prot · G70971 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:71 Förhandlingarna leddes till en början av tredje vice talmannen. 7§Allmänpolitisk debatt (forts, från prot. 49KNUT (); har svenska folket, äradekammarledamöter, så smått börjat tänka på den förestående självdeklarationen.Kontrolluppgifterna har kommit från arbetsgivarna, bankerna har sedan längekommit med sina saidobesked och deklarationsblanketter finns utlagda här ochvar. kommer många människor att märka hur mycketbesvärligare det blir att deklarera efter den mångomtaladeskatteuppgörelsen . När det gäller den statliga skatten kommer man att få lärasig att denna nu skall delas upp i ett grundbelopp och ett tilläggsbelopp. Detsistnämnda skall räknas fram även för dem som inte når upp till den s. k. brytpunkten,som för är . Hur man makar emellan skall fördela ochberäkna A- och B-inkomst med hänsyn till de två nya inkomstskattebegreppenskall jag inte här närmare gå in på - det skulle ta timmar. Jag nöjer mig medatt säga att det är garanterat komplicerat. Samma besvärligheter återkommer när det gäller att försökaräkna ut om det blir överskjutande eller kvarstående skatt, dvs. om man fårskatt tillbaka eller restskatt. Beträffande de socialavgifter som i mycket stor utsträckningkan betraktas som skatter skall man nu förutom att beräknasjukförsäkringsavgift, folkpensionsavgift, tilläggspensionsavgift,delpensionsavgift, barnomsorgsavgift, arbetsskadeavgift och eventuellskogsvårdsavgift, också i förekommande fall ta hänsyn till två nytillkommandeavgifter, nämligen hyreshusavgift och allmän löneavgift. Den sistnämnda ärextra komplicerad, eftersom skall utgå på hela årets inkomst ochytterligare på inkomsten . Det äronekligen en prestation av att antalet sidor i årets skatteupplysningsbroschyrinte behövt utökas trots de många nya reglerna. Jag skall nu lämna de tekniska problemen ochövergå till en betraktelse över utvecklingen på skatteområdet, och den äronekligen skrämmande. kommer förmodligen att gå tillhistorien som de stora skattehöjningarnas år - kanske manförhoppningsvis är något mer återhållsam från socialdemokratiskt håll.Sammanlagt har skatten höjts med inte mindre än 24miljarder kronor. Mot denna bakgrund ter sig onekligen sänkningen avmarginalskatten inte bara som blygsam utan också som i allra högsta gradmångdubbelt finansierad. 1 det skärpta skattetryckets spår följer kravet på nyakontrollåtgärder, något som verkligen inte rimmar särskilt väl med vicestatsministerns ständiga tal om mer frihet för människorna. När det gäller nyaförbud är socialdemokraterna betydligt mer handlingskraftiga än när det gälleratt ta krafttag för att försöka få rätsida på landets ekonomiska problem. Under de som gått sedansocialdemokraterna återkom till makten har vi bl. a. begåvats med en utbyggdgeneralklausul, en angiverilag, skärpt kontroll av utlandstransaktioner plus enlång rad förslag från BRÅ och som ännu inte hunnit omsättas ilagstiftning. Många av de nya skatter och avgifter som vi begåvats medhämmar den ekonomiska utvecklingen. Man frapperas dessutom av att flera av demkommit till på ett generande hafsigt sätt. Så sent som avvisade ettenhälligt skatteutskott en partimotion kommunisterna om enomsättningsskatt på aktiehandeln. Mindre än ligger enproposition om en sådan omsättningsskatt på bord. Någon utredning omkonsekvenserna eller någon remissomgång brydde man sig inte om och knappastheller de sakliga skäl som kom fram vid uppvaktningar inför skatteutskottet.Givetvis hörde man inte lagrådet. Beslutet om en kraftigt höjd förmögenhetsskatt för 1983fattades då blott två av årets återstod. Den reformen luktade intebara retroaktiv lagstiftning lång väg, den drabbade också högst orättfärdigtvillaägare och många företagare som har sina tillgångar bundna i det egnaföretaget. Detta har man inte tagit hänsyn till, utan helt styrts av en önskanatt komma åt kursuppgången på aktiemarknaden. Vattenkraftsskatten är ett annat sällsynt missfoster i dennya beskattningsfloran. Den fick kraftföretagen att låta vattnet rinna förbiturbinerna, eftersom det var billigare ätt köpa skattefri överskottskraft frånNorge än att utnyttja de egna beskattade vattentillgångarna. somvattnet rann förbi turbinerna rann värdefull valuta ut ur landet. I gårdagenstidningar stod att läsa att kraftföretagen gått med på att upphöra medförbisläppen inför hotet att energiministern i annat fall skulle skärpa beskattningenså att det inte var lönt att köpa utländsk kraft. En annan tokig skattelagstiftning fick vi sedannär riksdagsmajoriteten beslöt att höja det preliminära B-skatteuttaget från till av den slutliga skatten näst föregåendeår. Detta innebär att det i lagen faktiskt står inskrivet att regeringen räknarmed en årlig inflation på . Kan någon företrädare förregeringspartiet förklara för mig hur detta går ihop med regeringens tal om attinflationen skall begränsas till och fill ? Med förvåning har jag kunnat konstatera att ingenrepresentant för skatteutskottets socialdemokrater flnns på talariistan ellerens i kammaren. av budgetens intäkter kommer från skattesidan, därför ärnaturligtvis skattefrågorna i en remissdebatt viktiga. Varför gömmer sigsocialdemokraterna? Jag kan alltså inte fråga någon av skatteutskottetssocialdemokrater, men kanske , när hon kommer in ikammaren och skall tala som närmaste socialdemokratiska representant, kan gemig en förklaring på detta och även ett svar på den fråga jag ställde straxinnan. Passa då också på att svara på om det är tillfredsställande att höjaförmögenhetsskatten när blott återstår av året och om lagen omomsättningsskatt på aktier var tillfredsställande förberedd. För den alldeles övervägande delen av svenska folket ärkommunalskatten den i särklass drygaste, den tar av denbeskattningsbara inkomsten i anspråk. Dessutom är den som bekant proportionelloch slår därmed hårdare mot de lägre inkomsttagarna. Den kommunala sektorn hartillåtits expandera alldeles för kraftigt. inrättades mer än400000 nya tjänster i kommuner och landsting. Det innebär att vi fick fem nyatjänster varje timme dag ut och dag in . Även om den utvecklingen något har bromsats upp, beräknasvolymökningen under innevarande år bli strax . Med det enormaunderskott vi har i den offentliga sektorn är detta självfallet alldeles påtok. Moderata samlingspartiet har hävdat att vi inte har råd mednågon expansion alls. En nolltillväxt måste ovillkorligen vara målsättningenför 1985. Vi rnoderater anser att det är totalt fel att medelstskattehöjningar försöka få rätsida på vår ekonomi. Därför avvisar vi allaskattehöjningar utom vissa punktskattehöjningar, exempelvis på alkohol. Vi villta bort den 2-procentiga löneskatten, omsättningsskatten på aktiehandeln,hyreshusavgiften och den två gånger skärpta förmögenhetsskatten samt dessutomavskaffa förmögenhetsskatten på arbetande kapital i småföretag. Vi vill återinföra inflationsskyddet av den statligainkomstskatteskalan och upphäva begränsningen av underskottsavdragens skattemässigavärde. Skattefondssparandet bör återinföras, reavinstskatten på aktieråterföras till den ursprungliga nivån och likaledes bör lindringen avdubbelbeskattningen av aktieutdelningar återinföras. Vi kräver också attskogsvårdsavgiften sänks till 0,och att videoskatten tas bort. Det förslag om reformerad inkomstbeskattning avbarnfamiljerna som moderata samlingspartiet presenterade i en partimotion förnågra veckor sedan kommer närmare att utvecklas under avsnittet familjepolitik. med dessa skattesänkningsförslag, som för helårberäknas kosta ca , har vi föreslagit besparingar på netto29 miljarder, 9 protokoU 1983/84:70-71 varigenom underskottet i budgeten skulle kunna sänkas mednära . Det är förunderligt och beklagligt att socialdemokraternaär så fixerade vid skattehöjningar att de inte kunnat eller velat ta intryck avvad som hänt i andra länder där man sänkt skatten kraftigt. Det finns fleraexempel på att skattesänkningar på litet sikt ingalunda leder till detskattebortfall som man matematiskt tror sig kunna räkna ut, utan tvärtomresulterar i oförändrade eller rent av högre skatteintäkter, eftersom enordentlig skattesänkning frigör många goda krafter i form av ökadearbetsinsatser, större investeringar, stärkt framtidstro och förhoppningsvisockså en bättre skattemoral. Moderata samlingspartiet har med sina olikaskattesänknings- och besparingsförslag visat vägen till ett sådant bättresamhälle. När skall socialdemokraterna ha vilja och mod att tänka om? 50STIG JOSEFSON (c): De ekonomisk-politiska frågorna intar idagens remissdebatt en central plats. Det är ganska självklart med den dåligaekonomi som vårt land utan tvivel har. Budgetunderskottet ligger, trotsberäknad konjunkturuppgång, nästan oförändrat, trots den mängd avskatteskärpningar som socialdemokraterna med vpk:s hjälp har drivit igenomsedan hösten 1982. Jag förstår att socialdemokraterna känner oro förframtiden. Inte ens socialdemokraterna kan väl tänka sig att fortsätta i sammastil och ständigt höja skatterna. Men de har ändå aviserat en ny skatt infördetta år. Det är den s.k. fastighetsskatten, en ny typ av skatt som drabbar demsom äger sin bostad eller villa. Från sida säger vi ett bestämt nej till dennaskatt, liksom vi har gjort till flertalet skatteskärpningsförslag somsocialdemokraterna har lagt fram. Vi har en typ av fastighetsskatt, varför dåinföra nya och orättvisa bestämmelser? Eller är det ägandet somsocialdemokraterna vill klämma åt? Det sägs ofta, också från socialdemokraterna, att man villförenkla. I verkligheten har utvecklingen gått i motsatt riktning. Hela raden av förändringar görskattebestämmelserna än mer invecklade. Införandet av avdrag förfackföreningsavgifter strider helt mot den uppfattning socialdemokraternaföreträtt när det gäller andra speciella avdrag. Även de nya bestämmelserna angående avdrag för resor tilloch från arbetet är krångliga och strider mot den målsättningsocialdemokraterna tidigare haft, att man skall ha rätt till avdrag för iprincip alla resekostnader om tidsvinsten per dag är . slopasrätten till avdrag för bilens fasta kostnader, trots att bilpriserna ständigtstiger. Ovanpå allt detta aviseras nu också en höjd fordonsskatt. För företagarna är situationen än värre genom de s. k.räntetilläggen, som utgår oberoende av om vederbörande har några räntekostnadereller ej. Att man skall beräkna räntetillägget på bilens inköpspris är än merorimligt. Om samma ägare behåller bilen , skall hela tidenräntetillägget räknas Är inte detta en utmanande orättvisa, somvi borde rätta till under detta ? Vi har från ett sådant krav ien partimotion, och jag hoppas att vi skall kunna finna en vettig lösning pådetta problem. Även för företagarnas och särskilt jordbrukarnas bostäderhar deklarationsbestämmelserna krånglats till. När vi i skatteutskottet förraåret diskuterade denna fråga uttalade utskottet: "Även i de fall då detför bestämmande av UTB krävs särskilda upplysningar av den skattskyldige böruppgiftslämnandet avsevärt begränsas. Utskottet förutsätter att RSV genom olikaåtgärder så långt möjligt underlättar uppgiftslämnandet." Tyvärr finner viinte så mycket av detta när vi nu fått se årets deklarationsblanketter. Skattepolitikens utformning är av stor betydelse försmåföretagens utveckling och överlevnad. Småföretagen är starkt påverkade avolika skatteregler, inte minst genom de psykologiska effekter som skatternamedför. I det lilla företaget, där ägaren själv är verksam, spelarskatteuttaget en förhållandevis större roll än i ett stort företag med oftastpassiva ägare. Därför föreslår i en särskild"småföretagsmotion" bl. a. att förmögenhetsskatten slopas på detarbetande kapitalet, att ett avgiftsfritt bottenbelopp av egenföretagares inkomstinförs, att sjukförsäkringsavgifter för de mindre och medelstora företagarnasänks och att forskningsavdraget återinförs. utgångspunkt för skattepolitiken är dels attskatt skall betalas efter bärkraft, dels att skattesystemet skall stimuleraarbete, sparande och investeringar. Självfallet kan en viss inbyggd motsättningfinnas mellan dessa båda målsättningar. Det fordras därför en väl balanseradskattepolitisk strategi för att klara både fördelningspolitik och tillväxt. Alla olika krafter som påverkar det ekonomiska utfallet ilandet måste samverka för att utvecklingen skall kunna ledas i rätt riktning.Bland det allra viktigaste är att de enskilda medborgarnas ekonomiska beteendebringas i god överensstämmelse med de samhällsekonomiska målen. Skattesystemetär det politiska medel som kraftigast påverkar människors ekonomiska handlande.Därför är det av avgörande betydelse för möjligheterna att uppnå ekonomiskbalans i att skattesystemets "styreffekter" är de ursamhällsekonomisk synvinkel riktiga. Styr skattesystemet folks handlande i felriktning, mot ökad konsumtion och improduktiva investeringar, riskerar allaövriga ekonomiska insatser att bli ett slag i luften. Mot denna bakgrund har den progressiva utgiftsskattenkommit att framstå som ett intressant alternativ till det nuvarandeinkomstskattesystemet. Mycket i utgiftsskatten ligger i linje med centernsgrundläggande värderingar om jämlikhet, resurshållning och decentralisering.Ambitionerna att med hjälp av skatterna främja jämlikheten kan inte barabevaras genom att utgiftsskatten liksom inkomstskatten är progressiv. De fårockså större möjligheter att slå igenom i praktiken, eftersom möjligheternatill skattemanövrer, nolltaxering och skattefusk minskar. Att småspararna å enasidan gynnas och att beskattningen av kapitalvinster ä andra sidan beskattashårdare överensstämmer också med uppfattning. Utgiftsskattens progressiva beskattning av konsumtionenbör rimligen leda till en dämpning av dagens överkonsumtion av köp-, slit- ochslängmentalitet. Därigenom kommer hushållning med resurser i vid mening att tesig mer lönande. Vi anser dock att man inte skall föregripa utredningensslutliga ställningstagande, men det borde vara möjligt att göra förändringar ide nu gällande skattereglerna för att uppnå några av de fördelar som ett heltgenomfört utgiftsskattesystem skulle medföra. Vi har därför i en motion om s. k. privatainvesteringskonton en delmodell som kan ge erfarenheter inför en mergenomgripande skatteomläggning. Sparsystemet med privata investeringskonton föreslåsutformas så att insättningar pä kontot berättigar till en skattereduktion med50 % av insatt belopp. Viss begränsning av högsta möjliga insättningsbelopp börinföras. Skattereduktionen skall sedan kvarstå så länge inget uttag görs frånkontot. bör det också vara möjligt att införa regler sommedger att de sparade medlen utan skattekonsekvenser kan överföras till annatproduktivt sparande, såsom direktägda aktier, obligationer, skattkammarväxlar,bostad, eget företag. De på detta sätt överförda sparmedlen skall sedan kunnabeskattas vid realiserandet av den produktiva investeringen. Från samhällets synpunkt är det viktigt att genom sparandeskapa ett utrymme för investeringar som leder till ökade inkomster och ökadkonsumtion . Det finns ett gemensamt intresse för alla att dentotala kapitalbildningen i samhället inte blir för låg och därigenom äventyrarden framtida standardutvecklingen. Den marginalskattereform , ochsocialdemokraterna enades om 1981 var avsedd att stimulera arbete och dämpaavdragsexpansionen. Socialdemokraterna har tyvärr sedan de kommit iregeringsställning i flera omgångar allvarligt försämrat innehållet i reformengenom ensidiga förändringar. Det gäller inflationsskyddet, skatteskalansutformning och införandet av rätt till avdrag för fackföreningsavgifter. Viföreslår att reformens ursprungliga utformning återställs både vad gällerindexskydd och vad gäller skatteskalor. Beklagligt nog fortsätter den osakliga debatten ominnehållet i och värdet av den nu pågående skatteomläggningen. , närfrågan om omläggningens förverkligande på allvar sattes på sin spets, kundeockså moderater i ledande ställning uttala som sin mening "att det ärangeläget att reformen genomförs". Ändå längre i sitt erkännande av attreformen är värdefull gick TCO och , som i uppvaktning i kanslihuset näranog framställde det som ett oeftergivligt krav att reformen skulle genomföras.Trots de förändringar som socialdemokraterna genomdrev.i strid mot denöverenskommelse som gjorts kvartstår ändå de väsentliga delarna av reformen.Från sida anser vi att reformen är så betydelsefull att den börfullföljas, och den fastlagda målsättningen om högst / marginalskatt åt 90%av inkomsttagarna bör stå fast. Men har återupptagit sin kampanj motskatteomläggningen, främst mot regeln om begränsning av underskottsavdragen.Detta har de gjorttrots att de själva var med om att börja utreda denna fråga och trots att vihar något av världens mest generösa avdragsregler när det gällerräntekostnader. I , som skatteutskottet besökte , äravdraget för räntekostnader begränsat till ränta på lån med inteckning ifastighet, och därtill är avdragsbeloppet begränsat till 10000 mark eller ca30000 kr. Jag är förvånad över att man när det gäller dessa frågor ensidigtframför kritiska synpunkter, när det ändå står klart att åtgärder måste vidtasför att begränsa den utveckling som vi har kunnat konstatera. I den moderata propagandan nöjer man sig inte med attangripa innehållet i skatteomläggningen, utan nu går man ut och sprider endirekt oriktig, för att inte säga vilseledande, uppgift om vadskatteomläggningen innehåller. I ett brev till väljarna från förnågra månader sedan påstås det att ränteavdragen nästa är, 1985, skallbegränsas till . Det är beklagligt att inte ens en partiledare vet vadavdragsbegränsningen innebär. Underskotts-avdragsregeln innehåller ingenbestämmelse om begränsning av ränteavdragen. Däremot begränsas värdet avunderskottsavdraget till . regler innebar i fråga om en person medunderskottsavdrag och marginalskatt att samhället fick stå för avkostnaderna och den enskilde för . Med hänsyn fill den enorma ökning avunderskottsavdragen som skett under det senaste årtiondet måste vi ändå inseatt någon begränsning måste göras. beslutade regler innebär att ingabegränsningar finns beträffande ränteavdragen. Om inkomsten däremot ligger överbrytpunkten, f. n. , begränsas värdet av underskottsavdragen till50%. Detta är en väsentlig skillnad mot vad framhöll i sitt brev. I går kunde vi läsa en helsidesannons i därmoderata samlingspartiet ger sken av att skatten för en person med 80000kronors inkomst är . Är då detta sant? Nej, det är ett försök attvilseleda allmänheten och förvränga verkligheten. Den arbetsgivaravgift på29000 kr. som inräknats i erlagd skatt har erlagts innan inkomsten fastställtstill . Om man vill räkna in arbetsgivaravgiften i erlagda skatter,måste till inkomsten läggas motsvarande belopp, . Inkomsten blir då109000 kr. i stället för de . som redovisas i annonsen, ochbehållningen efter skatt . i stället för de . som angivits i annonsen.Utgår man från att inkomsten är fastställd i taxeringsnämnden till ,då är arbetsgivaravgiften redan fråndragen. Då blir den totala skatten enligtde beräkningsgrunder som fillämpats i nämnda annons . och behållningenefter skatt likaså . Vi skall därfill uppmärksamma att man här räknarskatt på ett annat sätt än vi brukar göra när vi talar om inkomster efterskatt. Den direkta skatten till stat och kommun utgör enligt tabellerna iannonsen . Det är ungefär en tredjedel av inkomsten. Jag beklagar att moderata samlingspartiet i en sådan härstör annons har -gått ut på ett sätt som vilseleder allmänheten. Jag hoppasverkligen att man tar avstånd från dessa uppgifter och att det är ettolycksfall i arbetet att man gett en felaktig bild av den skattereform somhåller på att förverkligas. Sedan kan vi diskutera i hur stor utsträckningarbetsgivaravgiften är en skatt eller en avgift för försäkring. Otvivelaktigtär den allra största delen en avgift för sjukförsäkring och ATP. Nr 71 Skatten är .och förblirkontroversiell. Alla tycker att skatten är för hög. Onsdagenden Många av vårt lands invånare ärdjupt oroade över det stora underskottet i 1 februari1984 budgeten. Vi måste enligt minuppfattning vara än mer återhållsamma på Från sida har vi lagt ett budgetalternativ, där AllmänpoUUsk underskottet är 10 miljarder mindreän regeringens. Och vi har gjort detta (j£j)afl utan att föreslå någraskattehöjningar. Också på familjepolitikens område har viföreslagit betydande förbättringar för barnfamiljerna utan att höja skatten.Att finansiera stödet till barnfamiljerna på det sättet att alla skulle betalasamma belopp, enligt förslaget . oberoende av om man har 10000, 100000eller 1 milj. kr. i inkomst, är orimligt och orättvist. Det riktas kritik mot den progressiva beskattningensregler, som innebär att den som har en större inkomst också får betala en slantmer till det gemensamma. Denna beskattningsform har fidigare varit en självklarregel. Jag och mitt parti står fast vid denna målsättning också . 51 () replik: Jag hade hoppats och trott att jag skulle fådiskutera skatter med socialdemokraterna, men under mitt inledningsanförandefanns ingen socialdemokrat i kammaren och inte heller någon sådan frånskatteutskottet på talarlistan, så det är väl inte säkert att jag får tillfälleatt diskutera skatter med socialdemokraterna. Men ville diskuteralitet med oss moderater, och då skall jag naturligtvis ta upp den handsken. ondgjorde sig över att vi moderater vill habort de skattemässiga begränsningarna av underskottsavdragen. Det är riktigtatt vi krävt det. När vi var i regeringsställning var vi med på att det skullegöras en utredning om icke tillfredsställande underskottsavdrag. Det är en heltannan sak än att gå med på att sådana begränsningar av underskottsavdragenskulle genomföras. av alla underskottsavdrag är räntor på villalån. Vihade i regeringsställning gemensamt lovat villaägarna att de skulle få fullavdragsrätt för sina räntor. Vi ville stå fast vid det löftet. Det var det som gjordeatt vi inte ville vara med på de begränsningar av underskottsavdragen som sedankom. 52 () replik; Jag blir förvånad närKnut säger att man var beredd att utreda frågan och att det ärstor skillnad mellan att utreda och att verkställa. Det kan väl inte vara såatt man begär en utredning för att komma ifrån en besvärlig fråga? Jag troddeatt man gjorde en utredning för att kunna rätta fill det hela. 53KNUT () replik: Jag tror att både och jag ärmedvetna om att det kan finnas iinderskottsavdrag som stöter många människor,exempelvis avdragsrätt för stora lån till en lyxbåt e. d. Därför var vi bereddaatt göra den här undersökningen och försöka få bort de icke lämpligaunderskottsavdragen. Men vi ville icke tumma på löftet till landets kanske enmiljon villaägare. 54 () replik: Varför kommer inte detta fram i debatten? 1dag för man fram en hämningslös kritik av underskottsavdragen - utanhänsynstagande till vilken typ av underskottsavdrag det gäller. Jag fickinget svar på frågan om Adelsohns skrivelse om ränteavdrag. Tredje vice talmannen anmälde attKnut anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägderätt till ytterligare replik. 55KJELL (); Sedan regeringen tillträdde genomfört en dammsugningsoperation utan motstycke i syfte att finna nyaskatter eller gamla som man skulle kunna höja. representanter hartidigare från denna talarstol hävdat att denna skattjakt inte kommer att ge detåsyftade resultatet. Nya skatter inkräktar på underlaget för andra skatter, ochstatens inkomster ökar inte enligt beräkningarna. Ett höjt skattetryck påverkarockså menligt människors möjligheter att påverka sin egen ekonomiska situation.Det sprider en maktlöshetskänsla, och ur denna växer inga nya satsningar förframtiden. Jag har sammanställt de skattehöjningar som regeringengenomfört sedan tillträdet, och det är sannerligen en diger lista. Jag tror,herr talman, att det kan ha sitt intresse att till protokollet läsa in dennalista. Antagligen skulle det också löna sig att anmäla densamma till . Denna publikation skulle därmed förmodligen berikas med ettoslagbart rekord. Tillåt mig alltså att göra en redovisning, som dock måstebli mycket summarisk.