prot · G70961 · 1983-12-31 00:00:00 — Det ärtillfredsställande att få till svar att några nedskärningar på detta områdeinte planeras. Det finns emellertid ytterligare en oklarhet i svaret, vilkenjag gärna vill belysa. Den aktuella utredningen strävar nämligen efter ökadflexibilitet och samverkan mellan de olika programföretagen. Men ordetflexibilitet innebär också en viss fara för prioriteringar inomprogramverksamheten, vilken befaras få en annan inriktning än den som uttalatsav statsmakterna när det gäller invandrarpolitiken. Det vore värdefullt omutbildningsministern också på den här punkten klart och entydigt ville uttalaatt den eftersträvade flexibiliteten inte kommer att innebära några kvalitativaförändringar av programverksamheten. Det är alldeles självklart så, att vi på dethär området, liksom på andra områden, måste vara beredda på förändringar som ärmotiverade med hänsyn både till verksamheten som sådan och till ekonomin. Detgäller att på bästa sätt utnyttja de pengar som vi faktiskt satsar. börrespektera att det också på det här området gäller att vara beredd att användasina slantar så, att de kommer till bästa möjliga användning. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på fråga 1983/84:263 om frågor har frågat mig när den rådgivandeheraldiska nämnden inom kommer att tillsättas och om nämnden kommeratt få en representant för allsidigt dokumenterad sakkunskap på det heraldiskaområdet. Regeringen har i beslut som ledamöteri heraldiska nämnd förordnat samma personer som varledamöter i statens heraldiska nämnd. Detta torde borga för att den rådgivandenämnden besitter den kompetens som får anses vara erforderlig. 21 (); Jag ber att få tacka kulturministern försvaret. Det var ett tillfredsställande svar. Min fråga skrev jag någon av i december.Först visste jag inte riktigt om man kunde avlämna en fråga så nära julen. Mensenare upptäckte jag att svaret skulle ges , och då lämnade jag in minfråga. Av svaret får jag veta att ledamöterna i heraldiskanämnd förordnades . Jag är till freds med att så har skett. Jag vill ändå säga ytterligare några ord i dettasammanhang. Heraldik är ju ett fascinerande ämne, som inte alls är oviktigt ensi vår moderna tid. I slutet av min fråga förutsätter jag att det i denrådgivande nämnden skall finnas den kompetens som anses vara erforderlig. Detkan synas vara ett onödigt påpekande. Men det har förekommit märkliga ting. Jag kunde tro att kulturministern vet att enNorrlandskommun på Lappmarksgränsen betalade för enutredning för att få ett vapen till sina byggnader och att det sedan befannsatt ett veteax var huvudtecknet i detta vapen. Då måste man fråga sig hur detvar med kompetensen. Det har kanske odlats något veteax i övreNorrland, men det är i alla fall ingenting som är kännetecknande för bygden ifråga. Det finns alltså anledning att se till att de som arbetar med dessafrågor inte för fram vilka idéer som helst. Jag tackarän en gång för svaret. Överläggningen var härmed avslutad. Om en utredning rörande arbetsskadeförsäkringen 6 §Svar på fråga 1983/84:194 om en utredning rörande arbetsskadeförsäkringen har frågat mig om regeringenavser att tillsätta den av förordade utredningen omarbetsskadeförsäkringen och när i så fall utredningen beräknas påbörja sittarbete. har under senare årbehandlat motioner som gällt arbetsskadeförsäkringen och dess fillämpning.Senast behandlades denna fråga av . Dessa motionerhar berört bl. a. administrationen av försäkringen och samordningen mellanarbetsskadeförsäkringen och sjukförsäkringen. De nya regler som infördes år1977 har lett fill väsentligt ökad administration, vilket i sin tur inneburitlånga handläggningstider för arbetsskadeärenden. har därför fråndelvis olika utgångspunkter ansett att det finns anledning att göra en översynav arbetsskadeförsäkringen. Jag delar denna uppfattning öch avser därför att inom kortbegära regeringens bemyndigande att tillkalla en särskild utredare för att göraen sådan översyn. Jag räknar med att arbetet med översynen skall kunna påbörjasom någon månad. 23 GULLANLINDBLAD (m): Jag ber att få tacka socialministern försvaret och beklagar att jag inte kunde ta emot svaret . framgår det av svaret och av budgetpropositionen att enöversyn av arbetsskadeförsäkringen skall ske. Det är bra. Men det har tagitfid. En utredning beställdes av . Under tidenhar krånglet, byråkratin och jag måste tyvärr säga godtycket i bedömningarnafortgått. Arbetsskadeförsäkringen i nuvarande tappning ärsocialförsäkringens olycksbarn, om jag så får säga. Ingen är nöjd med den,vågar jag påstå. Försäkringen är dyr. Den kostar nu nära 1,5 miljarder, menden ger den enskilde förhållandevis litet - utöver sjukförsäkringen. Administrationen är oerhört tungrodd och de medicinskabedömningarna svåra. Utredningsavdelningarna vid försäkringskassornascentralkontor kommer att nästan helt ägna sig åtarbetsskadebedömningar. Det är uppskattningsvis 400 tjänstemän och ett åttiotalpensionsdelegationer som blir fullt sysselsatta med arbetsskadeärenden - föratt inte tala om alla läkartjänster. Enligt en utredning utförd av utredningstjänstbedöms över hälften av försäkringsdomstolarnas resurser tas i anspråk för målrörande arbetsskadeförsäkringen. Detta ger en kostnad på 20-25 milj. kr. Det sämsta är ändå att de försäkrade är så missnöjda medförsäkringen. Jag vill citera några rader ur ett brev från en som drabbats avarbetsskada: "bedömningarna skapar stor rättsosäkerhet och alltför mångakvävs av kombinationen sjukdom/byråkrati". Nuskall alltså en utredning tillsättas, och jag skall väl inte gå händelsernaalltför mycket i förväg. Jag vill ändå understryka behovet av en ökadsamordning med sjukförsäkringen och uttrycka min uppfattning att vi bör satsavåra resurser främst på dem som fått svåra, långdragna sjukdomar och skador. Enskrivning i budgetpropositionens bil. 7 oroar mig något: "En översyn skallgöras av vissa frågor inom arbetsskadeförsäkringen." Jagvill därför rikta en kompletterande fråga till socialministern; Kommer det attbli en allsidig och förutsättningslös utredning? Det framgår av svaret attutredningen inte kommer att bli parlamentarisk. Jag tycker det är att beklaga,med hänsyn till att det finns så divergerande uppfattningar i de här frågorna.Det har sagts att översynen skall kunna påbörjas om någon månad. Jag villunderstryka, herr socialminister, att det hastar. " Omen utredning rörande arbetsskadeförsäkringen Inte heller jag vill gå händelserna i förväg och gå in på någon djuparedebatt om innehållet i och administrationen av arbetsskadeförsäkringen. Enanledning till dröjsmålet är att propåer har gåtti litet olika riktningar. Vi får diskutera detta när direktiven kommer Och närutredningen tillsätts. Men i första hand gäller det alltså att utröna hurförsäkringen har fungerat - även hur den har fungerat i förhållande tillsjukförsäkringen. Och måste vi naturligtvis också ta upp de administrativaproblem som har berört. Nuär förslag till direktiv utarbetade. De är f. n. ute på s.k. delning i regeringskansliet.Jag hoppas alltså att ett beslut i vad gäller direktiven skall kunna tas inommycket kort fid. Anf.25 (): Jag är glad över kompletteringen, och jag förstår också attsocialministern till fullo är insatt i problemafiken kring arbetsskadeförsäkringen. Somjag sade är faktiskt ingen nöjd med den här försäkringen. Dels föreligger detett väldigt tryck från starka LO-grupper rörande en utökning avarbetsskadeförsäkringen, dels föreligger det krav på en ökad samordning ochvissa inskränkningar i försäkringen, inte minst av ekonomiska skäl, men kanskefrämst av arbetsskäl. Varken de som handlägger försäkringen ute på våraförsäkringskassor eller de enskilda försäkrade är nöjda.Försäkrings-överdomstolens domar ger ingen riktig praxis. Besluten upplevs avde handläggande tjänstemännen som något av ett lotteri, särskilt iarbetssjukdomsärenden av typen förslitningssjukdomar och förslitningsskador.Detta gör att kraven på en allsidig och genomgripande utredning är mycketstora. Personligenskulle jag önska att det blev en parlamentarisk utredning, men jag är glad överatt utredningen över huvud taget kommer till stånd. 4 protokoll 1983/84:59-63 Om aviserad utredning angående vissa frågor inom detallmänna pensionssystemet väntatlänge på att något skulle ske. Det gäller inte minst personalen vidförsäkringskassorna. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på fråga 1983/84:203 om aviserad utredningangående vissa frågor inom det allmänna pensionssystemet har frågat mig när denparlamentariska utredning, som bl. a. skall se över det nuvarande värdesäkringssystemetsutformning inom den allmänna pensioneringen, kommer att tillkallas och när denskall börja arbeta. Som jag anmälde i samband med behandlingen avvärdesäkringsreglerna i proposition 1983/84:40 bil. 3 avser jag att föreslåregeringen att en parlamentarisk utredning skall tillsättas för att göra enöversyn av vissa frågor inom det allmänna pensionssystemet. Jag nämnde ocksåatt en av uppgifterna för denria utredning bör vara att - mot bakgrund av dediskussioner som förekommit - se över det nuvarandevärdesäkringssystemets utformning. Arbetet med utformningen av direktiv för en sådanutredning pågår inom , och jag räknar med att den skallkunna tillkallas och börja sitt arbete . Jag vill här tillägga att jag bestämt tar avstånd frånGöte antydan om att ATP-systemet skulle vara i farozonen och att detav det skälet skulle vara brådskande att utredningen tillsattes. Detta är enfalsk orosspridning som i hög grad bidrar till att skada tilltron tillATP-systemet. Mitt syfte med en pensionsutredning är att få till stånden sakligt motiverad översyn och utvärdering av delar av det regelsystem som nuvarit i praktisk tillämpning . 27GÖTE (): Jag ber att få tacka socialministern för svaret.. Jag tycker att det är bra att vi här får ett besked frånsocialministern att han nu kommer att föreslå en utredning, som skall se överde problem som finns i det nuvarande pensionssystemet. Det är inte jag som gårut med falsk orosspridning beträffande ATP-systemet, socialministern. Varkenjag eller någon annan i mitt parti har givetvis något intresse av att göra det. Orsaken till att jag ställde frågan var det faktum attriksförsäkringsverket lämnade en skrivelse tillregeringen, där man drog upp riktlinjerna för framtida behov av uttag för attklara försäkringssystemet. Jag tror att socialministern delar min uppfattning att detinte är något tvivel om att man, när man tar del av vad riksförsäkringsverketoch många andra bedömare har sagt, måste ställa sig frågan: Hur skall vi klaraatt trygga pensionernai framtiden, att ge pensionärerna trygghet? Det är bl. a. skrivelsen från somligger till grund för min fråga. Orsaken till att jag ställt den är också attskrivelsen utfärdades och att vi nu befinner oss i början av1984 - och att det således har gått från det larmsignalen gavs. Det ärolyckligt att det gått så . Det framgår nämligen avriksförsäkringsverkets skrivelse att man snabbt måste ta itu med de härproblemen. Jag tycker att socialministern något negligerar problemen.Men jag tror att det är mer verbalt än sakligt från socialministerns sida. Jagär medveten om att det är svårt att skriva direktiv till en pensionsutredningav det här slaget. Men jag tycker att det är litet allvarligt närsocialministern säger att det är mot bakgrund av de periodvisa diskussionernasom den här utredningen får direktiv att också se på ATP-systemet. Jag förutsätter att varken en socialdemokratisk regeringeller en borgerlig regering utifrån allmänna, litet flytande diskussionersätter till utredningar om viktiga samhällsfrågor, utan här är det, herrsocialminister, det faktiska förhållandet som gör att vi måste titta ingåendepå detta system. Jag tycker att vi skall vara överens om att det är på detsättet. Och vi skall hjälpas åt att lösa problemen. Det är inte fråga om någon falsk orosspridning utan det ärfråga om faktiska förhållanden. Den senaste statistik som vi har fått frånriksförsäkringsverket visar också att vi ligger efter när det gäller relationeninbetalningar-utbetalningar i ATP-systemet. Om aviserad utredning angående vissa frågor inom detallmänna pensionssystemet Jag negligerar inte alls problemen, GöteJonsson. Det vore verkligen att fara vilse att påstå att här inte finnsproblem. Det finns många problem - många fler än dem som rör värdesäkringen avpensionerna. lade fram en utredning och ett förslag tillavgiftshöjning, som låg mycket högt. Det förslaget gällde den period somriksförsäkringsverket skulle titta på, nämligen . Men det hörtill saken att då utgick från den situation som rådde i slutetav och , då det här landet styrdes avborgerliga regeringar. Man utgick ifrån att samma eländiga ekonomiskautveckling skulle fortsätta, och följaktligen gjorde man mycket pessimistiskabedömningar. Jag har talat om orosspridning. Det är bra då om GöteJonsson och andra i moderata samlingspartiet avstår från att sprida oro i dethär sammanhanget. Men jag finner det egendomligt att ni då ni tar upp det härproblemet alltid tar fram pessimistiska bedömningar ochinte de bedömningar som så kvalificerade experter som iAP-fonderna gjort. Han har givit mycket lugnande besked, under förutsättningatt vi på nytt får en gynnsam ekonomisk utveckling här i landet, och det kommervi att få med en socialdemokratisk regering. Om aviserad utredning angående vissa frågor inom detallmänna pensionssystemet 29GÖTE (): Med risk för att socialministern och jag än engång blir nedklubbade av talmannen skulle jag vilja säga att jag tycker attsocialministern skall sluta hänvisa till de borgerliga regeringarna i slutet av1970-talet. Socialministern talar ungefär som en politisk partisekreterare. Mennu är socialministern socialminister och inte partisekreterare! Det borde varaen viss skillnad. Det här är inte heller en valrörelse, utan det är enfrågestund i mellan valrörelser, och här borde vi kunna föra debattenpå en saklig nivå. Jag förmodar att det inte är på det sättet attriksförsäkringsverket har skrivit en medvetet pessimistisk rapport. Detförvånar mig litet grand att landets socialminister säger så om det verk somunder socialministern själv har hand om och huvudansvaret för våra pensionärerstrygghet och i stället hänvisar till uttalanden, som om de viden saklig prövning skulle väga tyngre än , det ansvarigaverkets, skrivelse fill regeringen. Det uttalandet, socialministern, skrämmermig verkligen. Det faktiska förhållandet, socialministern, är att även1983 års redovisning visar ett kraftigt underskott i relationen mellaninbetalningar och utbetalningar. Det är farligt och allvarhgt. I stället för attdriva valpropaganda tycker jag att vi skall försöka lösa problemet medpensionärernas trygghet. Jag undrar just vad ni har för slagspartisekreterare i moderata samlingspartiet! På dem som tjänstgör i vårt partiställer vi kravet att de skall föra en debatt pä saklig nivå. Till saken hör väl att det satt en borgerlig regering häri landet ! Till en saklig bedömning hör väl att denekonomiska utvecklingen då var mycket ogynnsam, med reallöneminskningar, medekonomisk tillbakagång och med en kraftig inflation. Allt detta fanns där dåriksförsäkringsverket gjorde sina beräkningar. Därför hör det hit. Det råder visserligen vissasvårigheter i ATP-systemet nu - har berört dem. Alla de avgiftervi får in måste vi använda till pensionsutbetalningar. MenATP-systemet befinner sig inte - jag upprepar det, Hka bestämt - i någonfinansiell kris. Någon sådan kris råder inte och kommer inte heller attinträffa här i landet, om det förs en socialdemokratisk politik. Och denpolitiken har redan givit sådana resultat att det finns skäl att hysa gott hoppför framtiden, också för en pessimistiskt lagd man som . 31GÖTE (): Jag är av naturen optimist, men det som gjordemig pessimistisk var socialministerns egna hänvisningar till auktoritativakällor som berör och diskuterar pensionssystemet. Det går inte, socialministern, att göra det så lätt försig att man säger att eftersom man nu har fått ett regeringsskifte, ärATP-systemet därmed räddat.Jag tycker att socialministern själv avvisar det argumentet på sakliga grundergenom att i propositionen och i svar i kammaren säga att han skall filisätta enutredning som skall ta upp den här frågan. Vore det så enkelt att densocialdemokratiska regeringens fysiska närvaro i kanslihuset skulle lösa dethär problemet, skulle socialministern inte behöva filisätta utredningen. Detta är ingen konstruktiv diskussion, utan det faktiskaförhållandet är att vi måste se över problemen i det system vi har när detgäller pensionerna. Utifrån detta skall socialministern tillsätta en utredningoch skriva direktiv. Jag nöjer mig med detta , men jag beklagar att dettainte har blivit gjort tidigare. På grund av detta har vi tappat tid. Den här utredningen skall klara av många andraproblem än värdesäkringssystemet. Vi har bl. a. hänvisat frågan omreformeringen av efterlevandepensionerna dit. Det är alldeles givet att ettsystem som har varat bör ses över. Men jag vill gärna ha sagt att denöversynen inte syftar till, vilket andra - inte - har föreslagit,en rasering av ATP-systemet. Det här är en svår bedömningsfråga, både frånriksförsäkringsverkets sida och från AP-fondernas sida. Det föreligger stora svårigheter att bedöma den ekonomiskautvecklingen. bör därför ej i sitt slutliga förslag utgåfrån ett givet alternativ. Det är ett faktum, , att den ekonomiskautvecklingen nu är betydligt gynnsammare än den som riksförsäkringsverketutgick från. Det var inget annat än det jag ville ha sagt. 33 (): Jag har inte varit ute för att raseraATP-systemet - då hade jag inte behövt ställa frågan på vilket sättsocialministern tänker trygga systemet. Det är detta min fråga går ut på. Jag är också medveten om att det är andra problem somskall tas upp i den här utredningen, mycket viktiga trygghetsfrågor när detgäller vår framtida pensionering. Det är inget fel att socialministern vidgarden här utredningen till att gälla också frågan om efterlevandepensionerna, såatt vi ur den synpunkten får ett bättre förslag för denna grupp än det förslagsom socialministern presenterade och som var i och vände. Jag ser inte någon större anledning att fortsättadebatten, utan jag hoppas att socialministern kan skriva konstruktiva direktivtill denna utredning, att utredningen kommer i gång så snabbt som möjligt ochatt vårt gemensamma mål, om en tryggad pension, också skall bli resultatet avutredningen i fråga. Överläggningen var härmed avslutad. Om aviserad utredning angående vissa frågor inom detallmänna pensionssystemet Om vårdbidragen för barn med diabetes 8 § Svar på fråga 1983/84:215 om vårdbidragen för barn med diabetes har frågat mig om jag ärvillig att se över vårdbidragsgivningen för barn med diabetes i syfte att nåentydiga regler och rättvis tillämpning. Det är ofta en svår uppgift att bedöma merarbetets ochmerkostnadernas omfattning vid prövningen av rätten till vårdbidrag. När detgäller barn med diabetes finns det ett antal domstolsavgöranden som medverkattill en relativt väl utvecklad praxis för bedömningen av rätten tillvårdbidrag. Jag vill här framhålla att det åvilar attaktivt verka för att försäkringsreglerna får en enhetlig tillämpning över helalandet. Några särskilda åtgärder från min sida när det gällerbidragsreglerna eller deras tillämpning anser jag inte påkallade f. n. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 35ANN-CATHRINE (): Jag vill tacka socialministern för svaret på min fråga. Jag vill poängtera att varken föräldrar eller barnläkareär nöjda med den praxis som råder. Även försäkringskassepersonal har uttrycktatt man inte är nöjd. Diabetesbarnens speciella problematik beaktas intetillräckligt vid vårdbidragsgivningen. Praxis innebär oftast ett halvtvårdbidrag , och det anser man inte vara tillräckligt.Dessutom varierar praxis, eftersom reglerna inte är entydiga. Hjälp till god sjukkontroll gör att man kan förebygga ochsenarelägga debut av de svåra kärlskador som drabbar många diabetesbarn i vuxenålder. Om ett barn kan vara välinställt och ha en normal blodsockernivå, kan jukärlkomplikationer förebyggas. Både samhällsekonomiskt och sjukvårdsekonomiskt ärdiabetesgruppen mycket tung. Att förebygga komplikationer till diabetes ärsynnerligen angeläget, med hänsyn både till den enskilde och till sjukvårds-och samhällskostnaderna. Det finns i ca 2500 barn med diabetes.De får en behandling som består av insulinsprutor, reglerat kostintag ochmotion. Syftet är att normalisera blodsockernivån. Detta måste kontrolleras medegen tät provtagning från blod och urin. Behandlingen är mycket besvärlig, och denmåste ofta ändras beroende på hur aktivt barnet är. Livsföringen måste varamycket regelbunden, och barnen måste alltid passa en massa tider. De lever ettmycket inrutat liv. Dessutom måste hela familjen ofta eller så gott som alltidändra kostvanor, eftersom man inte kan ha två matsedlar i en familj. Tillsynsbehovetär generellt sett mycket stort, framför allt för välinställda Hos ettvälinställt barn är avståndet till en för låg blodsockernivå mycket litet. Ettsådant barn kan få s. k. insulinkänningar, om det äter för litet eller för senteller får extra mycket motion. En insulinkänning är ofta mycket skrämmande förbarnet och leder till mycken oro för föräldrarna. Alltför täta insulinkänningarkan inverka skadligt på hjärnans funktion. När vårdbidrag för ett välinställt barn skall bedömas,förstår man kanske inte att det bakom ligger en mycket stor föräldrainsats. Detär lätt att tro att ett välinställt barn är lättskött, medan det i stället ärprecis tvärtom. Man behöver t. ex. inte åka till akuten så ofta. Jag skulle vilja fråga socialministern, om han ändå inteär villig att medverka till att diabetesbarnens speciella problematik blir merkänd, så att den kan vägas in i bedömningen på ett mera rättvist sätt. Om vårdbidragen för barn med diabetes Var och en som kommit i kontakt med de härfrågorna vet att försäkringskassorna har en väldigt svår bedömning att göra närdet gäller vårdbidrag, eftersom olika handikappgruppers förutsättningar vad detgäller merkostnader och merarbete är så väldigt olika. Vad det gäller diabetessjuka är det glädjande nog så, attdet finns en mycket aktiv pafientorganisation, som i nära samarbete med läkarnaväldigt väl bevakar de sjukas intressen. Det är en anledning fill att vi harfått en överprövning av försäkringskassornas beslut, vilket i sin tur lett fillen ganska väl utvecklad praxis. Om man skall gå därutöver är detenligt min och mångas bedömning nödvändigt att ändra reglerna, dvs. det måstefill en ny lagstiftning, och då kommer det att kosta pengar. representerar ett parti som förordar en kraftignedskärning av de sociala utgifterna, förstår säkerligen också Ann-CathrineHaglund att det är förenat med vissa bekymmer att åstadkomma finansieringen,även om det gäller en i och för sig väldigt välmotiverad reform. 37ANN-CATHRINE (): Hjälp till god sjukdomskontroll gör att mankan förebygga kärlskador och att man kan förebygga och senareläggakomplikationer. De här kärlskadorna leder bl. a. til| blindhet,njurfunktionsnedsättning, nervpåverkan samt hjärt- och kärlsjukdomar. Detta kanförebyggas om man är välinställd och har en normal blodsockernivå. Det gäller här en mycket tung grupp sjukvårdsekonomisktoch samhällsekonomiskt. En stor del av dessa människor drabbas avförtidspensionering, av sjukskrivning och av för tidig död. Detta leder tillstora samhällskostnader, framför allt genom produktionsbortfall. Även densjukvård som diabetesgruppen är beroende av är komplicerad - den består mångagånger av komplicerad ögonkirurgi, och den kan bestå av njurtransplantationer.Att förebygga komplikationer till diabetessjukdomen är sannerligen mycketangeläget för den enskilde, för familjen och även ur sjukvårdsekonomisk ochsamhällsekonomisk synpunkt. Jag tror nog att det är godekonomi att se fill att de här barnen får en god vård, en god sjukdomskontroll. Överläggningen var härmed avslutad.