prot · G70920 · 1983-12-31 00:00:00 — innan han hunnit få fram något underlagför sitt eget yttrande. ingav A en inlaga som avvisades avsåväl försäkringsrätten som sedermera försäkringsöverdomstolen, underhänvisning till att inte hade begått några formella fel.A debiterades mycket höga retroaktiva arbetsgivaravgifter för det aktuella åretoch kom då i en bekymmersam ekonomisk situation. Dess bättre visade kronofogdenbättre omdöme än andra och drev inte in avgifterna . Vidsakprövningen av ärendet i kammarrätten har beslut numeradess bättre undanröjts, så problemet för A som individ har alltså klarals påett hyggligt sätt i efterhand. Hur har denna situation kunnat uppkomma? Jo, denmedhjälpande förelagaren hade helt enkelt struntat i alt deklarera och därförblivit föremål för skönstaxering. I en bisals i länsrättens dom slår del att Bsynes kunna betraktas som anställd hos A. Med utgångspunkt i denna bisals har alltså den lokalaskattemyndigheten underrättat om alt A bör påförasarbetsgivaravgifter för utbetalningarna till B - detta utan alt ge A någotfillfälle att redovisa under vilka betingelser samarbetet ägt rum. Vad somsedan förekommit har jag redan redovisat. Enligt min mening borde retroaktiva debiteringar av dettaslag aldrig kunna få förekomma ulan all berörd företagare har fått möjlighetatt redovisa sin syn på frågan på ett fullständigt och riktigt sätt. För deltakrävs givetvis tidsmarginaler av en helt annan omfattning än de somtydligen är kutym hos f. n. Jag är visserligen något förundrad över alt utskottethävdar att här antydda problem skulle bli behandlade avsocialavgiflsulredningen, men jag får väl hoppas att så blir fallet. Då ettbetänkande från denna utredning är att förvänta , får jag väl ge migtill tåls till dess. Jag har inget annat yrkande än bifall till utskottets hemställan. 114DORIS () replik: Utskottet känner väl till dessagränsdragningsproblem, , som avgiflsbeslämmelserna kan ge upphovtill. I fler motioner än , fogade till detta belänkande, påvisasockså besvärliga gränsdragningsproblem. Problemen är alltså uppmärksammade.Socialavgiftsutredningen har fått i uppdrag att behandla frågan om dessagränsdragningsproblem samt gränsdragningar mellan arbetstagare och självständigaföretagare som måste ske inom både avgifts- och källskallesyslemet. Utredningen har för avsikt att lämna sitt betänkande i börjanav 1984, varför utskottet enhälligt finner att goda skäl talar för att vi skallavvakta utredningens förslag innan vi närmare ser över frågan. 115 () replik: Min motion avsåg närmast tekniken och inte såmycket bedömningarna. De senare har i sak kammarrätten gjort. Vad som börundvikas är således att människor helt plötsligt ställs inför hotet av enindrivning på , innan ärendet i fråga är avgjort ochinnan de fått praktiska möjligheter alt förklara situationen. Det var det jagvände mig mot. Jag hoppas emellertid i likhet med attutredningen också skall studera den problematiken och se till att anvisningarnager personer i den beskrivna situationen möjlighet bemöta de krav som ställs.Det får inte vara så att vederbörande först i efterhand får bemöta dem ochvinna en skatteprocess. Del är bättre att vidta förebyggande åtgärder. 116 (): går 320 värmländska skogsarbetare arbetslösaoch 240 är sysselsatta i beredskapsarbete, trots alt det nu är högkonjunktur iskogen. Efterfrågan på virke till både sågverk och massafabriker är stor. Deenskilda skogsägarna är villiga alt avverka. Höjda virkespriser bör också geutrymme för de skogsägare som eftersatt skogsvården att rätta till detförhållandel. Del borde alltså vara ett rejält sug efter arbetskraft iskogen, men arbetslöshetssiffrorna har inte gått ned någon enda gång underhela året. De som sysselsätts i beredskapsarbeten i skogen fåringa fasta arbeten. Problemen uppstod i samband med Vänerskogs konkurs. i har inte fått så stor verksamhet, ochandra arbetsgivare har inte sugit upp arbetskraften. Förhållandet är säkertlikartat i övriga län som hörde till Vänerskogs verksamhetsområde. Hur kommer det sig då att det är arbetslöshet - i norraVärmland ända - i en bransch där del finns jobb att utföra? Jagtror att en väsentlig del av problemaliken ligger i del faktum som påtalas imotion 446, nämligen svårigheten att starta entreprenadföretag iskogsbranschen. I mofionen har vi motionärer exemplifierat detta medutdrag ur riksförsäkringsverkels anvisningar. Där sägs t. ex. omjordbrukskörslor: "Jordbrukare eller annan, som ålar sigjordbrukskörslor med av honom tillhandahållen häst eller traktor, är som regelinte att anse som arbetstagare med avseende på dessa körslor. Inkomsten är atthänföra till inkomst av jordbruksfastighet eller rörelse." När detgäller skogskörslor säger emellertid verket: "Den som ålar sig skogskörslor och därvidregelmässigt själv deltar i arbetet är att anse som arbetstagare i förhållandetill virkesägaren, oavsett hur ersättningen för arbetet beräknats. - skogskörare,som utför körningsarbete med häst - skogskörare,som utför körningsarbetet med av honom tillhandahållen traktor, om denna är avsådan beskaffenhet och storlek att typen vanligen används i jordbruk eller ärjämförbar med sådan." Kör man häst eller traktor på åkern är man företagare. Körman med samma häst eller traktor i skogsbruket är man arbetstagare.Konsekvensen efterlyses. Kravet för att bli klassad som företagare i skogsbranschenär alltså att man har en skogstraktor. En sådan betingar ett pris avflera , och jag kan förslå alt man tvekar att satsa på attbli sin egen under sådana omständigheter. Många arbetsvilliga men arbetslösaskogsarbetare har tvingats till fortsatt arbetslöshet i stället för ettomfattande risktagande som egna företagare. Behovet av entreprenadföretag i skogen är stort. Mångaskogsägare har svårt att på egen hand utföra avverkningar, pä grund av åldereller av andra skäl. Många finner det också svårt och ansvarsfullt att varaarbetsgivare. För att arbetet i skogen skall bli ulfört, är det därförnaturligt att man anlitar entreprenörer, och motion 446 syftar just till attunderlätta för den som vill starta entreprenadförelag för skoglig verksamhet. Utskottet föreslår nu att motionen avslås med motiveringenatt gränsdragningsproblemet, gränsen mellan arbetstagare och självständigföretagare, kommer att behandlas i socialavgiftsutredningens betänkande, somutlovas till . Mot bakgrund av detta har jag inget yrkande. Menskulle de här problemen inte bli lösta, finns risk alt man med nuvarande systeminte får fram det virke som skogsindustrin efterfrågar, trots att skogsägarnavill leverera virke. Blir inte socialavgiflsutredningens betänkande positivt idet här avseendet, fru talman, tänker jag återkomma i ärendet. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan - som ställdes mot motion1982/83:383 av och - bifölls med acklamation. Mom. 1(differentierade socialavgifter) Utskottets hemställan bifölls med257 röster mot 47 för reservafion 1 av m. fl. 1 ledamot avstodfrån att rösta. Mom. 3(kvittningsrätt vid beräkning av pensionsgrundande inkomst) Utskottets hemställan bifölls med 229 röster mot 77 förreservation 2 av m. fl. Idrottens möjligheter tiU större självfinansiering Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 1983/84:4Gränsen mellan och barn 1983/84:5Skydd mot genetisk manipulation Kammaren biföll vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. 11 § Idrottens möjligheter till större självfmansiering Föredrogs kulturutskottetsbelänkande /84:1 om idrottens möjligheter till större självfinansiering. 117 (): Jag har med intresse tagit del avkulturutskottets ansträngning att välvilligt hanlera min motion. Jag har ocksåkunnat konstalera alt utskottet remitterat motionen till Riksidrollsförbundetför yttrande och har i dess svar funnit ytterligare stöd för mina tankegångar. Det är onekligen så all en filltagande byråkratisering ochett ökande skatlekineseri försvårar del ideellt nedlagda arbetet runt om i vårtland. Och vi behöver ideella krafter - mer än någonsin! Del är därförallvarligt då konstaterar all skalleproblemaliken inomidrotlsvärl-den antagit sådana proportioner alt den t. o. m. är en av orsakernatill idrottens tilltagande ledarproblem. Detta konstaterande görs i en lid medstark ungdomsarbetslöshet, tilllagande sociala ungdomsproblem och ett krisartatekonomiskt klimat i vårt land. Har vi råd all misshushålla med de ideellakrafterna? Vi kan inte längre köpa oss fria ur problemsituationer. Jag och har med vår motion i störstaenkelhet velat understryka värdet av idrottsrörelsens existens, tillväxt ochframgång i vårt land. I motionen har vi också konstaterat hur samhälletsmöjligheter fill ekonomiskt stöd har krympt. Vi har därför pekat påmöjligheterna till en utvidgad, kompletterande självfinansiering för idrottenunder förutsättning all samhällsbyråkrafiska hinder undanröjs. Dessa hinder ärmånga och skiftande och har exemplifierats i motionen. Flera av dem finns inomskatlesek-torn. Även på delta område utgör nämligen skatterna ett kompliceratlappverk, som är ogenomträngligt för de flesta normala människor. Vore del dåinte möjligt alt tillmötesgå vår begärari att få denna regeldjungel kartlagd isyfte all förenkla och underlätta för idrottsrörelsen? Nej, utskottet refererar skatteutskottels betänkande1982/83:34 där utskottet hänvisar till sliflelseutredningen, sedan t. o. m.detta utskottet konstaterat alt "reglerna i vissa fall är svåra altbedöma". På detta fastslår kulturutskottet all sliflelseutredningen av år1975 är nedlagd! Vad kom den fram till? Eller vad stupade den på? Utskottet är emellertid inte berettatt förorda den övergripande utredning som vi motionärer begärt. En avorsakerna är den proposition, som skulle framläggas med förslag till ändringari den nya lolterilagen. Denna proposifion är nu framlagd och åsyftar smärrejusteringar men avhjälper inte del totala behovet av kartläggning och radikalaförändringar. Jag vet inte varför utskottet tvekar men lyssnar gärna fill någrakloka förklaringar till utskottets ställningstagande. Eftersom utskottet varitenigt förstår jag att det inte nyttjar myckel all yrka bifall fill motionen,varför jag avslår från detta. Idrottens möjligheter tUl större självfinansiering 118ANDERS (): Utskottet har i det här betänkandet - nr 1 -noterat en hel mängd åtgärder som vidtagits eller är på gång när del gäller defrågor som motionen behandlar. Del finns ingen anledning alt ta upp endiskussion om den uppfattning om idrottens betydelse som framförs i motionen -den delas av utskottet. Vi har i betänkandet redovisat att införandet avbingoskatleri innebar förenklingar. Del skedde också en clearing; i och med altskatten höjdes från 5 till 5 1/avskaffades stämpelskatten på lotterier, ochgränsen för skattefria vinster höjdes från 200 fill . När del gäller beskattning av ideella föreningar har vinoterat all reglerna har förenklats och blivit mera generösa. Del fall som nuär föremål för regeringsrättens prövning och som gäller en idrottsförening imitt hemlän, nämligen kommer snart upp tillavgörande. Då finns del anledning alt vänta på del utslaget för all se vad delger. Skulle utslaget bli negativt för idrottsrörelsen, kommer dessa frågorsannolikt all aktualiseras från Riksidrotlsförbundels sida. Vi har även hänvisat till civilministerns åtgärder när detgäller försöksverksamheter med all minska regelsystemen i ett antal frizoner.Likaså finns del anledning all påpeka den demokraliberedning som arbetar fr. o.m. och som skall se över hur de lokala föreningarna och organisationernakan medverka i olika slag av verksamheter och dela på ansvaret med kommunernai olika frågor. Detta berör i stor utsträckning ungdoms- ochidrotlsverk-samhelen. När del gäller denna försöksverksamhet finns anledning allse positivt på de försök som görs och där föreningar kan få ett direkt ansvarför verksamheter och eventuellt även för anläggningar. Man lar på så sätt tillvara den kunskap och de erfarenheter som finns inom organisationslivet. Deltagäller inte enbart idrottsrörelsen utan också andra folkrörelser: Det finnsdärför anledning alt applicera motionens krav även på andra folkrörelser. Måletär naturligtvis alt för alla dessa åstadkomma positiva resultat. Del finns anledning all notera att isitt remissvar med skärpa framhåller att de ökade möjligheterna fill självfinansieringutgör endast ett komplement och inte ett alternativ till samhällets stöd tillidrotten. Del har inte ställts något yrkande. Jag har bara velatredovisa de resonemang som fördes i utskottet och som har legal till grund fördetta belänkande. Jag yrkar bifall fill utskottets hemställan. Idrottens möjligheter tiU större självfinansiering 119MONA SAINT (): Jag konstaterade i mitt inlägg att vår motionhade fått en välvillig behandling. Det vill jag gärna understryka. Området äremellertid mycket viktigt, och jag kan inte tiga om detta. Det hjälper intelångt om man inte får förståelse för sina synpunkter på så sätt att det görsnågonting. Jag är inte övertygad om alt del som utskottet har hänvisat tillkommer att ge den ordentliga översyn på delta område som verkligen behövs i detekonomiska läge som vi nu befinner oss i. I skatteutskottets betänkande 1982/83:34 sade man att enallmän översyn av reglerna skulle skapa förutsättningar för en gemensambedömning av de ideella organisationernas beskattning. Man hänvisade tillstiftelseutredningen. Den har som vi själva konstaterat lagts ned. säger i sitt remissvar ärviktigt. Förbundet uttalade sig för en förenkling av idrottsrörelsensmöjligheter till självfinansiering, vilket också vi kräver i motionen. Dennaförenkling skall enligt - jag sade även detta - ses såsomett komplement till statens stöd till idrotten. Vi vet alla att detta stödkrymper. Det är i själva verket negativt i dagens läge med hänsyn tillinflationen. har även protesterat mot den ökadebyråkratisering-en även på lotteriområdet. Som jag sade rör det sig om flerasaker. På lotteriområdet gör man nu vissa justeringar. Liksom fidigare skatteutskottet säger nu kulturutskottetatt det är svårt att bedöma dessa olika reglers inverkan beskattningsmässigt ilotterihänseende. Det är svårt att bedöma hur den reformering som har skett harpåverkat de ideella organisationernas möjligheter att arbeta. Man säger attdelta innebär problem både för föreningarna och för de tillämpandemyndigheterna. Vore det då inte i allas intresse att underlätta både förföreningarna och för myndigheterna? Kulturulskollet säger avslutningsvis att man fortlöpandeskall uppmärksamma möjligheterna till administrativa förenklingar av betydelseför bl. a. idrottens möjligheter all verka. Här är vi helt överens, och därförförslår jag liksom inte rikligt utskottets konstaterande att man inte är bereddatt förorda en övergripande utredning. Jag tror att den är nödvändig. Den försöksverksamhet som pågår i frizonskommunerna vetjag faktiskt inte så mycket om, så det vore intressant att få vela vad det ärför någonting och vad den baseras på när man inrättar frizonskommuner. satsningar på föreningsansvaret pålokal nivå är någonting som redan tillämpas, så del är väl inget nytt. Detavhjälper i varje fall inte de problem som tränger sig på. Är det möjligen så att staten värnar sina egna spelformer?Staten tar ju in stora intäkter på olika typer av spel. Det är icke oväsentligabelopp, och det kan hända att staten på det området inte vill ha någonkonkurrens. 120ANDERS (): Jag vill kort och gott konstatera attutskottet har redovisat en del åtgärder som har vidtagits och som har inneburitförenklingar. vidareredovisat förslag som är på gång och arbeten som pågår, vilka också Nr 20 leder i den riktningen. Mot bakgrund av detta finner vi inte att det finns n H A anledning att nu sätta i gång en stor utredningsapparat för det här ändamålet. Överläggningen var härmed avslutad. Föredrogs kulturutskottets betänkande 1983/84:2 om vissalotterifrågor. 121 (): I det här betänkandet behandlarkulturutskottet en motion av mig och ett antal medmotionärer beträffande enutredning om möjligheterna att få fill stånd ett spelka.sino i . Utskottet hänvisar till en utredning som gjordes i börjanav vars betänkande heter Kasinoverksamhet i . Utredningen komfram till att det vore lämpligt att det gavs möjlighet att startakasinoverksamhet också i vårt land. Utredningen pekade på ett antal skäl fill att man hadestannat för det förslaget. Man konstaterade först all det fanns ett stortintresse för den här spelformen. Man pekade på att skulle kunna få enutökad turism genom att vi kunde visa på all möjligheten att spela på kasinofanns även i vårt land. Man pekade också på att intäkterna för staten skulleöka kraftigt och att valulaulflödet skulle minska genom att svenskar i mindreutsträckning skulle åka utomlands för den här typen av spel. Vidare pekade man på all det förekom på den liden - och såär det också - ganska omfattande illegalt spel på det här området, därstaten då går miste om alla intäkter, och att en legaliserad spelverksamhetskulle minska del illegala spelet. Utredningen möttes av kritik från många remissinstanser,och något förslag lades aldrig fram av regeringen. Det kritikerna främstreagerade mot var de sociala aspekter som fanns med i bilden. Då skall vi kommaihåg att de spelformer som vi har , som är godtagna av staten ochlegaliserade, ger obegränsade möjligheter att spela bort pengar. Det gällertips, lotto, travspel och andra spelformer. Där finns alltså i och för sigingen skillnad gentemot kasinospel. Man använder dock de sociala aspekterna sommotivering för att avstyrka utredningens förslag. Det är kanske litet grand avdubbelmoral att hävda all den här spelformen skulle vara fariigare än andra. Av de skäl som jag har pekat på tycker jag att det, efterdet att har gått sedan den förra utredningen gjordes, skulle finnas anledningatt nu titta närmare på den här frågan. har inte gjort någonnärmare undersökning av ärendet, ulan hänvisar i stort till det gamlamaterialet. Utskottet är enigt. Det finns ett särskilt yttrande från tremoderata ledamöter,som tycker att utskottet borde ha gått på motionens linje, men det föreliggeringen reservation. Jag kommer inte heller alt framställa något yrkande, men jaghar velat peka på de omständigheter som låg till grund för motionen. Det ärmöjligt alt vi får återkomma . Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. 13 § Föredrogs Näringsutskoltets betänkanden 1983/84:1En bestämmelse i kredilupplysningslagen 1983/84:2 Vissa delar av stenindustrin Kammaren biföll vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. 14 § Anmäldes och bordlades Proposifionerna 1983/84:25Förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1983/84 1983/84:50 Löntagarfonder 1983/84:60 Förslag tillny lagsfiflniiig på kärnenergiområdel 15 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1983/84:54av och 1983/84:55 av Åtgärder för elever med handikapp idel allmänna skolväsendel m. m. 1983/84:27) 16 § Meddelande om interpellation Meddelades all följandeinterpellation framställts 1983/84:43av () till statsrådet om omhändertaganden avbarn och ungdom: Barnens rätt och trygghet måstevara den grundläggande principen för samhällets syn på barn och deras villkor.Den senaste lidens massmediade-balt angående omhändertagande av barn och ungdomhar bibringat såväl svenska folkel som omvärlden en bild av missförhållanden. debatten bar frågan om barnens rätt åsidosatts. Del är viktigt all svenska folkel får en så långt möjligträttvisande bild av densvenska lagstiftningen och dess tillämpning. Bakgrunden till omhändertagandenamåste i någon mån kunna redovisas utan att sekretessbestämmelserna därföråsidosätts. Mot bakgrund av detta anhåller jag om alt till statsrådetSigurdsen få ställa följande fråga: Är statsrådet beredd alt lämna kammaren enutförlig redovisning av omfattningen av omhändertaganden av barn och ungdom -antal, åldrar m. m. -, kriterierna för omhändertaganden samt handläggningsordningen? 17 § Meddelande om frågor Meddeladesalt följande frågor framställts 1983/84:140 av () till finansministern omrutinerna vid tullkontroll av importgods: Tullen har beslutat om nya rutinernär det gäller kontrollen av importgods från . Enligtsamstämmiga uppgifter kommer detta att skapa fullständigt kaos i hamnarna.Delta betyder i sin lur ökade kostnader för näringslivet - och i slutskedet förkonsumenterna - i miljardklass. Är statsrådet beredd att vidta åtgärder för att förhindraåberopade negativa effekter? 1983/84:141 av () tillkommunikationsministern om reglerna för avställning av motorfordon: Många bilägare utnyttjar regelbundet möjligheten allställa av sitt fordon under en del av året, vanligen vinlertid.Väderförhållandena är då sådana i stora delar av landet alt bilkörning ärförenad med stora risker, t. ex. halkolyckor. Enligt nuvarande regler innebär avställningen all skattoch försäkring för fordonet inte betalas för den lid fordonet är avslälll ochsåledes inte används. Enligt uppgifter i pressen överväger regeringen att seöver nuvarande regler för avställning av fordon. Jag villmot denna bakgrund fråga kommunikationsministern: Kommer regeringen alt vidta någraåtgärder för att avskaffa möjligheten till reducerad skall och försäkring vidavställning av fordon? 1983/84:142av (vpk) till jordbruksministern om användningen av vissagiftmedel: Stora mängder av del giftigaIräskyddsmedlet kreosot har läckt ut, bl. a. iOllerbäcksviken i . Experter vid tror att utsläppen sketti samband med lossning av kreosolrester i Otterbäck- Man misstänker nu stora läckage även vid flera andraav landets kreosolimpregneringsverk. Produkter innehållande kreosot är registrerade vidproduktkontrollnämn-den. Men uppges i pressen, alt medlet använts ibetydligt större omfattning än vad registreringshandlingarna visar. Mot dennabakgrund vill jag ställa frågan: Föranleder händelser som denna några initiativ frånregeringens sida i syfte alt definitivt förhindra oreglerad användning avgiftmedel? 1983/84:143av (m) till utbildningsministern om rätten till s. k.dagstudieslöd: F. n. är det möjligt att erhålla s.k. dagstudieslöd på /dag för att delta i en "familjevecka" viden folkhögskola, under förutsättning att kursen i fråga är godkänd avskolöverstyrelsen. Vuxenutbildningsnämnderna äger enligt centralastudiestödsnämnden inte rätt att vägra stöd till sådana kurser, somandra vuxna inte har råd att läsa in grundskolekurser. I nuvarande kärvaekonomiska lider, med krav på besparingar över hela linjen, ter det sigstötande och orimligt att samhällsstöd skall utgå för deltagande i kurser avren eller förtäckt semeslerkaraktär. Delar utbildningsministern denna syn, och avserutbildningsministern att vidta några åtgärder för att undanröja existerandemissförhållanden? 18 § Kammaren åtskildes .