministern följande: Ärjusdfieministern beredd att lämna kammaren en redogörelse för de slutsatser somman kommit fram till inom angående konsekvenserna försvensk lagsfiftning av den aktuella domen i ? Anserjustitieministern att oppositionen bör ges möjligheter att deltaga iberedningsarbetet? 25 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1983/84:64 av (vpk) tillkommunikationsministern om handikappanpassningen inom kollektivtrafiken: I trafikpolitiska beslut1979 uttalades den klara målsättningen, att anpassa dekollektiva trafikmedlen också för handikappade. har dock transportrådetmeddelat föreskrifter innebärande att endast hälften av järnvägsvagnarna kanuppfylla kraven för handikappanpassning fram . Resterande delskulle enligt rådet av inom . Trots att man nu skjuter på verkställigheten av 1979 årsbeslut, borde det rimligen finnas ett antal handikappanpassade vagnarliksom terminaler som gjorts tillgängliga för människor med rörelsehinder. Jag villfråga kommunikationsministern: Vill statsrådet redogöra för hur långt arbetet medhandikappanpassningen inom kollektivtrafiken har fortskridit sedan 1979 årsbeslut? 1983/84:65 av () till finansministern omfrisläpp av investeringsreserver: Regeringen har i årbeslutat att förlänga frisläppen av investeringsfonder. Man har samma dagbeslutat att inte förlänga frisläppet av investeringsreserver. Jag vill motbakgrund av dessa båda beslut fråga finansministern vad som är orsaken till inte, som den förra regeringen, behandlat de olika företagsformernalikformigt och också frisläppt avsättningar till allmänna investeringsreserver. 1983/84:66 av () till utbildningsministern omfördelningen av utrustningsanslaget till universitetsutbildning och forskninginom datateknik Trots att behovet av utrustning för utbildning ochforskning inom datateknik, elektronik och teknisk fysik i och datalogi iLinköping starkt har framhållits i budgetpropositionen , harrelativt sett motsvarande belopp avsatts för övriga universitet och högskolorur UHÄ-ramen. Detta har gjorts trots att och är de endalärosäten som utarbetat utrustningsprogram för dataområdet, vilka harfastställts av UHÄ i vederbörlig ordning. Sedan fördelas ur det särskildaanslaget på 20 milj. kr. motsvarande belopp till övriga högskolor. har påså sätt erhåUit en i förhållande till planeringssituationen ochbudgetpropositionens intentioner alltför liten del av det fastställda beloppet. a. motdenna bakgrund bör frågan ställas om det är rimligt att statmakterna fattar beslut om nya utbildningslinjer utanatt konsekvenserna vad gäller nyanskaffning av utrustning ärklarlagda eller att t. ex. en nyinrättad lokal utbildningslinje ges enundermålig kvalitet på grund av att erforderliga utrustningsbehov inte kantillgodoses i efterhand. Vad avser utbildningsministern göra för att se till attriksdagen vid beslut om ny utbildning kan prioritera mellan skilda utbildningarmed beaktande av samtliga kostnader för berörda utbildningar? 1983/84:67 av () tillarbetsmarknadsministern om arbetsmarknadsservicen till intagna påkriminalvårdsanstalter: Enligt uppgifter i massmedia hararbetsmarknadsmyndigheterna inskränkt servicen till de intagna påkriminalvårdsanstalter. Detta har skett trots att resurserna till AMS kraftigtförstärkts . brukade assistenter frånarbetsförmedlingen göra besök före den intagnes frigivning för attplanera för ett framtida jobb. Med anledning av dessa uppgifter vill jag ställa följandefrågor till arbetsmarknadsministern: Vad är orsakentill att de intagna inte längre ges önskad service från arbetsförmedlingen? Är regeringenberedd att vidta åtgärder för att de intagna åter skall ges erforderligarbetsmarknadsservice för att underlätta de intagnas återanpassning? 1983/84:68av () till arbetsmarknadsministern om lagstiftning rörandeturordningen vid uppsägning: Enligt en tidningsuppgift harSvenska kommunalarbetareförbundet i förordat att uppsägningar isamband med inskränkning av arbetsstyrka i första hand riktas till ickefackligt anslutna. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet om honavser att föreslå lagstiftning utifrån denna princip? 1983/84:69 av (vpk) till statsrådetBengt om statsbidraget till vissa privatskolor i : Regeringen har beslutat att beviljastatsbidrag till fyra privatskolor i . Med detta beslut går manemot den politiska majoriteten (s -I- vpk) i , somrekommenderade att endast en skola skulle erhålla statsbidrag. En rad jämlikhets- och rättviseskäl kan anföras emotprivatskolor för privilegierade grupper. I ett öppet brev i till från rektorn vidBjurslättsskolan i , , redogörs på ett utmärkt sätt fördessa. I debatten förs naturligtvis också fram argument för dessa skolor, menarbetarrörelsen brukar vanligtvis inte höra till deras förespråkare. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet: Vilka skäl ligger bakom regeringens beslut i denna fråga? 1983/84:70 av () till finansministernom planerna på en ny omsättningsskatt, m. m.: har ien departementspromemoria "Breddat underlag förproduktionsfaktorskatter" föreslagit införandet av en s. k. miniproms. Med anledninghärav vill jag till finansministern ställa följande frågor: Avserregeringen att föreslå en miniproms som väsentligt skulledrabba bl. a. stora grupper pensionärer och jordbrukare samt vidare anställdasom arbetar i företag med vinstandelssystem? Instämmerfinansministern i den nämnda departementspromemorians slutsats, att 20procentenheter av socialförsäkringsavgifterna är att betrakta som en ren skatt? 1983/84:71 av () till justitieministernom handläggningen i domstol av mål om vårdnad och umgängesrätt: har i ettuppmärksammat mål avkunnat dom i en tvist om rätt till umgänge med barn. Faderntillerkändes därvid umgängesrätt med sin dotter, trots att det förelåg en ännuicke behandlad polisanmälan mot fadern för sexuellt övergrepp mot dottern. Oavsett utgången av den förestående prövningen avpolisanmälan är det otillfredsställande att tvisten om umgängesrätt avgörsinnan den för umgängesfrågan så betydelsefulla polisanmälan är behandlad, Motbakgrund av det ovan anförda vill jag fråga justitierninistern: Avser justitieministern tainitiativ till förändringar i med sådan innebörd att mål i tvistom vårdnad eller umgängesrätt skall avgöras först när alla relevantaomständigheter kan bedömas i ett sammanhang? 1983/84:72av () till jordbruksministern om den svenska sockernäringen: Regeringen har i förhandlingar om ett nytt internationelltsockeravtal förklarat sig beredd att minska den svenska sockerproduktionen till85 % självförsörjningsgrad. Detta innebär dels att driften vid svenskasockerbruk kan komma i fara, dels att ytterligare areal måste disponeras förspannmålsproduktion. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet om han ärberedd att vidmakthålla den svenska sockerproduktionen på minst nuvarande nivå. 1983/84:73 av () till jordbruksministernom garantier för fortsatt sockerbetsodling på : Regeringens representant har - viden hållen sockerkongress i - uttalat att vårsjälvförsörjningsgrad skall minskas till Motivet uppges vara att bör hjälpau-länderna. Detta måste då få till följd att bl. a. sockerbruket på Gotlandkommer i riskzonen för nedläggning. En nedläggning av sockerbruk skulle få förödandekonsekvenser för vårt län, med tanke på den stora betydelse ur regionalpolitisksynpunkt som jordbruket i allmänhet, och sockerbetsodlingen i synnerhet, har påGotland. Jag vill också påminna om det riksdagsbeslut som fortfarande gäller,nämligen att de båda ö-bruken - på och på - urregionalpolitisk synpunkt skulle vara kvar. Eftersom framtiden för de anställda vid bruket och förodlarna är synnerligen oviss med hänsyn till den av regeringen tänktasjälvförsörjningsgraden, vill jag ställa följande fråga tilljordbruksministern: Är regeringen beredd att verka för en svensksockerproduktion som garanterar fortsatt sockerbetsodling på och därmedfortsatt drift vid sockerbruk? 1983/84:74 a\ () till civilministern omKalmar som "byråkratisk frizon": I en artikel i civilministern att regeringen i några "frizonskommuner"vill pröva effekterna av en långtgående minskad reglering av kommunernasverksamhet. Även vad gäller länsorganisationen skall det bli försöksverksamheti syfte att förenkla, enligt civilministern. Med anledning härav vill jag fråga om civilministern ärberedd att låta kommunerna i län och länet som helhet utgöraförsöksområde för en sådan "byråkratisk frizon"? 1983/84:75 av () till civilministern omåtgärder mot byråkrati och krångel inom bostadssektorn: Den socialdemokratiska regeringenhar inte minst genom uttalanden från civilministern markerat en vilja attförenkla i administrationen och motverka byråkrati och krångel. ' Få sektorer är så hårt reglerade som bostadssektorn. Trotsatt bostadsbyggandet ligger på en avsevärt mycket lägre nivå än undermiljonprogrammets dagar befinner sig administrationen och byråkratin runtbyggandet på en oförändrat hög eller snarare högre nivå. Med anledning härav vill jag frågacivilministern om regeringen är beredd att vidta åtgärder för att begränsabyråkrati och krångel inom bostadssektorn, och i så fall vilka åtgärder tillförenklingar som regeringen avser att vidta? 1983/84:76av (vpk) till statsrådet om svensk anknytningtill sovjetiskt naturgasnät: Introduktionen av naturgas i densvenska energiförsörjningen är blygsam. När det talas om utvidgningar rör detsig om möjligheter inom Sydgasprojek- tet eller spekulationer om utvinning av ännu ej upptäcktafyndigheter utanför . Men när det gäller de sovjetiska gasleveranserna, därVästeuropas alla stora industrinationer engagerat sig, är den svenskaregeringen helt tyst. Möjligheterna att via få en koppling till detsovjetiska gasnätet är stora och borde ägnas större intresse. Jag villfråga energiministern: Varför har inte större ansträngningar gjorts, och vilkaåtgärder kommer att vidtas, för att få en svensk anknytning tillnaturgasleveranserna från ? 1983/84:77 av (vpk) till utbildningsministern om de ekonomiska följderna av intagning på ny studievägi gymnasieskolan: I skolförordningens 9 kap. 9 § sägsatt inträdessökande som varit elev i gymnasieskolan på nytt kanintagas som elev på för honom eller henne ny studieväg. Därvid kan ett ämne somtidigare lästs i minst samma omfattning som på den nya studievägen överförasoch tillgodoräknas i den nya gymnasieutbildningen. Detta kan dock få ekonomiskakonsekvenser för eleven. Denne kan komma att betraktas som deltidsstuderandeoch får då studiemedel eller studiepenning reducerade. Jag villdärför fråga utbildningsministern: Vilka åtgärder ämnar utbildningsministern vidta för attundanröja ovan beskrivna missförhållande? 1983/84:78 av (vpk) till jordbruksministernom säkerhetskontrollen vid dammanläggningar: Mångamänniskor har blivit oroade av läckan från Suorvarnagasinet. Det gäller intebara dem som är direkt berörda av den dammanläggningen, utan också alla dem somlever i skuggan av andra liknande anläggningar. Den naturliga fråga man ställersig är hur noggrann säkerhetskontrollen är vid dammarna och om det över huvudtaget finns någon sådan kontroll. Jag vill mot denna bakgrund frågajordbruksministern: Hur sker säkerhetskontrollen vid existerandedammanläggningar, och kommer regeringen att vidta några åtgärder för attförbättra denna kontroll? 1983/84:79av (vpk) till socialministern om beräkningen avbarnomsorgsavgiften för studerande: räknasstudielån som inkomst i samband med fastställande av bostadsbidrag. Detta harav vissa kommuner tagits till intäkt för att studielånet också skall kunnaräknas som inkomst vid beräkning av avgifter inom barnomsorgen. Det varierar iolika kommuner huruvida man räknar in hela studielånet eller delar därav. Jag villmot denna bakgrund fråga socialministern: Kommer regeringen att vidta några åtgärder med anledningav att vissa kommuner börjat räkna studielån som inkomst i samband medfastställande av avgifter inom barnomsorgen? 1983/84:80 av (vpk) tillarbetsmarknadsministern om AMU-elevernas situation: Hälften av AMU-eleverna har i dagutbildningsbidrag, som är /dag. Det är uppenbart för var och en att detär nästan omöjligt att leva på ett sådant belopp. Många av AMU-eleverna har dåliga odds på arbetsmarknaden -lång arbetslöshet, dåliga kunskaper i svenska, inga arbetslivserfarenheter,handikapp osv. Trots det försämras utbildningen genom att AMS och SÖ skär nerpå utbildningstiden och inför lärarlösa lektioner. Vad kommer regeringen att göra för att förbättraAMU-elevernas situation, såväl ekonomiskt som utbildningsmässigt? 1983/84:81 av () till statsrådet om : En undersökning bland eleverna påhögstadiet i visar att endast 10-12 elever tänkersöka till musikgymnasiet, som normalt tar in 90 elever . Detta är ytterligare ett bevis för att en flyttning avskolan allvarligt kommer att undergräva utvecklingen av musiklivet iStockholmsområdet. Jag vill därför fråga statsrådet: Ser regeringen någon möjlighet att verka för att AdolfFredriks musikklasser får fortsätta sin verksamhet som ? 1983/84:82 av () till statsministern omlönekraven efter införande av löntagarfonder: I fonddebatten sägersocialdemokraterna att löntagarna vill ha löntagarfonderna. Iregeringsförklaringen sade statsministern: "Härigenom skapas bättreförutsättningar för lugna avtalsrörelser och en varaktjg lönsamhetsförbättringi näringslivet." Med anledning av detta vill jagfråga statsministern om det föreligger någon överenskommelse mellan regeringenoch löntagarnas organisationer som innebär att löntagarna skall sänkalönekraven bara av den anledningen att löntagarfonderna genomförs? 1983/84:83av () till jordbruksministern om utrotning av frilevandevildsvin i : beslöt att ettmindre bestånd frilevande vildsvin t. v. skall få finnas i , därde dels skall kunna hållas under kontroll, dels ge underlag för en uppföljandeundersökning med vissa givna syften. Som man emellertid kunde befara redan vidbeslutstillfället i fråga har vildsvinen inte kunnat förmås att accepteralänsgränsen som en naturlig och oöverstiglig gräns för sitt utbredningsområde,och följaktligen finns det nuen snabbt växande stam av vildsvin också i . Speciellt under den senaste sommaren har många jordbrukarekunnat konstatera en tilltagande skadegörelse på växande gröda, främst potatisoch havre, men även angrepp mot tamsvin har förekommit. Mot den bakgrunden vill jag fråga jordbruksministern vilkaåtgärder han är beredd att vidta för att vildsvinen skall utrotas iSödermanlands län. 1983/84:84av () till bostadsministern om bättre kostnadskontroll vidden statliga bostadslångivningen: Vid länsbostadsnämnden i Göteborghar gjorts en undersökning angående kostnader vid ombyggnad av bostäder förvilka statliga bostadslån utgått. I undersökningen har för elvaombyggnadsprojekt en jämförelse gjorts mellan uppgivna byggnadskostnader vidslutliga ansökningar om bostadslån och vad som uppgivits som reparations- ochombyggnadskostnad i deklarationshandlingar. Undersökningen visar att det finns anledning misstänka attbostadslån utgått med för högt belopp i förhållande till den i deklarationenuppgivna ombyggnadskostnaden - något som innebär att lånsökanden fått ett förstort räntebidrag- och/eller att den i slutlig låneansökan uppgivna ombyggnadskostnadenär korrekt medan den i deklarationen uppgivna kostnaden är lägre. Detta senarekan medföra ett för lågt taxeringsvärde för fastigheten .och därmedskattebortfall. Medhänvisning till det ovan anförda vill jag fråga bostadsministern: Vilka åtgärder avser bostadsministern vidta för att uppnåbättre kostnadskontroll avseende den statliga bostadslångivningen? 1983/84:85 av () tillarbetsmarknadsministern om översynen av ledighetslagarna: Under den förra regeringens tidtillsattes en arbetsgrupp inom som skulle se överledighetslagarna - detta mot bakgrund av bl. a. de svårigheter som den ökadefloran av ledighetslagar inneburit, inte minst för de mindre företagen. På vilketsätt har den nuvarande regeringen fortsatt detta arbete? 26 § Kammaren åtskildes .