prot · G709112 · 1983-12-31 00:00:00 — Då stimulerar vi juframväxten av alternativa barnomsorgsformer och förskolor, föräldrakooperativ,förskolor drivna av kyrkor och ideella föreningar, entreprenadverksamhet, osv. Barnomsorgen, m. m. 3 protokoll 1983/84:112-115 Barnomsorgen, m. m. Därmed stimulerar vi också föräldrar att engagera sig ochta initiativ till glädje och nytta för barnen. Föräldramedverkan är mycketstörre i enskilt driven verksamhet än i . räcker samhälletsresurser till fler barnomsorgsplatser, eftersom enskild barnomsorg regelmässigtär billigare. Enskilda alternativ ger fler platser till lägre kostnader änsamhällets barnomsorg. Vi måste i finna nya vägar på alla områdenoch stimulera till nya lösningar och initiativ. På barnomsorgens område finnskonstruktiva idéer som kan utvecklas till bra barnomsorg för våra barn. Men dåmåste man ha målsättningen att ge valfrihet, att myndigförklara familjerna ochatt få barnomsorg med kvalitet. Ytterligarekritik mot statsbidragssystemet; Familjedaghemmen spelar en stor roll i barnomsorgen somalternativ och komplement i både tätort och glesbygd. Men statsbidragen gör detlönsammare för kommunerna att ensidigt satsa på daghemmen, trots att detta ärden totalt sett dyraste omsorgsformen. Vidare: Statsbidrag utgår inte till deltidsförskolan, denallmänna förskolan för sexåringar. Den allmänna förskolan för sexåringar ärmycket viktig för barnens personlighetsutveckling, och den innebär en socialoch pedagogisk träning för skolstarten. Sexåringarna behöver den som träning. Vad kommer statsbidragssystemet att innebära för deltidsförskolanför sexåringar? Ja, eftersom statsbidrag kommer att utgå till barnomsorg pådeltid, under förutsättning att barnen vistas där minst , ärrisken stor att kommunerna kommer att försöka slussa över sexåringarna tillsådana korttidsdaghem. Trots att dessa korttidsdaghem kostar betydligt mer perbarn än deltidsförskolan, blir de billigare för kommunerna. Det här kommer attinnebära att sexåringarna riskerar att gå miste om den viktiga träningen införskolstarten. Statsbidragssystemet innebär också en styrning mot långavistelsetider, trots att alla torde vara överens om att barn inte bör få förlånga dagar på daghem. Det är fel när statsbidragen på detta sätt gör detlönsamt för kommuner att hålla barnen kvar. Dessutom leder tidsreglerna ocksåtill att systemet blir krångligt och måste innebära kontroller. Mycket mer kritik kan framföras motstatsbidragssystemet, och för att fullständiga kritiken vill jag hänvisa tillvad vi moderater sade innan beslutet fattades här i kammaren. Det förs en livlig debatt i om hurbesväriigt barnfamiljerna har det, särskilt de flerbarnsfamiljer som skall levapå en enda inkomst. Allt fler kräver en skattereform. Allt fler vill kunnavälja sitt sätt att leva, sin arbetsfördelning och sin barnomsorg. Allt flerreagerar mot den starka och sneda subventioneringen av barnomsorg. Manvill ha alternativ. Man vill ha möjlighet att välja. Socialdemokraterna har återigen haft möjlighet - isamband med våra motionskrav och i samband med att propositionen om statsbidragtill enskild barnomsorg lades fram - att visa att man lyssnar till människornaskrav på frihet och valfrihet. Men socialdemokraterna tar inte den möjligheten.Man vill intestimulera alternativ. Man står fast vid ambitionerna att styra barnomsorgen motkommunal institutionsvård. Man säger nej till ett statsbidrag som är neutraltbeträffande omsorgsform och huvudman och ger samma statsbidrag till enskild ochkommunal barnomsorg. Därmed försvårar man också för kommunerna att finna nyaoch flexibla problemlösningar och att komplettera med entreprenad. Socialdemokraterna säger också nej till att anslaget tillbarnomsorg skall medge utrymme för vårdnadsersättning. Vårdnadsersättningen ärviktig för familjernas valfrihet. Föräldrarna kan använda dem till att betalaför valfri barnomsorg - hemma, kommunalt eller enskilt. Socialdemokraternas inställning är sorglig därför att denförhindrar rättvisa, mångfald, valfrihet och effektivitet, något som skullekomma barnen till del. Dessutom beror kvaUteten i barnomsorgen till mycket stordel på om många alternativ får växa fram, om nya pedagogiska idéer uppmuntrasoch nya modeller stimuleras. Det allmännas skolor och förskolor har ofta dragitnytta av den pedagogik som har utvecklats i alternativa förskolor och skolor. Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och5. När det gäller reservation 7 av och vill jagförklara att innehållet i reservationen i mycket överensstämmer med vad jag harsagt här i kammaren, med vår reservation och med innehållet i vår motion. Avformella skäl kommer vi moderater dock inte att rösta för den reservationenutan avstå i den voteringen. I reservation 17 avstyrker de moderataledamöterna i socialutskottet regeringens förslag till medelsanvisning tillbarnmiljörådet, därför att vi anser att barnmiljörådet bör avvecklas. Såsom anges i betänkandet har vi moderater /79varje år i motioner yrkat på avskaffande av det som tidigare benämndeslekmiljörådet och som sedan blev en central förvaltningsmyndighet och heterbarnmiljörådet. är ett centralt organ som skall verka förförbättringar i barns miljö, med särskild tonvikt på lekmiljö, och för en ökadsäkerhet för barn och ungdom. Detta är utomordentligt viktiga uppgifter - förbarnen, för familjen och för hela samhället. Vi anser dock att detta är uppgifter som bör ankomma påsocialstyrelsen, i' den mån de inte kan skötas i kommunerna inomsocialtjänstens ram. Det är i kommunerna som det främsta arbetet bör bedrivas.Socialstyrelsen bör ha det övergripande ansvaret. Vi är alla överens om att barnen är en utsatt grupp ochatt det är mycket viktigt att värna om barns miljö och säkerhet. Detta måstegenomsyra familjepolitiken och alla de åtgärder som vi över huvud taget vidtari samhället. Att på olika sätt stödja familjen och föräldraskapet ärnaturligtvis det främsta. Men att i detta kärva ekonomiska läge bibehålla en centralförvaltningsmyndighet anser vi vara onödig byråkrati. Ansvaret för barns ochungdomars miljö och säkerhet måste åvila alla i samhället; föräldrarna, skolan,förskolan Barnomsorgen, m. m. Barnomsorgen, m. m. Jag yrkar således bifall till reservationerna1, 5 och 17. Anf, 40 (): I det betänkande vi nu behandlar berörs enrad frågor som gäller barnomsorgen, och där statsbidragsgivningen är den mestframträdande. Alla barn behöver omsorg - det är något vi betraktar somsjälvklart. Först och främst är det föräldrarna som har ansvar för sina barnoch deras uppväxtvillkor, men i den viktiga uppgiften har de rätt att få stödfrån samhällets sida. Vi centerpartister är övertygade om att det behövs enstörre valfrihet för barnfamiljerna. För att föräldrarna skall kunna ge sittbästa i sin föräldraroll måste de ha större möjlighet än nu att välja denomsorgsform som bäst motsvarar deras önskan och deras behov. Vi är ocksåövertygade om att det är i kommunerna man bäst avgör hur den samhällsstöddabarnomsorgen skall vara utformad. Det är där man känner till var människor boroch hur de arbetar, vilket behov av barnomsorg de har - om det är på hel- ellerdeltid. beslutade på den dåvarande regeringensförslag att ett nytt statsbidragssystem skulle införas, vilket skulle ha gettkommunerna den önskade utökade friheten att anpassa barnomsorgen efter egnaförutsättningar. Det systemet verkar inte styrande vad gäller omsorgsform, ochinte heller avgörs bidragets storlek av barnens vistelse- ellerinskrivningstid. Det ger en större regional rättvisa genom attdeltidsförskolan, som är en tung bit för många glesbygdskommuner, räknas in. Systemet skulle också ha gett utrymme för en utbyggnad avvårdnadsersättningen, vilket på ett avgörande sätt skulle bidra till ökadvalfrihet för småbarnsföräldrarna. Socialdemokraterna gjorde i valrörelsen stor affär av dethär tidigare beslutet. Det skulle, sade man, innebära en försämring förbarnomsorgen och därmed också för barnfamiljerna. Eftersom barnfamiljerna då var en av socialdemokraternamycket omhuldad grupp gjorde man till ett av de stoltaste vallöftena, attbeslutet i fråga skulle rivas upp av en socialdemokratisk regering. Så skeddeockså, efter regeringsskiftet. Sedan tog man på sig för att tänka ut ett nyttbidragssystem. Efter vad som sagts från socialdemokratiskt håll kunde man haanledning att vänta sig ett förträffligt system, som skulle ha satt fart påutbyggnaden av barnomsorgen, garanterat en hög kvalitet och som alltså, kortsagt, skulle ha gynnat barnfamiljerna. Men så blev det nu inte. Det nya systemet blev en besvikelse i kommunerna, inteminst för socialdemokratiska kommunpolitiker - det är ingen hemlighet. Utskottsmajoriteten menar dock att det nya systemet gerökat utrymme för lokala lösningar utan att sociala och pedagogiska måleftersatts. Detta må vara majoritetens förhoppning, men det är knappast vad somär verklighet ute i kommunerna. Visst har man fått en viss utökad frihet - man harfått friheten att överinskriva barn. Jag tänker inte överdriva vådorna avdetta, men inte rimmar det särskilt väl med tidigare uttalanden frånsocialdemokratiskt håll i sammanhanget. Manhar tagit in den öppna förskolan i statsbidraget, vilket är bra. Men varför vägrarman att ge bidrag till deltidsförskolan, som är en så angelägen verksamhet närdet gäller många barn? Denregionala orättvisan har också ökat genom att familjedaghemmen, som är dennaturligaste verksamhetsformen i många glesbygder, klart missgynnas. a. beräkningar som presenterat. Detallra mest negativa med det nya systemet är nog ändå kravet på 7 timmarsinskrivningstid för barnen för att helt statsbidrag skall utgå. Detta innebärstora förluster för många kommuner, vilket kan tvinga fram för barnfamiljernaytterst olyckliga styrregler. Från föreslår vi att nuvarandesystem för statsbidrag till barnomsorgen ersätts med det system som den förraregeringen föreslog och som antog 1981. Det innebär alltså ett bifalltill motion 2109 i motsvarande delar. Dethar konstaterats att det fattas åtskilligt innan barnomsorgen ärutbyggd till full behovstäckning. Kommunerna kommer inte att klara det om deinte ges större frihet och större möjligheter att utveckla nya alternativaverksamhetsformer. Inte minst föräldrakooperativen har visat sig ge en mycketfin barnomsorg, och de är värda all uppmuntran. Det är därför beklagligt attden verksamheten inte jämställs med övrig barnomsorg i statsbidragshänseende. Imotion 633 påtalar och jag behovet av att kommunerna fårinformation om de samlade erfarenheter som finns vad gäller alternativbarnomsorg. Det har framhållits att en hel del är på gång av det som viefterlyser. a. skall en rapport från komma . Vihar t. v. låtit oss nöja med vad som sägs från utskottet, men vi kommergivetvis att följa denna fråga med uppmärksamhet, eftersom det finns flera godaskäl för att påskynda tillkomsten av nya och bra barnomsorgsformer. Med det sagda yrkar jag bifall till reservationerna2, 5 och 7 och iövrigt till utskottets hemställan. Barnomsorgen,m. 41 INGA (vpk): var jag på ett symposium som handlade om morgondagensbarnomsorg. I en av föredragningarna sade en företrädare för såhär: Våra farhågor beträffande det nya statsbidragets inverkan på överinskrivningarnaverkar ha besannats. Ochså är det nog tyvärr. Alltför ofta kan man i pressen läsa om nya och storaöverinskrivningar. Och dessa överinskrivningar försämrar kvaliteten ibarnomsorgen. Vänsterpartietkommunisterna gick emot det förslag till nytt statsbidragssystem som densocialdemokratiska regeringen lade fram därför att vi ansåg att det inteuppfyllde de krav som man måste stäUa på ett statsbidragssystem. Barnomsorgen, m. m. Enligt vår mening måste ett statsbidragssystem utformas såatt det blir en verklig stimulans för kommunerna att bygga ut barnomsorgen.Bidragen måste också utformas så att de gynnar en kvalitativt bra barnomsorg.Det nuvarande systemet gör varken det ena eller det andra. För att säkra både den kvantitativa och den kvalitativautbyggnaden föreslår kommunisterna dels ett driftsbidrag, delsett temporärt anordningsbidrag. Driftsbidraget skall utgå, menar vpk, med 75 %av de faktiska driftskostnaderna och på så sätt täcka personalkostnaderna. Föratt man åtminstone skall infria utbyggnadslöftet från femårsplanen föreslår viett anordningsbidrag för de ca 60 000 platser i daghem och fritidshem somfattas för att de löftena skall vara infriade. Anordningsbidraget bör täcka av kommunernas investeringskostnader för dessa platser. och också har i debatten varit inne påatt kommunerna bör ha större ansvar och större frihet vad gäller barnomsorgen.De år jag har varit med och debatterat frågan om utbyggnad av barnomsorgen hardet visat sig att kommunerna inte klarar att ta ansvar för denna utbyggnad.Därför måste riksdag och regering ta sitt ansvar, så att kommunerna får enchans att bygga ut barnomsorgen i den omfattning som behövs. KvaUteten inom barnomsorgen är i hög grad beroende på hurstor personaltätheten är, hur utbildad personalen är, hur stora barngruppernaär och hur stora ytor barnen får att leka på. Trots alla försök att påståmotsatsen är dessa delar viktiga byggstenar för en bra barnomsorg. Det behövs bindande normer, menar vi, för såvälpersonaltäthet och gruppstorlek som ytor. Om man inte fastställer sådana normerkommer vi att få en ojämlik och försämrad barnomsorg. har givit ut Förslag tillpedagogiskt program för förskolan. Förslaget är just ute på remiss, och därförmåste man naturligtvis avvakta remissinstansernas yttranden. Men någrakommentarer tycker jag ändå man skall göra. Detta pedagogiska program är tänkt som ett svar på dendiskussion som förts om att det saknas en målsättning för barnomsorgen och somutmynnade i kravet på någon form av läroplan för förskolan. Ett sådant svar ärsocialstyrelsens pedagogiska program, men det har ett alldeles för allmänt innehåll.Mest består det av självklarheter eller, som en facklig företrädare uttrycktesitt missnöje vid presentationen av programmet: Det är en pedagogisk grundkursför kommunalpolitiker. Förväntningarna på programmet har varit stora, och därförär det en besvikelse att programmet inte innehåller en genomgång av merabestämda sociala och pedagogiska moment, kring vilka förskolans verksamhetskulle kunna byggas upp. Vpk vill varna för att använda ett pedagogiskt program somett redskap att skyla över uppenbara kvalitativa brister inom barnomsorgen. Detpedagogiska programmet får inte bli ett alibi att slippa förbättra kvaliteteninom barnomsorgen. Utan personella resurser, utan lagom stora barngrupper ochutan sex timmars arbetsdag kan. det bU svårt att genomföra ett pedagogiskt programsåsom det var tänkt, nämligen för att åstadkomma en bra och jämlik barnomsorg. All barnomsorgsverksamhet, menar vi i vpk, skall varaavgiftsfri för föräldrarna och i stället finansieras över skatten. Frågan omföräldraavgifter-na bör bli föremål för överläggningar mellan staten ochkommunerna. Målsättningen med överläggningarna bör vara att barnomsorgstaxornasuccessivt skall trappas ned. Att intresserar sig för taxorna är bra.Vänsterpartiet kommunisterna ser med positiv förväntan fram mot mera konkretaåtgärder för att avskaffa orättvisorna med taxorna. I går hade jag besök avbarnstugepersonal som berättade att kostnaderna för en daghemsplats kan skiljapå mellan . mellan en kommun och en annan. Privatiseringen inom barnomsorgen har berörts här idebatten. Jag vill då för vpk :s räkning deklarera två principiella synpunkterpå vad som skall gälla för barnomsorgen. För det första skall alla privata, ekonomiskavinstintressen hållas utanför barnomsorgen. För det andra har samhället - i det här fallet kommunerna- skyldighet att upprätthålla en kvalitativ kontroll av barnomsorgen. från sade att man måsteha frihet att välja. Till den valfrihetsdebatten kan man säga att vi inte fårnågon valfrihet förrän vi har en utbyggd barnomsorg som motsvarar de behov somfinns. står hundratusentals barn i kö för barnomsorg. Någon valfrihetfinns inte för de barnen och de föräldrarna förrän man har byggt utbarnomsorgen så att den täcker den verkliga efterfrågan. Vidare finns det, , många undersökningarsom visar att föräldrarna vill ha barnomsorg - det är valfrihet på ettannat sätt - i vanliga daghem, i vanliga fritidshem. Det visar de undersökningarsom har gjorts. Någonting annat har man inte fått fram. Jag vill avsluta mitt anförande med att påstå attvänsterpartiet kommunisterna har en annan syn på meningen med barnomsorgen änden som de andra partierna iriksdagen har och som också kommer till uttryck isocialutskottets betänkande. Vi har även en annan målsättning med barnomsorgen.Vi accepterar inte en konjunkturstyrd barnomsorg. Vi menar att alla barn skallha rätt till en bra barnomsorg, alldeles oavsett om deras föräldrar arbetar,studerar eller är arbetslösa. Barn behöver en bra barnomsorg för sin egenskull. Därför måste barnomsorgen byggas ut så att alla barn som vill ha platsockså får en sådan. Med detta yrkar jag bifall tillvpk-reservationerna i detta betänkande. Barnomsorgen, m. m. 42ANITA (): beslöt ominförande av ett helt nytt statsbidragssystem. Vi hade då en lång debatt omdetta nya system, som innebär att statsbidrag numera utgår per inskrivet barn idaghem. Barnomsorgen,m. fritidshemoch familjedaghem kombinerat med ett årsarbetarbidrag i daghem och fritidshem.Dessutom utgår bidrag för barn med behov av särskilt stöd och till s. k. öppenförskola. Somvi hört av de tidigare inläggen har samtliga partier yrkat på att ett nyttstatsbidragssystem skall utformas. Men oenigheten mellan partierna är total omhur det bör se ut. Detstatsbidragssystem som gäller har tillämpats . Det hargivit möjlighet för kommunerna att pröva egna lösningar för att fler barn skallkunna få utnyttja barnomsorgen som det begränsar den automatiskaökningen av statens kostnader. med att beslutet om ett nyttstatsbidragssystem infördes, beviljades också 30 milj. kr. tillkommunerna i utvecklingspengar. genomför nu 15 regionalakonferenser för att träffa representanter för landets samtliga kommuner ochinformera om dessa utvecklingspengar, och ansökningar rörande olika projekt harredan inkommit. Dessutom genomförs tillsammans med en enkätför att se vilken effekt det nya statsbidragssystemet har fått i kommunerna. Attdå knappt sedan ett nytt system har införts ånyo diskutera ett nyttstatsbidragssystem finns det inga skäl till. Det bästa måste vara attkommunerna nu i lugn och ro får arbeta efter det nya statsbidragsbeslutet, ochuppföljningen av detta får visa om några justeringar erfordras. Jag yrkardärför avslag på reservationerna 1, 2, 3 och 4. I motion 543 av och har yrkats attstatsbidragsreglerna ändras så att statsbidrag inte i någon form skall kunna utgåtill privata daghem som bedrivs i rent vinstsyfte. Utskottet delarmotionärernas uppfattning att en daghemsverksamhet som drivs i vinstsyfte kaninnebära att lönsamhetsintresset riskerar att komma i konflikt med vad vi menarmed en god kvalitet på barnomsorgen. I avvaktan på förslag från regeringen idenna fråga har motionen dock avstyrkts. Deborgerliga partierna har reserverat sig mot utskottets motivering och delarinte motionärernas uppfattning. Vad jag har erfarit kommer regeringen attöverlämna en proposition till om statsbidrag tiU alternativabarnomsorgsformer, och jag antar att frågan på nytt kommeratt diskuteras här i kammaren. Jag yrkar avslag på reservation 5. I reservation 6 har vpk yrkat att ett temporärt anordningsbidraginförs så att målet i den tidigare utbyggnadsplanen kan fullföljas. Utskottetunderströk att det är utomordentUgt viktigt att en plan för denfortsatta utbyggnaden av barnomsorgen utarbetas, och gavregeringen till känna att en sådan plan borde föreläggas under dettariksmöte. I avvaktan på utbyggnadsplanen yrkar jag avslag på reservation 6. Närdet gäller inriktningen av barnomsorgen bedrivs i många kommuner omfattandeförsöksverksamheter med inriktning på kortare beslutsgång, störrekostnadsansvar för personal och stimulans för personliga insatser.Socialstyrelsen arbetar f. n., som vi har hört, med en rapport om annorlunda hölls ett symposium om Morgondagensbarnomsorg där var en av arrangörerna och där deltagarna komfrån olika kommuner och andra intressenter. I avvaktanpå yrkar jag avslag på reservation 7. Liksom vid statsbidragsbehandlingen har vpk ettantal reservationer som tar upp målsättningen för utbyggnad av barnomsorgen,utbyggnadens inriktning, bindande kvaUtetsnormer, fasta vikarier, stödpersonalför barn med särskilda behov, tjänsteformer inom barnomsorgen, behörighet förpersonal inom barnomsorgen och möjlighet till fortbildning. Under de tremånader som gått sedan förra behandlingen av dessa frågor har inget framkommitsom ändrar utskottets inställning. Tilläggas kan att när det gällerfortbildningsinsatser framhåller utbildningsministern i årets budgetpropositionatt det är viktigt att högskolan utvecklar sina kontakter med kommunerna så atthögskolans kompetens för utbildningsinsatser kan utnyttjas för kommunernas personal. Jag yrkaravslag på reservationerna 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14 och 15. 1 reservation 16 som gäller ett samlat program för attförbättra ungdomens situation yrkar vpk att ett konkret åtgärdspaket framläggsav barn- och . Avsikten med barn- och ärinte att den skall lägga fram egna förslag. Den skall vara ett rådgivande ochsamordnande organ för barn- och ungdomsfrågor inom , och denskall hålla nära kontakt med myndigheter, organisationer m. fl. som arbetar meddessa uppgifter. avlämnade delegationen en promemoria där manhar redogjort för de viktigaste initiativen som tagits under . Medhänvisning till barn- och uppgift och till den avlämnaderedovisningen av olika initiativ som tagits för attförbättra barnens uppväxtvillkor yrkar jag avslag på reservation 16. I likhet med vad man gjort tidigare yrkarmoderata samlingspartiet på att inga medel beviljas barnmiljörådet. Några nyaargument har inte framkommit som föranleder utskottet att ändra sintidigare inställning och föreslå att barnmiljörådet avskaffas. a. ett centralt organ för säkerhetsfrågor vad beträffar barn och ungdom.Jag yrkar avslag på reservation 17. I den sista reservationen som är fogad tillbetänkandet yrkar vpk att någon form av statligt lån till kostnaderna vidutländska adoptioner bör införas. Utskottet är inte berett att tillstyrka införandet av ensådan lånekonstruktion som föreslås av vpk, men utskottet vill liksom närfrågan var uppe understryka att det är angeläget att kostnaderna förinternationella adoptioner hålls nere, så att inte bara de ekonomiskt starkafår råd att adoptera barn från utiandet. F. n. pågår i enberedning av frågor rörande internationella adoptioner, och utskottetförutsätter att regeringen beaktar vilka möjligheter som finns att få en bättrekontroll över kostnadsutvecklingen. Jag yrkaravslag på reservation nr 18. I övrigt yrkar jag bifall till utskottets hemställan i dess helhet. Barnomsorgen, m. m. Barnomsorgen, m. m. 43 () replik; säger att det är fel att nudiskutera frågan om ett annat statsbidragssystem, eftersom vi alldeles häri har beslutat om ett sådant system, som trädde i kraft . Jag kan inte förstå detta. Jag tycker tvärtom att det är mycketviktigt att diskutera brister i statsbidragssystemet för att man skall få engod beredskap när det gäller att förändra statsbidragssystem eller införa ettnytt. Däremot kan jag hålla med om att det vore litet olyckligt att ändrabeslut varje halvår, så att huvudmännen inte vet vad de har att utgå ifrån. Detär en angelägen fråga att redan nu ta fasta på de svagheter som vi känner till.Då kan vi börja förbereda ett statsbidragssystem som ger kommunerna störrefrihet att prioritera de delar av förskolan som är mest eftersatta. Jag förstår inte riktigt det misstroende som ligger ipåståendet att kommunerna inte kan klara dessa frågor lika bra som vi iriksdagen. Vi har ju partivänner i kommunerna som sannolikt är lika bra på attdriva dessa frågor som vi. De känner dessutom den lokala situationen och vetvad som är eftersatt och vad som i första hand behöver byggas ut.