prot · G709162 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:162 Förhandlingarnaleddes av tredje vice talmannen. 12§ Sysselsättningsskapande åtgärder (forts, från prot. Fortsattes överläggningen om arbetsmarknadsutskottets betänkande 1983/84:24. 117 ERIKJOHANSSON (s): Jag skall i mittanförande uppehålla mig vid de reservationer som gällerarbetsmarknadsutbildningen och ersättningarna vid arbetslöshet. Först skall jagdock kommentera anslaget till Arbetsmarknadsservice. Regeringenhar föreslagit att det anslaget förstärks med , eller 162 milj. kr.Huvuddelen av beloppet avser kostnaderna för att förbättra flyttningsbidragen,som utskottets ordförande kommenterade i sitt anförande. Mendessutom ingår 10 milj. kr. för att göra det möjligt att påskynda detserviceprogram som har antagits.inom arbetsmarknadsverket. Vad det här är frågaom är att ytterligare höja servicenivån inom arbetsförmedlingen. Moderaternagår emot detta, liksom en planerad försöksverksamhet för att öka rörligheteninom byggnadsarbetarkåren. I det senare fallet gäller det inte att anvisa nyapengar, utan att disponera om medel som redan står till regeringens förfogande. Det är angeläget att ta till vara den stigande efterfrågan påarbetskraft och att göra de punktvisa extrainsatser som kan behövas för att nåde resultat man önskar. De förslag till åtgärder för att ytterligare förbättraförmedlingens service som regeringen har lagt fram bör alltså bifallas avriksdagen. Jag yrkar följaktligen avslag på reservationerna 14 och 15. Somjag nämnde har regeringen begärt sammanlagt 162 milj. kr. under anslagetArbetsmarknadsservice, inkl. kostnaderna för flyttningsbidragen. böranvisa det beloppet, i enlighet med utskottets hemställan i mom. 22. Till dettamoment har och fogat reservationerna 22 resp. 23. Jagkonstaterar att det är s. k. följdreservatio- 9Riksdagens protokoll 1983/84:161-162 ner, och av den anledningen avstår jag ifrån attkommentera dem. I fråga om arbetsmarknadsutbildningen berör deföreliggande förslagen såväl själva utbildningen och dess omfattning som detstudiesociala stödet till deltagarna i form av utbildningsbidrag. har tidigare i vår godtagit attarbetsmarknadsutbildningen nästa budgetår får en omfattning av 120 000deltagare. Regeringen föreslår nu en utvidgning med 15 000 deltagare för entilläggskostnad av 340 milj. kr., varav 225 milj. kr. är utbildningskostnaderoch 115 milj. kr. kostnader för utbildningsbidrag. motsätter sig förslagen och menar attsysselsättningen i den nuvarande konjunkturuppgången kommer att öka, och dåminskat behovet av arbetsmarknadsutbildning. Som jag anfört tidigare ökarefterfrågan på arbetskraft, men det är en efterfrågan på yrkesutbildadarbetskraft. Utskottet har tidigare ställt sig bakom en ändrad inriktning avarbetsmarknadspolitiken, så att insatserna stimulerar en fortsatt expansion avdet svenska näringslivet. Bristen på kvalificerad arbetskraft bör inte få blien flaskhals som bromsar en gynnsam utveckling. Det gäller att ta till vara demöjligheter dagens situation bjuder, att via utbildningsåtgärder slussa överarbetslösa med bristfälligt kunnande till.produktiva sysselsättningar. I de utbHdningsåtgärder regeringen föreslår gäller som ettsärskHt projekt utbildning på dataområdet. Här är det tänkt attutbildningstjänster skall köpas utifrån, bl. a. av studieförbunden. är vi överens om att samtiiga studieförbund skall kunna utnyttjas omde kan ge kurser med godtagbar standard. Det har dock blivit entrepartireservation om dessa kurser. Den politiska skiljelinjen är då omsamtliga studieförbiind kan eller skall komma i fråga som kursanordnare. Störreär inte motsättningen! Bristen på kvalificerade tekniker gör att det kän blinödvändigt att förlägga arbetsmarknadsutbildning även på högskolenivå.Moderaterna begär nytt förslag från regeringen härom. Vad det gäller äryrkesinriktade utbildningsvägar som leder ut mot näringslivet. Nivån är högst40 poäng. Arbetsmarknadsutbildning på universitets- och högskolenivå harbedrivits även tidigare. Självfallet får mari nu som då se till attverksamheten bedrivs på ett sådant sätt att man undviker de problem med detstudiesociala stödet som anförs av de moderata reservanterna. Med dét anförda yrkar jag bifall tillutskottets förslag beträffande arbetsmarknadsutbildningen och yrkar alltså attreservationerna 25-28 avslås. Jag yrkar också avslag på moderaternasreservation 24 om den framtida arbetsmarknadsutbildningen och dessorganisation.-Jag noterar att vi diskuterade den saken här i kammaren den 11april och att det kommer att bli en ny, ingående diskussion medanledning av en kommande regeringsproposition. Jag går härefter över till ersättningarna vidarbetslöshet och utbildningsbidragen. Dagpenningarna från arbetslöshetskassorna höjdes för ettoch . Med tanke på att det högsta beloppetnågot tidigare, , var . kan man som säga att det redan har gjorts kraftigaförbättringar. Men dessa var nödvändiga för att ta igen de storaeftersläpningarna i ersättningsnivåerna som uppstod under de borgedigaregeringsåren. Regeringenföreslår nu en justering av högsta dagpenningbeloppet till . Moderaternavill ha en oförändrad nivå, och vpk vill höja till . Dessutom vill vpkhöja kontantstödet, det s. k. KAS, till icke-arbetslöshets-försäkrade från 100till . Utbildningsbidragenvid arbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktad rehabilitering är kopplade tillersättningarna vid arbetslöshet. De försäkrade dehagarna kommer alltså att fåupp till . per dag vid bifall till regeringens förslag. Dessutom avserregeringen att förbättra utbildningsbidragen till icke försäkrade deltagareoch till ungdomar i proportion till höjningen av dagpenningen frånarbetslöshetskassorna. Moderaternasyrkande om oförändrade ersättningar vid arbetslöshet innebär att de menar attäven utbildningsbidragen skall vara oförändrade. Vpk går åt motsatt håll ochpekar på att de förslag vpk lagt fram beträffande bl. a. kassaersättningarnaöverensstämmer med vad löntagarorganisationerna har begärt. Detta är dock enkostnadsfråga. Redan regeringens förslag drar en reformkostnad av 500 milj. kr.Vpk har inte presenterat någon kostnadskalkyl, och när det gällerfinansieringen har man en obestämd skrivning om skärpt beskattning avkapitalsektorn. Är det förmögenhetsbeskattningen som avses eller tänker manmånne på införande av en proms? Dennu aktuella reformkostnaden, 500 milj, kr., bör enligt regeringen finansierasgenom att man höjer arbetsmarknadsavgiften inkl. en uppjustering medhänsyn fill att avgiften har visat sig vara otillräckHg för att täcka tvåtredjedelar av utgifterna för ersättningarna såsom förutsatts. De treborgerliga partierna går emot denna höjning och hänvisar till sin tidigare ståndpunkt,att medlemmarna i kassorna i större utsträckning än nu bör delta ifinansieringen genom att de betalar högre avgifter. Det är en diskussion som vihade senast för bara någon vecka sedan, och jag skaU därför inte upprepa den.Här skall jag bara påpeka att höjda medlemsavgifter till kassorna inte löserproblemet med finansieringen av utbildningsbidragen till eleverna iarbetsmarknadsutbildning. Med hänvisning till utskottets betänkande och till vad jag här haranfört yrkar jag bifall till utskottets hemställan och avslag på reservationerna29-36. 118 (): var klädsamt försiktig i sina omdömen om den nuvaranderegeringspolitiken när det gäller arbetsmarknaden. Det tror jag är ett riktigtsätt att närma sig den svåra situation vi har . Jag vill bara göra ett parrandanmärkningar. Detskulle enligt ha skett en kraftig eftersläpning under de år somsocialdemokraterna var utanför kanslihuset. För att få historien fullständigborde också se litet längre bakåt i tiden, eftersom den verkligaeftersläpningen skedde ! I den principiella delen av anförandet berördesvikten av att utbilda för att människor skall kunna få jobb också i andraverksamheter. På den punkten har vi en betydande enighet. Men visst är det ändåoroande, herr talman, att vi tvingas konstatera att vi, sorh vi haren god konjunktur och satsar mer än någonsin på arbetsmarknadspolitik, har enhögre arbetslöshet och fler människor utanför den ordinarie arbetsmarknaden ännågon gäng tidigare! DagensarbetsmarknadspoHtiska situation borde stämma till eftertanke. Den slutsats jaghoppas att regeringen drar av denna debatt och av det nu aktuella betänkandetär att man måste ta itu med de framåtsyftande insatser som behövs. Jag trorinte att man kan lösa arbetsmarknadspoHtiska problem medmetoder som hade en högre giltighet under 1960-och 1970-talen, då vi hade entillväxtekonomi. Jag vill än en gång beklaga att regeringen har "lagt locketpå" när det gäller möjligheter att förutsättningslöst gripasig an de problem vi har och att föreslå okonventionella ochframåtsyftande nya inslag i arbetsmarknadspolitiken. 119 (): Jag finner ingen anledning att upprepa den debatt vi fört tidigare,, då vi hade en genomgång av de här frågorna. Låt mig barapåminna bl. a. om att statsbidragen till arbetslöshetskassornasänktes under den borgerliga regeringstiden. Man förordade en höjning avavgifterna, dvs. att de arbetslösa själva skulle få bära arbetslöshetensbördor. AMS-kommitténhar som alla andra kommittéer möjlighet att pröva förslagen - det har intelagts på något "lock" som hindrar det. Beträffandeinsatserna inför 1980- och 1990-talen är att säga att regeringspartiet,myndigheterna och de fackliga organisationerna har påtalat behovet av en arbetsmarknadspolitiksom fungerar som en spjutspets in och behovet av medel för attkunna möta den. Glädjande nog kan vi konstatera att vi fått en ökadsysselsättning och ökade arbetsmarknadsandelar. Självfallet skall vi ta varapå dem och enligt gammal god stil för den svenska arbetsmarknadspolitikenanpassa denna efter utvecklingens krav. Anf.120 (): Jag noterar att antyder att det vill mera tiU än dagensarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Att de tillkommande insatserna görs enligtgammal god tradition har jag ingenting att erinra emot. talade om sänkta statsbidrag. Den anpassning som skedde avstatsbidragets storlek tog sikte på den storlek det hade då socialdemokraterna1974 införde den ordning som sedan kom att gälla. När talar ombördor är det alltså fråga om något som socialdemokraterna tidigare ansett vararimligt och lämpligt. Det är också intressant att konstatera attarbetsmarknadsministern inte har varit främmande för att återgå till"en ordning där storleken påstatsbidragsandelen ligger i närheten av vad den Nr 162 förraregeringen föreslog och godtog. 4juni 1984 Överläggningen var härmed avslutad. Sysselsättnings- Mom. 1 (förutsättningar och riktlinjer för arbetsmarknadspolitiken) skapandeåtgärder Hemställan Utskottetshemställan bifölls med 170 röster mot 141 för hemställan i reservation 1 av AlfWennerfors m. fl. Utskottetsmotivering godkändes med 238 röster mot 16 för den i reservation 2 av Lars-OveHagberg anförda motiveringen. 58 ledamöter avstod från att rösta. Mom.2 (en aktivt arbetsskapande poHtik) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av - bifölls medacklamation. Mom.3 (mätning av arbetslösheten) Utskottetshemställan bifölls med 235 röster mot 77 för reservation 4 av . Mom.4 (inlåsningseffekter på arbetsmarknaden) Hemställan Utskottetshemställan - som ställdes mot hemstäHan i reservation 5 av m.fl. - bifölls med acklamation. Utskottetsmotivering - som ställdes mot den i reservation 6 av m. fl.anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom.5 ("terapikedjan för ungdomar") Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.6 (sänkta arbetsgivaravgifter för ungdomar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av -bifölls medacklamation. Mom.7 (rätt till arbete för alla ungdomar i ungdomslag) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av - bifölls medacklamation. Mom. 9 (stöd till särskilda ungdomsprojekt) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den ireservation 10 av m. fl. anförda motiveringen - bifölls medacklamation. Mom. 10 (avslag på förslaget till riktlinjer förungdomsarbete i kommun) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avAlf Wennerfors m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 11och 12 (försök med ungdomsarbete i fler kommuner än m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 18 förreservation 12 av . 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 13 (ungdomsarbete hos enskilda arbetsgivare vidförsöksverksamheten i ) Utskottets hemställan bifölls med 242 röster mot 64 förreservation 13 av m. fl. 5 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 15 (förbättring av arbetsförmedlingens service) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 14 avAlf Wennerfors m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 16 (projektanställning av byggnadsarbetare) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 15 avAlf Wennerfors m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 17 (översyn av bestämmelserna om flyttningsbidrag)Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 16 av m.fl.- bifölls med acklamation. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation17 av och anförda motiveringen - godkändes medacklamation. Mom. 18 och 19 (höjning av starthjälpen m. Utskottets hemställan bifölls med 264 röster mot 48 förhemställan i reservation 18 av och . Utskottets motivering godkändes med 272 röster mot 17 förden i reservation 19 av anförda motiveringen. 23 ledamöteravstod från att rösta. Mom. 20 (försöksverksamhet med särskilt bidrag tillarbetsgivare för anställning av medflyttande) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 20 avAlf Wennerfors -m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 21(försöksverksamhet med sökanderesor för jugoslaviska medborgare) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 21 avAlf Wennerfors m.fl.- bifölls med acklamation. Mom. 23 (den framtida arbetsmarknadsutbildningen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 24 avAlf Wennerfors m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 24 (omfattningen av arbetsmarknadsutbildningen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 25 avAlf Wennerfors m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 25 (utbildning inom dataområdet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 26 avAlf Wennerfors m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 26 (ändrade regler för arbetsmarknadsutbildningen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 27 avAlf Wennerfors m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 28 (dagpenningen inomarbetslöshetsförsäkringen) Först biträddes reservation 29 av m.fl. méd 94 röster mot 17 förreservation 30 av . 201 ledamöter avstod från att Härefter biföHs utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 29 av AlfWennerfors m. fl. - genom uppresning. Mom. 29 (höjning av beloppet för kontant arbetsmarknadsstöd) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 31 avLars-Ove - bifölls med acklamation. Mom. 30 (utbildningsbidrag till icke-försäkrade) Utskottets hemställan bifölls med 294 röster mot 16 förreservation 32 av . Mom.31 (utbetalningar ä konto av bidrag till arbetslöshetskassorna) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 33 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.32 och 33 (höjning av arbetsmarknadsavgiften m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 34 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom. 34 (skärptbeskattning av kapitalsektorn) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 35 av - bifölls medacklamation. Mom.35 (anslag till Bidrag till arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 36 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.36 (tidigareläggning av offentliga investeringar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 37 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.37 (beredskapsarbeten inom den kommunala sektorn) Utskottets hemställan, somställdes mot dels reservation 38 av AlfWennerfors m. delsreservation 39 av , bifölls med acklamation. Mom.38 (insatser för ungdomsföretagande i ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 40 av och - bifölls med acklamation. Mom.40 (riktiinjer för bidrag till arbetslösa för att starta egen verksamhet) Utskottets hemställan, somställdes mot dels reservation 41 av AlfWennerfors m.fl., delsreservation 42 av , bifölls med acklamation. Mom.45 (särskilda glesbygdsinsatser i skogslänen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 45 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Föredrogs trafikutskottetsbetänkande /84:30 om forskning (prop. 1983/84:107 delvis). 121 (vpk): I detta inlägg skall jag kommenteravpk-motionen 2626 och vår reservation 2. I motionen behandlas dels frågan om defackliga organisationernas representation i den nya forskningsorganisationen-transportforskningsberedningen - dels ett förslag till särskild forskningsinsats,beträffande bHismens och bilindustrins roll. Enligt vår grundsyn är forskningen inte neutral i denmeningen att det skulle vara en verksamhet som står ovanför klassintressena.Forskningen står, inom ramen för nuvarande samhällsstruktur, nära nog ifullständig beroendeställning till arbetsgivarna, vilka har den avgörande makt-och ägarställningen. Fackföreningsrörelsen däremot har ingen egenforskartradi-tion. Det finns exempel på fall dåarbetstagarorganisationen-facket genomfört alternativ forskning, t. ex. vadgäller särskilda arbetsplatsers utformning, lokallösningar osv. 1 sådana fallhar, överraskande nog för arbetsgivaren, helt andra aspekter kommit fram -aspekter som tagit större hänsyn tHl de anställdas situation och intresse av t.ex. skydd för god miljö och goda arbetsförhållanden. I sådana fall visar detsig alltså att man från arbetsköpar-håll lägger tonvikten på helt andra frågor,sådant som har med effektivare drift och ett enkelriktat lönsamhetstänkande attgöra, medan fackföreningarna i sin alternativa forskning lagt mera vikt viddrägliga arbetsvillkor och produktionens sociala innehåll. Detta är ett av flera exempel som kan visa att forskningeni avgörande grad är intressebunden och nästan helt kopplad till arbetsköparpartensmålsättning. Ett sådant monopol på forskning måste brytas och ersättasav en forskning som i högre grad kanaliserar de arbetandes problem. Det gällerinte bara sådan forskning som har direkt anknytning till arbetssituationen ochvillkoren för de arbetande, även om detta är centrala områden. I lika hög gradmåste forskningen på produktionsteknikens och de tekniska disciplinernasområde bryta med den traditionella kopplingen till ägarintresset avkapitalvinst - en koppling som är utslagsgivande. Enstaka undantag förändrarinte den totalbilden. är det angeläget att arbetarrörelsen och denfackliga rörelsen eftersträvar nya möjligheter att rikta in forskningen så attde arbetandes viHkor och framtid beaktas i alla forskningssammanhang eller, somvi uttrycker det i vår motion 2626: "Forskningspolitiken måste ses i sittsamhälleliga sammanhang och vara infogad i arbetarrörelsens strävan tilldemokratisk förnyelse och folkligt engagemang i arbetet för nödvändigasamhäHsförbättringar." Det är mot denna bakgrund man skall se motionens förslagatt arbetstagarorganisationerna skall ha en god representation i det nyaforskningsorganet transportforskningsberedningen, liksom i dess programgrupper. Utskottets majoritet inkl.socialdemokraterna kommenterar frågan men undviker att tala klarspråk.Transportforskningsberedningen och programgrupperna skall få en sådansammansättning, säger man, att "uppnåendet av målen främjas". Somfackligt aktiv har jag lärt mig att sådant allmänt tal - vi brukar kalla detrundsnack - inte garanterar facket något reellt inflytande. Vi menar att deanställda lagenligt skall garanteras representation i forskningsorganen. Vårt förslag att de fackliga organisationerna skall tasmed vid remissförfarandet i samband med fastläggande av forskningsprogram förlängre eller , har fått samma luddiga behandling i utskottet. Mankan inte befria sig från uppfattningen att också utskottets socialdemokrateravvisar förslaget om att de arbetande i klarspråk skall tillerkännas ettinflytande i dessa forskningssammanhang. I motion 2626 och i reservation 2 har vi också föreslagitatt bilismen och bilindustrins roll och utveckling, liksom dess framtid i vårtland, skulle understrykas som en angelägen forskningsuppgift. Här hänvisarutskottets majoritet till en forskning om bilindustrins samhällsroll sombedrivs i , med bl. a. svenskt stöd. Vi godtar inte detta, utan anser att enforskning bör bedrivas utifrån den speciellt svenska situationen, med enrelativt liten bilindustri sett i förhållande till giganterna i och Japan.Här finns självklart ett samhällsintresse av att forskningen om bilismen ochbilindustrin inte mer eller mindre blir ett led i de stora bilföretagensproduktutveckling och marknadsföring, utan snarare att den blir en fråga omlångsiktig planering inom transportområdet. Med det anförda yrkar jag, herr talman, bifall till motion2626 på alla punkter och till reservation nr 2. 122ANNA (): Jag skall först säga några ord med anledningav reservation nr 3 av centerpartisterna i trafikutskottet. I betänkandetföreslås alltså att transportforskningsdelegationen ochkollekfivtrafikberedningen sammanförs till en ny myndighet som skall hetatransportforsknihgsberedningen. Det förslaget tycker vi i är bra. Detär i fråga om var detta nya organ skall placeras geografiskt som vi har enannan uppfattning än majoriteten. Jag skulle efter dessa inledande ord kunna hålla ett långtanförande om regionalpolitik, men det skall jag förskona kammarens ledamöterifrån. Jag vill bara kort konstatera: Om vi menarallvar med att hålla hela vårt land levande, måste kampen för decentraliseringföras på alla områden. Det är lättareatt besluta om utlokaliséring av en ny myndighet än om flyttning av redanbefintlig verksamhet. I dessa besparingsfider skapar vi inte så många nyastatliga organ. Därför är det än viktigare att de som tillkommer inte föriäggstill . Vi i föreslår att det nya organet, TFB, lokaliserastill . Där finns ett universitet som arbetar med transportforskning,och där finns väg-och trafikinstitutet som spelar en viktig roll för svensktransportkunskap. ,som lade fram sitt betänkande , föreslog enhälligt att ettnytt organ skulle bildas för transportforskning och att detta nya organ skulleförläggas till . Det är alltså ett väl prövat förslag som följerupp. Med detta,herr talman, yrkar jag bifall till reservation nr 3. Reservation nr 1 av moderater, folkpartister ochcenterpartister i trafikutskottet handlar om det nya organet TFB:skansHresurser. Majoriteten anser att bör bildas genom att man heltenkelt slår ihop de kanslier som finns hos TFD och KTB. Det är naturligtvisdet enklaste, men inte det vettigaste. Att börja med ett stort kansli för attsedan minska personalen är varken en klok eller en human politik. Det är mycketbättre att börja med ett mindre kansli. Visar det sig sedan nödvändigt att ökaantalet anställda, brukar inte det stöta på några svårigheter. De pengar mansparar på att starta med ett mindre kansli än det majoriteten förordar böranvändas till den transportforskning det hela handlar om: Jag yrkar bifall till reservation nr 1. 123LISBET CALNER (s): Vi behandlar nu trafikutskottets betänkandenr 30, som föranletts av propositionen om forskning: trafikpoHtiska beslut slog fast attmålet för den statliga trafikpolitiken är att ge medborgare och näringsliv entillfredsställande transportförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiskakostnader. För att nå det målet är det också helt klart att vi måste satsa påforskning och utveckling. Intresset för.och vikten av forskning och utvecklingpå transportområdet visade den nytillträdda socialdemokratiskaregeringen genom att i propositionen om Vissa ekonomiskpoHtiska åtgärderföreslå 40 milj. kr. till forskning och utveckling på kollektivtrafikområdet,vilket också fattade beslut om utan de borgerligas medverkan.