prot · G70965 · 1983-12-31 00:00:00 — Omremissen av kraftindustrins förslag till slutförvaringav utbränt kärnbränsle 34PÄR (); Jag ber att få tacka statsrådet försvaret på min interpellation. Tyvärr är det inte särskilt klargörande. Det ärsynd, eftersom det gäller en fråga som är mycket allvarlig och som engagerarmånga människor. Frågan om slutförvaringen av högaktivt avfall från vårakärnkraftverk är ett av de viktigaste spörsmålen när det gäller vår framtid. Fåsaker har på lång sikt lika omfattande konsekvenser. Misstag nu drabbar kanskeinte oss själva, kanske inte heller våra barn eller barnbarn. Om remissen av kraftindustrins förslag till slutförvaringav utbränt kärnbränsle generationeri en mycket avlägsen framtid, människor som inte ens i sina historieböcker kanläsa om kärnkraften. Vi har tagit på oss ett oerhört stort ansvar i och med attvi har varit med om att tillskapa avfall av detta slag. Synnerligen stora kravmåste ställas på säkerheten när det gäller att förvara avfall för praktiskttaget oöverskådlig tid. Det kan ju röra sig . Om en lösning i enlighet med KBS riktlinjer väljs, måstedet vara ett krav att avfallet kan ligga säkert i berggrunden under en periodsom kan omfatta flera perioder av istid och således många civilisationer. Således kan omsorgen när det gäller prövningen av deförslag till hanteringsmodeller som förehgger naturligtvis aldrig vara förstor. Vi kan alltså aldrig vara för noggranna vid prövningen av de olikaförslagen i detta sammanhang. Vidare är det viktigt att det inte finns någonsom helst anledning till misstanke om att ett taktiskt urval har förekommit närdet gäller vilka instanser som skall pröva de olika förslagen. Mot denna bakgrund har just prövningsförfarandet i sambändmed KBS-3-förslaget, framför allt när det gäller de internationellainstanserna, väckt förvåning. KBS-3-förslaget har beskrivits som en uppdateringav ett fidigare förslag, nämligen KBS-2. Däremot skiljer sig KBS-3-förslaget påmånga vikfiga punkter från KBS-1-förslaget, som gäUde hanteringen av upparbetatmaterial - dvs. diskuteras material som icke är upparbetat.Det innehåller således plutonium. Därför ställs betydligt större krav på dettamaterial. Eftersom det krävs andra tekniska lösningar förKBS-3-förslaget är det förklarligt att man i viss utsträckning har valt andrainstanser än dem som prövade KBS-1-förslaget. Däremot är det svårare att förståatt ett antal av de internationella organ som prövade KBS-2 - i princip sammaförslag som KBS-3 men anpassat för ett tidigare stadium - har "rensatsbort". I synnerhet är det svårt att förstå att de organ inte hartillfrågats som var krifiska mot förslaget. Det borde ju vara högst intressantatt få reda på, om den kritik som ett antal internationella expertorgan riktademot KBS-2 också gäller KBS-3. Eller har man lyckats lösa de problem somtidigare påtalats? Till detta kommer att många av de instanser som yttradesig över KBS-1 och som därefter inte tillfrågats, senare har framfört synpunktersom kan vara relevanta också i fråga om KBS-3-förslaget. Remissen beträffande KBS-2 gällde ett förslag som inte varkombinerat med någon laddningsansökan - det kunde alltså vara förklarligt attha en något mindre omfattande prövning av det förslaget. Men har vi återigenett förslag som kärnkraftsindustrin vill skall ligga till grund för en prövningför att man skall få ladda nya reaktorer. Därför borde det ha varit intressantatt se om den kritik som i samband med KBS-1 riktades mot faktorer som fortfarandekan vara relevanta står kvar. Detta gäller inte minst på det geologiska området. Degeologiska förutsättningarna är ju en av de absolut viktigaste frågorna när detgäller att hantera och slutförvara utbränt kärnbränsle enligt KBS-modellen. Detgäller ju om det över huvud taget finns tillgänglig berggrund som kan motsvarade mycketstora krav under mycket långa tider som det handlar om. Redan när KBS-1-förslaget - som ändå ställde.något mindrekrav -behandlades, riktade en lång rad organ hård kritik mot de geologiskabedömningar som gjordes. Flera av de organ som kritiserade KBS-1 ochifrågasatte de geologiska bedömningarna är inte längre tillfrågade när detgäller det nya KBS-3-förslaget. Farhågor finns då naturligtvis för att man vill sopa endel betänkligheter när det gäller de geologiska förutsättningarna under mattan.De farhågorna blir inte mindre av att, såvitt jag har mig bekant, en utredninggjord av den svenske geologen som pekar på en massaosäkerhetsfaktorer på det geologiska området och som ingick i KBS-projektetinte finns med i det underlag som remitterats. En annan sådan fråga gäller användbarheten av betoniten,som spelar stor roll i tekniken. Redan när KBS-1 behandlades ifrågasatte bl. a.det engelska expertorganet Dames & användbarheten av betonit. Detorganet har sedan inte blivit tillfrågat igen, infe heller i den här rundan. Det ärnågra exempel; det finns naturligtvis möjligheter att ta fram fler. Det är sex av de internationella expertorgan som yttradesig över KBS-2 som inte blivit ombedda att yttra sig över KBS-3.. Ytterhgareett antal internationella organ som yttrade sig över KBS-1 och hade synpunkterpå sådana områden som är av intresse när vi nu diskuterar KBS3saknas dessutom på remisslistan för KBS-3. Varför är det på detta sätt? Varför har man inte varitintresserad av att ta reda på om den i detta sammanhang relevanta kritik somförts fram beträffande tidigare förslag står sig eller om de kritiskasynpunkterna har tillfredsställts? Om man går till det interpellationssvar som jag har fåttoch där försöker utläsa någon förklaring, får man reda på följande. "Beträffande frågan om val av remissinstanser villjag inledningsvis framhålla att en separat bedömning härvidlag måste göras ivarje ärende. ställningstaganden får härvid inte binda prövningen.Inom forskningsområdet kärnavfallshantering har efter de tidigaregranskningarna gjorts betydande framsteg internationellt, och det råder numerarelativt stor enighet om var den mest betydande expertisen finns." Vad innebär detta konkret när det gäller frågan om varförman inte har återvänt till dessa tidiga kritiska remissinstanser? Anser man attdessa organ, bl. a. en rad framstående geologiska organ, är inkompetenta elleratt deras synpunkter är ointressanta? Anser man t. ex. att US Geological Surveyär inkompetent eller att dess synpunkter på berggrundsproblem är ointressanta -för att ta ett enda exempel? Eller utgår man ifrån att den kritik som framförtstidigare kommer att kvarstå , så att man inte vill se den upprepas? Eller -och det är naturligtvis den mest positiva tolkningen -menar man att de givnasynpunkterna i samband med KBS-1 och KBS-2 fortfarande gäller och kommer attfinnas med i beslutsunderlaget vid ställningstagandet till KBS-3? Är det på detsättet har jag naturligtvis anledning att vara tillfredsställd. Men det vore iså fall bra att få det klarlagt. Om remissen av kraft il idustrins förslag till slutförvaringav utbränt kärnbränsle Om remissen av k raft in dustrins förslag till slutförvaringav utbränt kärnbränsle Klarhetbehövs utan tvivel i den här frågan. När jag ställer frågor här, representerarjag många undrande och oroliga människor. har Folkkampanjen mot kärnkraft gjort en egenremissrunda för att komplettera det som brister i den som staten har genomfört.Vilket gensvar den kommer att få är svårt att veta. Folkkampanjen har ju ingaekonomiska resurser, den kan alltså inte ersätta några utländska expertorgansom lägger ned fid och arbete på detta. Men förhoppningen är ändå att det skallkomma in en del synpunkter. Hur kommer då regeringen att behandla de synpunkter somFolkkampanjen överlämnar fill regeringen? Ja, om det säger statsrådet attde får "bedömas med hänsyri till dess innehåll, inriktning ochvetenskapliga kvalitet." Det låter ju bra. Det måste, såvitt jag förstår,gälla alla yttranden. Även yttrandena från de instanser som regeringen hartillfrågat måste väl bedömas med hänsyn till sitt innehåll, sin inriktning ochsin vetenskapliga kvalitet. Min fråga är då; Innebär svaret på den punkten attregeringen kommer att bedöma de svar som kommer in efter Folkkampanjensförfrågan lika seriöst som man bedömer de svar som kommit in efter regeringensegen förfrågan? Det vore bra att få ett klargörande också-på den punkten. Svaret har alltså rest minst lika rnånga frågor som detförsöker besvara. Men jag hoppas att den fortsatta debatten kan åstadkomma deklargöranden som den här mycket viktiga frågan kräver. Får jag börja med att uppriktigt beklaga denallmänt insinuanta och intriganta ton som , sin vana trogen, harfunnit för gott att använda. Den stämmer väldigt dåligt med den allvarliga ochförsonliga anda som präglade den debatt som vi förde här i kammaren för ett parveckor sedan, när vi beslutade om en ny lag om kärnteknisk verksamhet. Jag villbestämt hävda att säkerheten liksom medborgarnas förtroende för detsäkerhetsarbete vi bedriver bäst tjänas av att vi för debatten i en annan anda,den som vi hade . Sedan vill jag bestämt tillbakavisa alla påståenden om attvi skulle ha följt några andra kriterier än att välja ut bästa tänkbaragranskningsinstanser när urvalet gjordes. Vi har bl. a. konsekvent gått igenomvilka som på olika sätt har varit anlitade som experter och konsulter vidutarbetandet av för att se fill att de inte kommer med iremissrundan med etablerade intressen. Vi har valt ut självständiga nationellaorgan i olika länder, men i stort sett uteslutit enskilda personer. Men dessasjälvständiga organ, som t. ex. ;s vetenskapsakademi, väljer själva vilka detillkallar för att utföra arbetet. Vi har särskilt uppdragit åtkärnkraftinspektionen att sammanställa och bedöma de utländska remissinstanserna. Avslutningsvis vill jag bara säga att vi kommer att ställasamma krav på det material som Folkkampanjen redovisar som vi ställer på andra.Kraven blir utomordentligt hårda och noggranna. 36 (): Till att börja med måste jag naturligtvis beklaga att statsrådetBirgitta inte uppskattar den ton jag använder. Den var tydligen insinuantoch intrigant, om jag uppfattade det rätt. Jag tycker att genomatt pä det sättet ägna sig åt angrepp på mig personligen och mitt sätt attframföra den oro som väldigt mänga människor känner med anledning av dennaremissbehandling förbigår den ganska allvarliga sakfrågan. Jag har inte riktatnågra personliga angrepp mot eller hennes sätt att vara, och jagbetackar mig alltså för omdömen om mig. Det viktiga måste rimligen varasakfrågan. Omjag dä som opposifionspolitiker framför den kritik som jag anser vara befogadnär det gäller denna hantering och som jag vet att många människor ute i landetsom engagerat sig i denna fråga anser vara rikfig, tror jag att statsråd får vara beredd att finna sig i det. Det ingår i ett demokratisktsystem att en sådan krifik fär framföras, även om den kan vara besvärande förvederbörande statsråd. Jagställde en rad frågor i mitt föregående inlägg, men jag måste konstatera attfrågetecknen inte rätats ut så där förfärligt mycket. som jag försökte föra fram var: Varför är inte regeringenintresserad av att ta reda på om det fortfarande finns fog för en mängdkritiska synpunkter som framförts när det gäller KBS-2, som ju är mycket likaKBS-3, och även KBS-1 på områden som är intressanta? Eller anserregeringen till äventyrs att man tillfredsställt dé kritiska synpunkterna? Genomatt rensa ut en lång rad remissinstanser som yttrade sig och framfördesynpunkter på de tidigare förslagen och inte ge dem chans att granska också dethär förslaget har man avhänt sig möjligheterna att få reda på om deras kritikfortfarande gäller eller inte. Jag har alltså försökt få reda på varför man ärointresserad av detta. Jag har försökt lanseranågra teorier om vad det kan bero på. att de tidigareremissinstanserna är inkompetenta eller har ointressanta Tycker manatt det är besvärande att få en kritik upprepad? Eller är det så att manutgår från att deras kritik fortfarande gäller och att man kommer att ta hänsyntill det i beslutsunderlaget? Jagmedger att en av de tolkningar jag framfört kan upplevas som ovänlig. Men jagmåste ju titta på de olika alternativ som kan vara orsaken till regeringensställningstagande, när inte i sitt remissvar och inte heller nu irepliken har svarat på denna grundläggande fråga. Närdet gäller frågan om hur regeringen kommer att ställa sig till det material somFolkkampanjen förhoppningsvis kommer att ta fram, säger att mankommer att ställa lika hårda krav på det materialet som på det övriga. Detbetvivlar jag inte ett.ögonblick. Frågan är: Kommer man också i övrigt attbehandla det på ett likvärdigt sätt? Kommer också det materialet - med denbedömning man då får göra - att ingå i regeringens Omremissen av kraftindustrins förslag till slutförvaring av utbränt kärnbränsle 5Riksdagens protokoll 1983/84:64-66 beslutsunderlagoch redovisas på samma sätt som det material som kommer in genom regeringensförfrågan? Överläggningen var härmed avslutad. 6 §Föredrogs och hänvisades Motionerna 1983/84:889 t; 1983/84:890 ti 1983/84:891 t: 1983/84:892 t 1983/84:893 t 1983/84:894 t 1983/84:895 t 1983/84:896 t 1983/84:897 ti 1983/84:898 t 1983/84:899 t 1983/84:736till /84:737 till kulturutskottet /84:738-746till /84:747-758 till skatteutskottet1983/84:759-761 till justitieutskottet /84:762 och 763 till lagutskottet1983/84:764-767 till utrikesutskottet /84:768-770 till försvarsutskottet1983/84:771 och 772 till socialförsäkringsutskottet /84:773 tillarbetsmarknadsutskottet /84:774-780 till socialförsäkringsutskottet1983/84:781-787 till socialutskottet /84:788-792 till kulturutskottet1983/84:793 till skatteutskottet /84:794-796 till kulturutskottet1983/84:797-799 till utbildningsutskottet /84:800 till bostadsutskottet1983/84:801-815 till utbildningsutskottet /84:816-833 till trafikutskottet1983/84:834-838 till jordbruksutskottet /84:839 fill näringsutskottet1983/84:840-850 till jordbruksutskottet /84:851-864 till näringsutskottet1983/84:865-878 till arbetsmarknadsutskottet . 1983/84:879 tilltrafikutskottet /84:880-885 till arbetsmarknadsutskottet /84:886-888till bostadsutskottet 1983/84:900till jordbruksutskottet Nr 65 1983/84:901 till bostadsutskottet den 1983/84:902till jordbruksutskottet 1983/84:903till kulturutskottet 1983/84:904till näringsutskottet ' 1983/84:905till bostadsutskottet /84:906 till jordbruksutskottet /84:907 tillbostadsutskottet /84:908 till näringsutskottet /84:909 tillskatteutskottet /84:910 till lagutskottet /84:911 fill näringsutskottet1983/84:912 till skatteutskottet /84:913 fill försvarsutskottet /84:914till bostadsutskottet. 1983/84:915 fill lagutskottet /84:916 yrkande 6 tillutbildningsutskottet i övrigt till arbetsmarknadsutskottet /84:917 till socialutskottet , 1983/84:918till arbetsmarknadsutskottet /84:919 till socialförsäkringsutskottet1983/84:920 till socialutskottet /84:921 till utbildningsutskottet1983/84:922 och 923 till bostadsutskottet /84:924 tillkonstitutionsutskottet /84:925 till skatteutskottet /84:926 tilllagutskottet /84:927 till jordbruksutskottet 7 § Anmäldes och bordlades Proposition 1983/84:98 Teckning av ytterligare aktier i och , , m.m. 8 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1983/84:928av och kostnader för allmänna val 1983/84:929 av och i kommunala församlingar 1983/84:930 av i Enskilds ställningvid tvist med myndighet 1983/84:931 av Grundlagsskyddad rösträtt för svenska medborgare bosatta iutlandet - 1983/84:932av Bertd Fiskesjö m. fl. 1983/84:933 av och reglering i det svenska samhället 1983/84:934 av Hans Nyhage Ändrade regler för bordläggning avärenden i kommunala nämnder och styrelser 1983/84:935 av förste vice talman ochAnders för kyrkomötet att yttra sig över förslag till ändringar ilagen om församlingar och kyrkliga samfälligheter 1983/84:936 av m. fl.Valkretsindelningen i 1983/84:937 av m. fl. 1983/84:938 av m. fl. Försök med kabelsändning av sateliitprogram (prop.1983/84:91) 1983/84:939 av m. fl. Åtgärder för att begränsa svenska företags investeringar iutlandet 1983/84:940 av i Beskattningen avfosterbarns förmögenhet 1983/84:941 av i Slopande av tillståndstvånget för servering av folköl ipersonalmatsalar 1983/84:942 av och 1983/84:943 av m. fl. 1983/84:944 av försmåföretagare, m. m. 1983/84:945 av m. fl. Ändrade regler omförsäljning av öl 1983/84:946 av m. fl. Reglerna om reseavdrag från inkomst av tjänst 1983/84:947 av och bevissäkringslagen m. m. 1983/84:948 av m. fl. 1983/84:949 av avvirkesintäkter 1983/84:950av och i Nr 65 Den alkoholpolitiska informationen Måndagenden 1983/84:951 av och förste vice talmanIngegerd En utvärdering av bestämmelserna om serveringstillstånd 1983/84:952 av m. fl. 1983/84:953 av m. fl. 1983/84:954 av och i RöstångaÄndrade bestämmelser om unga lagöverträdare 1983/84:955 av polishus i 1983/84:956 av tn. 1983/84:957 av och vid skyddstillsyn 1983/84:958 av och 1983/84:959 av Skyldighet för enskilda företag att redovisa statligtföretagsstöd 1983/84:960 av m. fl. 1983/84:961 av m. fl. 1983/84:962 av m. fl. Komplettering avförteckningen över krigsmateriel 1983/84:963 av m. fl. 1983/84:964 av m. fl. De svenska företagen iSydafrika 1983/84:965 av m. fl. Bättre handelsvillkorför , m. m. 1983/84:966 av Per m. fl. 1983/84:967 av m. fl. Nr 65 1983/84:968 av m. fl. Krigsmaterielexporten 1983/84:969 av m. fl. 1983/84:970 av m. fl. 1983/84:971 av Per m. fl. 1983/84:972 av förcivilförsvarsreformen 1983/84:973 av samlat tolkanslag 1983/84:974 av Bo Finnkvist m. fl. 1983/84:975 av m. fl. Återställande av kompensationsnivån idelperisionsförsäkringen 1983/84:976 av och sammansättning rti. 1983/84:977 av m. fl. 1983/84:978 av och avstadgan om enskilda vårdhem 1983/84:979 av och motinnehav av orm, m. m. 1983/84:980 av och av alkoholhaltiga preparat 1983/84:981 av och åt hörselskadade 1983/84:982 av och av bidrag m. m. till handikappad 1983/84:983 av m. fl. Bättre förhållanden för vissa handikappgrupper 1983/84:984 av och utformning i m. m. 1983/84:985 av medteater i 1983/84:986av 65 EU svenskt klassikerbibliotek Måndagenden ' 1983/84:987 av och Ökad lärlingsutbildning i län ----------------- 1983/84:988 av och arbetslivsorienteringen i 1983/84:989 av m.fl. Utbildning förarbete 1983/84:990 av m. fl. Yrkesteknisk högskoleutbildning med inriktning mot kontoroch distribution 1983/84:991 av m. fl: Lokalisering till avhögskoleutbildning i fastighets- och bostadsförvaltning 1983/84:992 av Ökad undervisning i svenska pä högstadium 1983/84:993 av och till datautbildning inom skolan 1983/84:994 av och i htteraturhistoria 1983/84:995 av m. fl. 1983/84:996 av Hans Nyhage m. fl. 1983/84:997 av hjälpmedel förflerhandikappade 1983/84:998 av påkvällstid 1983/84:999 av m. fl. Ökat antal platser på fördjupningslinjen i arbetsterapi 1983/84:1000 av m. fl. Förbud mot avgifter förhögskoleutbildning 1983/84:1001 av m. fl. 1983/84:1002 av Löz-iWeme m.//. Socialförsäkringsfrågor för doktorander medutbildningsbidrag 1983/84:1003 av tillhantverksutbildningen Nr 65 1983/84:1004 av ;?«ne/i«g5rTOm Måndagenden " bioteknikutbildning vid 23januari 1984 i983/84:1005 av 1983/84:1006av och betydelse 1983/84:1007av järnvägsförbindelser 1983/84:1008av och transporttekniskt centrum 1983/84:1009av och vi k ochNässjö-Nybro 1983/84:1010av Per , m. m. Särskiltförarprov för tung motorcykel 1983/84:1014av och En utökning avfärjeförbindelserna mellan och 1983/84:1015av m. fl. Vissajärnvägssträckor med värmländsk anknytning 1983/84:1017av m. fl. Norra stambanan mellan och 1983/84:1018av m. fl. 1983/84:1019av m. fl. 1983/84:1020av/imrm/Inér Deetiska nämnderna för djurförsök 1983/84:1021av m. fl. Nya regler om djurförsök 1983/84:1022av Per m. fl. Vissa åtgärder på animalie- och foderproduktionens område Måndaeen den 1983/84:1023 av m. fl. Miljöeffekterna av träimpregnering ------------------ 1983/84:1024 av m. fl. Rätt för kommun att expropriera sjöar och vattendrag 1983/84:1025 av m. fl. 1983/84:1026 av m. fl. Kostnaderna för pohsens insatser för att skyddakärnkraftverk 1983/84:1027 av m. fl. 1983/84:1028 av m. fl. Översyn avregelsystemet för fondbörsen 1983/84:1029 av m. fl. Svensk havsresursverksamhet (prop. 1983/84:10) 1983/84:1030 av avindustripolitiska företagsstöd 1983/84:1031 av borgensåtaganden 1983/84:1032 av m. fl. 1983/84:1033 av och mot export av vissa varor 1983/84:1034 av m. fl. Svensk havsresursverksamhet (prop. 1983/84:10) 1983/84:1035 av Bankernas avgifter för växling av svenska pengar 1983/84:1036 av/;:ar/-£r('/t//fl// Lokalisering till av ett järnsvampverk 1983/84:1037 av Per/irae/Mon Vissa mineralpolitiska frågor inom län 1983/84:1038 av m. fl. 1983/84:1039 av m. fl. Nr 65 1983/84:1040 av öer/('/A/fl/)m/Jt Måndaeen den Överförande i samhällelig ägo av Edeforsens kraftverk 1983/84:1041 av m. fl. Överförande i samhällelig ägo av de privata affärsbankernam. 1983/84:1042 av gruvbrytning 1983/84:1043 av En jämställdhetsombudsman för handikappade påarbetsmarknaden 1983/84:1044 av i Blekingelän 1983/84:1045 av m. fl. Tilldelningen avmedel för regionala utvecklingsinsatser 1983/84:1046 av Statstjänstemans lön vid tjänstledighet för offenfligtuppdrag 1983/84:1047 av iBergslagens bruksorter 1983/84:1048 av m. fl. Långsiktiga åtgärder för sysselsättningen i Krisfianstadslän 1983/84:1049 av m. fl. 1983/84:1050 av m. fl. Ökad vuxenutbildning inom det tekniska området 1983/84:1051 av m.fl. Kvinnorna ocharbetslivets datorisering 1983/84:1052 av om teleslingor 1983/84:1053 av och 1983/84:1054 av och Den föreslagna reduceringen av antalet kronofogdedistrikt 1983/84:1055 av och avlagstiftningen om hyra av affärslokaler 1983/84:1056 av och för skidliftar 1983/84:1057 av och 1983/84:1058av m. fl. 1983/84:1059 av m. fl. Lagstiftningen om hyra av- affärslokaler '---------- 1983/84:1060 av och Den föreslagna reduceringen av antalet kronofogdedistrikt 1983/84:1061 av m. fl. Den föreslagna reduceringen av antalet kronofogdedistrikt 1983/84:1061 av m. fl.Fastighetsbeteckningsreformen 1983/84:1063 av m. fl. Ändrade former för finansiering av bostadslån m. m. (prop.1983/84:90) 1983/84:1064 av och 1983/84:1065 av förste vice talman m.fl. Beskattningen av aktiesparandet 1983/84:1066 av förste vice talman m.fl. Återinförande av aktiefondsparandet 1983/84:1067 av m. fl. Översyn av denpsykiatriska vården 193/84:1068 av m. fl. 1983/84:1069 av m. fl. 1983/84:1070 av m. fl. 1983/84:1071 av m. fl. Arbetsmedicinskhögskoleutbildning, m. m. 1983/84:1072 av m. fl. 1983/84:1073 av m. fl. Åtgärder mothälsorisker i nybyggda hus 1983/84:1074 av m.fl. Åtgärder för att stimulera näringslivet i 1983/84:1075 av £n'c/önMOrt w./7. Vissa forsknings- och utbildningsinsatser i 1983/84:1076av m. fl. 1983/84:1077 av Göf/;e/««/5ort w.//. Åtgärder för att minska sårbarheten vid elavbrott 1983/84:1078 av m. fl. . , Bestämmelser i byggnormerna ominkopplingsanordningar för elkraftsaggregat 1983/84:1079 av m. fl. 1983/84:1080 av m. fl. Villkoren förbankernas kreditgivning, m. m. 1983/84:1081 avJan-Erik m. fl. 1983/84:1081 av m. fl. En särskildbolagsform för mindre företag 1983/84:1083 av/fl«-£n' ly/fafram m.//. 1983/84:1084 av m. fl. 1983/84:1085 av m. fl. Lönebidraget förarbetshandikappad, m. m. 1983/84:1086 av m. fl. Fri konkurrens m. m. 1983/84:1087 av m. fl. 1983/84:1088 av Syöm Mo/jn w.//. 1983/84:1089 av och av reglerna om 1983/84:1090 av och av organisationsaktier 1983/84:1091 av och vissa riktade nyemissioner av aktier 1983/84:1092 av Per/5rfle/55on Vissa regionalpolitiska stödåtgärder till delar av Örebrolän 1983/84:1093 av Per/5rae/550/j Transportstödet fillHällefors kommun 1983/84:1094av och i Arbetsmarknaden i 1983/84:1095 av och iRöstånga Utbildning och forskning i 1983/84:1096 av och iRöstånga Kollektivtrafiken i 1983/84:1097 av och iRöstånga Natur- och miljövården i 1983/84:1098 av och iRöstånga Öststatshandeln 1983/84:1099 av av enBergslagsdelegation 1983/84:1100 av Ett näringspolitiskt utvecklingsprogram för Kopparbergslän m. m. 1983/84:1101 av m. fl. Jämställdhetmellan kvinnor och män 1983/84:1102 av m. fl. Slopande av sambeskattningen av förmögenhet och B-inkomst 1983/84:1103 av m. fl. Ändring avföräldraförsäkringen, m. m. 1983/84:1104 av m.fl.