prot · G709144 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag vill understryka det som alla här har varit eniga om,även om man ibland dragit skilda slutsatser, nämligen att energipolitiken ärförenad med miljökraven. En av de viktigaste möjligheterna vi har att förbättramiljön är att bedriva en bra energipolitik, där den teknik vi väljer är såmiljövänlig som möjligt.Det är skälet till att vi från vår sida har arbetat så intensivt för attminimera kolanvändningen och främja alternativen till kol som viskärper miljökraven på kol och styr kolanvändningen. Här har vi nått mycketbetydelsefulla resultat. Jag måste påminna om att skälet till att socialdemokratinunder den förra regeringsperioden gick emot förslagen när det gälldeutsläppsreglerna för kol var att vi betraktade de regler som föreslogs som förlindriga. Vi ville ha strängare miljökrav, och sådana krav har vi nu lagt framförslag om. I den proposition som behandlar kolfrågorna gör vi ocksåett principiellt uttalande när det gäller andra bränslen, nämligen att iprincip samma stränga krav skall gälla för dem. F.n. gäller de strängastekraven för kolet. Detta uttalar vi bl. a. när det gäller torven, som hardiskuterats av flera talare här . När det gäller miljökraven för torv vill jag redovisa fördef första att länsstyrelserna ju redan inom ramen för den fysiskariksplaneringen nu har i uppdrag att göra inventeringar av torv- och våtmarkeroch hur de resurserna bäst skall utnyttjas. För det andra gäller dentorvsatsning som är aktuell en mycket liten del av våra samlade torvresurser -det är någon procent som skall tas i anspråk. Det är ett självklart krav attden användningen skall utformas så, att man åstadkommer minsta möjliga skadorpå och konflikter i miljön. Regeringen har vidare för sedan gett i uppdrag åtenergiverket att i nära samarbete med gå igenom miljöfrågornabeträffande torven och komma med förslag till hur de skall tacklas. Vår avsiktär att i den proposition som skall föreläggas ta upp dessafrågor. De särskilda frågor som gäller uran och torv är föremålför fortlöpande granskning av en gemensam arbetsgrupp för ,, strålskyddsinstitutet och kärnkraftinspektionen. Dessa frågor äralltså under uppsikt, så på detta område har de initiativ tagits som behövertas för att utvecklingen skall hållas under kontroll. Jag vill också understryka att vad som dominerararbetet är utveckling av ny teknik som kan bli av stor nytta för miljön iSverige och för vårt internationella miljösamarbete. Vi kan tack varevåra egna ansträngningar redovisa teknik som visar att det när det gällerkolet går att lösa inte minst miljöproblemen på ekonomiskt rimliga villkor,under förutsättning att samhället ställer de rätta kraven och att svenskindustri har teknik som kan användas. Det är av stor betydelse i detinternationella miljöarbetet, det är av stor betydelse när det gäller attställa teknik till andra länders förfogande, och det är också av stor betydelseför exporten. Ett resultat av de senaste 18 månadernas mycketmålmedvetna arbete på detta område är att svensk industri har och håller på attfå ett mycket stort antal referensanläggningar som demonstrerar ny teknik, ochdet är av stor betydelse för deras exportansträngningar. Vi samarbetar i dettaexportfrämjande arbete. Energitekniken får också en allt större betydelse ibiståndssamarbetet. Vi för nu med land efter land diskussioner om vilkenteknik som kan ställa till förfogande för lösande av u-ländernasförsörjningspro- 1det sammanhanget spelar bl. a. produktion av vindkraft, inte minst småskaligsådan, och av vattenkraft, från såväl stor- som småskaliga anläggningar, enmycket stor roll. Det är naturligtvis viktigt att man också i u-ländernasenergiförsörjningssystem introducerar miljövänlig teknik, bl. a. förförbränning, så att man där inte i onödan skall dra på sig de miljöproblem somvi har. När det till slut gäller den långsiktigaelanvändningspolitiken vill jag understryka att regeringen arbetar för att denel vi har skall användas på ett sådant sätt att den el som utnyttjas för värmeinte skall behöva ersättas med nytillkommande elproduktion - åtminstone inteannat än när denna åstadkoms med hjälp av värmepumpar eller annan energisnålteknik - utan i stället med hushållning och med ny teknik för uppvärmning. Vår bestämda uppfattning är att de här arbetsuppgifternaär led i uppnåendet av det långsiktiga målet att oljan och kärnkraften skallersättas och att ett nytt energisystem skall utvecklas. Det är med målmedvetnainsatser praktiskt fullt genomförbart. 42IVAR (): Jag vill gärna stryka under energiministernspåpekande att det på väsentliga punkter finns en enighet. Visst förekommer detett konstruktivt samarbete, som vi från sida sätter stort värde på.Energiministern kreerade också målsättningen att det skall finnas enkla, klaraoch långsiktiga spelregler. Det är en bra målsättning, och kanske kommer denockså att gälla framöver. Jag kan ändå inte underlåta att påminna om - även om jagtror på en ärlig vilja från regeringens sida att minimera kolanvändningen- att den hittillsvarande kolanvändningen i hög grad varit beroende av mycketväxlande förutsättningar för kolintroduktionen. angav regeringen20 eller 25 stora koleldade anläggningar som en målsättning. infördeman särskilda för torvanvändning och skärpte tillståndsprövningen förskogsbränsle. Signalerna var mycket klara. Ingen kommun kunde ta miste på attdet var kol regeringen ville prioritera i de stora systemen. Man handlade ocksådärefter. skedde en ömvändning genom att man införde enkolskatt och genom att skogsbränsle började behandlas på samma sätt som torv.Över huvud taget började signaler om att man skulle gå fram försiktigt när detgäller kol komma. Man började mot bakgrund av energibalanssiffran i 1981 årsenergibeslut helt riktigt se på kol som något som man fyller på med, om dettaär nödvändigt. Jag har sagt att jag hoppas att 3-4 miljoner tonkol verkligen skall betraktas som ett högstvärde och att alla krafter skallverka för att kolanvändningen blir mycket lägre. Energiministern hävdar att det var därför attsocialdemokraterna ville ha strängare krav vid koleldning som man sade nej tillvåra förslag. Jag tror att det är en korrekt beskrivning när det gällertrepartiregeringens förslag. Men såvitt jag förstår kan man inte göra sammabedömning när det gäller det sista förslaget, som lades fram av mittenregeringen.Socialdemokraterna talade mycketdiffust om tillämpning av praxis osv., men fällde tillsammans med moderaternaett förslag som innebar en skärpning av det som tidigare gällde. Det förslagsom föreligger anser vi från sida inte vara till fyllest. Vimenar att den särbehandling av små och stora anläggningar som föreslås inte ärmotiverad. svavel/megajoule är det riktvärde vi bör tillämpa, med vissaövergående dispensmöjligheter. vill jag bara åter konstatera attelanvändningspolitiken är mycket viktig. Medvetet eller omedvetet håller vi påatt bygga fast oss i ett elberoende. Det är bra sagt av energiministern - ochjag hoppas att det går i uppfyllelse - att vi skall se till att den el somanvänds till elvärme icke behöver ersättas av ny el i samband medkärnkraftsavvecklingen. Det är ett högt ställt mål, och jag tycker att det ärangeläget. Jag vill gärna önska regeringen lycka till när det gäller denmålsättningen. Detta är, som jag ser det, ett område där vi kan få ettkonstruktivt samarbete. Men det kräver framför allt att vi tillsammans väljerden riktiga vägen mot en effektivare energianvändning. Jag tror att engrundläggande förutsättning är att vi kan nå användningstal på ca . Detär i och för sig ingen omöjlig målsättning. Det är t. o. m. en ganska enkelmålsättning om vi har en majoritet i riksdagen-och jag tolkar energiministernsuttalande så att vi borde ha det. Då kan vi på ett ekonomiskt vettigt ochfördelaktigt sätt nå detta mål kanske redan inom en fem- eller tioårsperiod.Och har vi verkligen lagt en mycket god grund för att kunna avvecklakärnkraften utan att satsa pä ytterligare kol - och det tror jag är en av demest angelägna uppgifterna i dagens energipolitik. 43PER-RICHARD MOLEN (m): Det låter mycket bra när energiministerntalar om att fasta spelregler har skapats. Men om man tänker efter litet - vadär det egentligen för fasta spelregler vi har? Gång efter annan ändrar vi ochhöjer energiskatterna och även avgifterna. Vi vet ännu inte hur avvecklingen iprincip skall gå till. EK 81 kommer tydligen - det framgår om man läser pressen- inte att kunna ange några som helst regler eller förslag som innebär någonklar lösning för den svenska energipolitiska framtiden. Jag förstår inte varför energiministern så benhårt hållerfast vid att kärnkraften skall vara avvecklad . Om kärnkraften är farligoch olämplig, borde man ju avveckla den mycket tidigare. Men regeringen ochstatsmakterna i övrigt medverkar ju till att bedriva studier som skall beläggaom kärnkraftverken har större livslängd än de som vi arbetar med. Ärenergiministern beredd att genomdriva kärnkraftsavvecklingen även om destudierna visar att livslängden är större, med bibehållande av de högasäkerhetskrav vi har? Det tycker jag är ett ekonomiskt slöseri - och därvid tarjag hänsyn även till de fördelar som Secure dock innebär. Jag vet att varmt hartalat för insatser för . Om det är någonting som de verkligenbehöver, så är det lösningar när det gäller deras energibehov. Skulle det intekunna vara en god insats av svensk industri, med den forskning och den teknikman förfogar över, attmedverka till att utveckla utrustningar på det energipolitiska området som hjälperu-länderna med de bekymmer de har? Först något om kolet. Till villjag säga att vi faktiskt även när det gäller det förslag som mittenregeringenlade fram inte var nöjda med utsläppsreglerna. Skälet var att man skulle hamedgivit större utsläpp än generellt, än vad medge, med tillämpande av de regler som ställt upp.Vad vi då uttalade, och det blev beslut, var att vi till dess att vikunde fastställa de skärpta normer som vi ville ha på grundval av pågåendeundersökningar skulle tillämpa den praxis som krävde och somvar strängare än de förslag som den dåvarande regeringen lagt fram. Med det förslag som ligger på bord har vigått ett steg längre. Dessutom fullföljer vi det när det gäller andra bränslenän kol genom fortsatt arbete. Det pågår också ett arbete i regeringensaktionsgrupp mot försurning för att få en sammanhängande katalog över de åtgärdersom nu krävs. När det sedan gäller satsningarna efter regeringsskiftetså var det på det sättet att vi i investeringsprogrammet efterregeringsskiftet talade om att en viss del av de investeringarna skulle kommaatt gälla koleldade anläggningar, men under den mycket bestämda förutsättningenatt de styrdes till anläggningar som kunde förses med avancerad teknik somklarade stränga miljökrav. Det var anledningen till att vi talade om styrningtill stora anläggningar, . satsade vi på torven. Vidaresatsade vi på att lösa en rad praktiska problem när det gällde skogsbränslena.De problemen behövde lösas för att vi skulle få fart på investeringarna på detområdet. Vi var tvungna att bearbeta de praktiska problemen. Det hade intehjälpt att bara ösa på med pengar. Vi satsade också på värmepumpar och annan nyteknik. Som ett resultat av detta praktiska arbete har denplanerade kolanvändningen nu minst halverats. De sammanställningar avkommunernas planer som gjordes gäller inte längre. Dekoleldade anläggningar som kommunerna hade planer på har nämligen i väldigtmånga fall ersatts med värmepumpar, med anläggningar för inhemska bränslen, medavkopplingsbara elpannor och med en strängare hushållning. Vad vi här kanredovisa är resultatet av regeringens praktiska arbete. Vidare framhåller jag att jag fäster alldeles särskildvikt vid att vi håller fast vid de överenskommelser som vi slutit. Enerfarenhet som vi har i det svenska samhället-det är en mycket viktig faktornär det gäller den svenska modellen - är att gör man upp i en svår konflikt,där motsättningarna har varit stora, måste alla kunna lita på att man hållerfast vid den uppgörelse som träffats. En uppgift för dagens generation är justatt fullfölja fattade beslut och att hålla fast vid en träffad uppgörelse. Detär den enda förutsättningen för att vi skall få till stånd ett arbete som ärinriktat på utveckling. Svensk industri, svenska löntagare och det svenskasamhället har förlorat miljarder på grälet i energifrågorna och skulle förloramiljarder på nya gräl. 5 protokoll 1983/84:144-145 arbetstillfällenhar vunnits, och industrin har fått nya beställningar värda många miljarder,därför att vi nu har konstruktivt arbete och fasta spelregler. Det har ickeinträffat någonting som föranleder oss att ändra besluten på den här punkten.Tvärtom visar all erfarenhet att vi har allt att vinna på att hålla fast viddet som vi kommit överens om. På den grunden kan vi bedriva ett mycketavancerat utvecklingsarbete. 45 (): Mycket kort: Jag tror att energiministernlitet grand hänger sig åt önsketänkande när det gäller miljökraven. Avriksdagens beslut blev det i praktiken så att det som gällde var dessa 16 ton.Någon direkt anknytning till rekommendationer fanns inte iriksdagens beslut - man talade om tillämpad praxis, och det gällde de tidigarebeslut som fattats. I varje fall i ett par koncessionsärenden som kommit efterdetta har koncessionsnämnden hävdat att det som gäller bara är lagen, det somär direkt, konkret beslutat - det andra är en tillämpning som i och för sigkunde vara aktuell oavsett beslut. Att socialdemokraterna och motarbetade ellerförhindrade beslutet beträffande mittenregeringens förslag vill jag hävdainnebar att man, gick långsammare fram när det gällde kolmiljökraven, I dagligger förslaget något högre - jag erkänner det. Tekniken har utvecklats. Jaghar tidigare poängterat att det inte finns någon anledning att göraavsteg från värdet 0,05. g/MJ. Det var praktiska problem som gjorde att vi inte kundekomma snabbare fram beträffande skogsbränslen, säger energiministern. Jag troratt även det är ett konstruerat uttalande - möjligheterna fanns. Men jag villinte förlänga debatten mer på den punkten, utan jag konstaterar bara - och detär ett positivt konstaterande - att vi ändå tycks vara överens om attvåra skogsbränslen måste prioriteras. 46 (): Jag vill i anslutning till energiministernssenaste inlägg bara notera att det är viktigare för regeringen ochenergiministern att fullfölja folkomröstningsbeslutet - även om utvecklingenframöver kommer att visa att det beslutet kanske vore värt att ändra på. Energiministern underströk hur viktigt och väsentligt detvar att stå fast vid givna besked. Låt oss då erinra oss en överenskommelse påskattesidan som socialdemokraterna, ochfolkpartiet ingick. Hur hårt stod socialdemokratin fast vid denöverenskommelsen? Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutetredovisas efter debatten om näringsutskottets betänkande 36.) Kammaren övergår nu till att debattera näringsutskottetsbetänkande 36 om ändring i lagen om utländska förvärv av svenska företag m.m. utländskaförvärv av svenska företag m.m. 48 (): I näringsutskottets betänkande 36 behandlasdels en proposifion om ändring i lagen om utländska förvärv av svenska företag,dels en motion om lagstiftning mot multinationella företag. I propositionen föreslås en lagändring som går ut på attutländskt bolags förvärv av aktier i svenskt bolag inom samma koncern blirtillståndspliktigt. Ändringen syftar till att försvåra att lagen kringgås ochmotverka att förvärvskontrollen urholkas. Ett enhälligt utskott godtar dettaförslag. I den kommunistiska partimotionen, hemställer vpk attriksdagen hos regeringen skall begära förslag till skärpt lagstiftning mottransnationella företag och utländsk företagsetablering i . Enligtvpk-motionen skall lagstiftningen skärpas betydligt och kompletteras med enlångtgående verksamhetskontroll. Vidare skall lokala fackliga organisationer havetorätt vid nyetableringar. Övriga partier är överens om att vpk-motionen skall avslåsav . Däremot föreligger det betydande åsiktsskillnader i fråga ommotiveringen för utskottets avslagsyrkande. Socialdemokraterna, som anser det nödvändigt att statenhar möjlighet till insyn och kontroll när utländska bolag vill förvärva svenskaföretag, hänvisar till att en arbetsgrupp har tillsatts inomindustridepartementet. Enligt direktiven skall nämnda arbetsgrupp överväga omjusteringar i företagsförvärvslagen bör genomföras. Gruppen skall bl, a. prövafrågan om det är behövligt, med hänsyn till statens intressen, attmöjligheterna för utländska intressen att skaffa sig inflytande i svenskaföretag ytterligare begränsas. Om gruppen finner detta nödvändigt skall olikaalternativa åtgärder i'detta syfte redovisas. Slutligen hänvisarsocialdemokraterna till den kommande regeringsberedningen avdirektinvesteringskommitténs förslag, där remissbehandlingen har avslutats. Utskottets borgerliga ledamöter kan, somframgår av reservation nr 1, icke godta denna uppläggning. Vi avvisar en skärpt lagstiftning i enlighet med vpk-förslaget. Att slå vakt om fri handel, fri etablering över gränserna och friare regler för kapitalrörelserna är en viktig princip för internationella handlande på det ekonomiska området, framhåller vi i den gemensamma reservationen. Internationaliseringen av företagen har varit en ickeoväsentligt bidragande orsak till den internationella välståndsökningen. Detskulle vara till stor skada för , menar vi, om vårt land genom enytterst restriktiv politik av ifrågavarande slag ställer sig utanför deninternationalisering som flertalet länder i världen är och vill vara delaktigai. De utländska direktinvesteringarna och de internationellaföretagens verksamhet i vårt land har utan tvivel en rad positiva effekter. Detsvenska näringslivets försörjning med riskvilligt kapital kan ökas, tillgångentill avancerad teknik underlättas och investeringsklimatet förbättras. Derisker och speciella problem som ett utländskt förvärv av ett svenskt företag Utländskaförvärv av svenska företag m. m. Utländska förvärv av svenska företag m. m. eventuelltkan innebära måste, som vi reservanter understryker, samhället självfalletkunna skydda sig emot. I detta avseende ger emellertid företagsförvärvslagen isin nuvarande utformning tillfredsställande möjligheter till kontroll, anför vii vår reservation. För att något mer belysa vår principiella inställning idessa frågor skall jag ta ett näraliggande exempel. Vi har i annat sammanhangframhållit att ett införande av en friare nordisk aktiemarknad skullemöjliggöra en internationalisering och integration av den industriellaverksamheten inom våra nordiska länder. Det bör enligt vår uppfattning varamöjligt att inom den nordiska gemenskapens ram utveckla regler som skullemöjliggöra en klar liberalisering av gällande praxis för registrering avaktiebolag och aktieköp i samtliga nordiska länder. Detta bör vara en logiskkonsekvens av att redan utgör en gemensam arbetsmarknad. Problemen i västvärldens ekonomier och likaså här i Nordenär i stor utsträckning orsakade av att marknadsekonomins funktionssätt harförsvagats genom en rad politiska ingrepp. Vi vill alltså gå den motsattavägen, i förhållande till socialdemokrater och kommunister. En mer liberal och öppen ekonomi i varje enskilt länd, därden fria konkurrensen befrämjas, liksom ett fritt konsumtionsval och frietableringsrätt, kommer enligt vår mening att verka som en viktig stimulansför ytterligare etableringar över landsgränserna. När vi i andra sammanhang aven rad viktiga skäl t. ex. pläderar för som hemmamarknad, är det ocksåen logisk konsekvens för det nordiska samarbetet att de långtgåenderestriktioner som finns beträffande utländskt företagande mjukas upp- inteskärps ytterligare, som vpk vill i sin motion och som socialdemokraterna inågot mer förtäckta ordalag tycks vara inne på. En friare nordisk aktie- ochkapitalmarknad som värdefullt komplement till den gemensamma arbetsmarknadenär ett centralt mål för det nordiska samarbetet. Sådana ansträngningar innebäri sin tur viktiga steg möt en mer utbredd och allmän liberalisering inom helaOECD-området. Vi menar att sådana ansträngningar ligger i linje med Sverigesåtaganden i olika internationella organisationer, såsom och . Detfinns risk för att skärpningar i lagstiftningen i den riktning som vpk begärkommer att stå i klar strid med dessa förpliktelser. Med det anförda ber jag att få yrka bifall till reservation 1. 49CHRISTER EIREFELT (fp): Bakom det här betänkandet om utländskaförvärv av svenska företag döljer sig viktiga principiella ställningstaganden.Folkpartiets syn på den här och på näraliggande frågor är väl känd. Vi har haftanledning att redovisa den vid åtskilliga tillfällen, bl. a. här i kammaren.För oss är det självklart att skall ha en öppen ekonomi. Vi ärövertygade om att det är en viktig förutsättning för det svenska välståndet.Och i en sådan öppen ekonomi utgör fri etablering över gränserna och friareregler för kapitalrörelserna en viktig del. Tyvärr kanvi konstatera hur den ekonomiska krisen runt om i världen har gettprotektionismen nytt liv. Alltför många länder försöker med olika metoderstänga ute det man anser vara en hotande omvärld. Som liberaler har vi alltidreagerat när det här synsättet har fått fotfäste! vårt eget land. Det går inteatt i längden skapa förtroende för en politik som innebär att man i allmännaordalag betygar sin tro på en utvecklad världshandel och internationelltsamarbete, om man på hemmaplan för en politik som direkt motverkardenna strävan. Jag tror inte att det råder några delade meningar -kommunisterna undantaget - om att en öppen ekonomi innebäravgörande fördelar för . Också från socialdemokratiskt håll redovisarman oro för den tilltagande protektionismen. Man gör det t. ex. i det aktuellaregeringsförslaget om industriell tillväxt och förnyelse. När det gällerpraktisk handling kan man dess värre fortfarande hitta exempel på motsatsen.Ett sådant exempel är tekoimporten, där regeringen med mer eller mindrekonstlade argument och ofta med hjälp av s. k. tekniska handelshinder införbegränsningar. Fri etablering över gränserna - en .fråga somvi behandlar - är alltså en del av en sådan öppen ekonomi. Själva förslaget i propositionen innebär en utvidgning avförvärvskontrollen av huvudsakligen teknisk natur. Den har inte föranlettnågra delade meningar. Men med anledning av en vpk-motion vidgas resonemangettill att gälla ytterligare skärpt lagstiftning mot multinationella företag. Ensådan skärpning tar vi bestämt avstånd från. Enligt uppfattning har de utländskadirektinvesteringarna och de multinationella företagens verksamhet här i landeten rad positiva effekter. De ger arbetstillfällen, och vi får också andraviktiga bidrag till vår välståndsutveckling i form av bl. a. kapital, teknikoch marknadsföring. Naturligtvis är de utländska investeringarna av särskildbetydelse , när investeringarna totalt sett är alltför låga. Vi får inte heller glömma bort att en förutsättning föratt svenska företag skall få göra önskvärda och nödvändiga investeringarutomlands är att vi är öppna för utländsk etablering i . Jag menar inte att man helt bör bortse från att ett stortutländskt inflytande kan ge vissa problem. Det kan t. ex. gälla förvärv avföretag som tillverkar varor av stor betydelse för vår beredskapsförsörjning. Men vi anser att det där finns tillräckliga möjligheteratt ingripa . Vi har slutligen också i vår reservation erinrat omSveriges åtaganden i olika internationella organisationer, t. ex. ochEFTA. Med en ytterligare skärpning av lagstiftningen riskerar vi utan tvekanatt bryta mot bestämmelserna. Jag yrkar bifall till reservafion nr 1. Utlands ka förvärv av svenska företag m. m. 50JÖRN (vpk): Vad är transnationalisering? Det är denfrågan som debatten i grunden rör sig om. Utländska förvärv av svenska företag m. m. Och på den frågan kan det lämnas grundliga svar.Transnationalisering är ett fenomen som varar i världen, och dessverkningar är också väl kända och studerade. Transnationalisering är en processsom leder till bestämda ekonomiska och politiska beroendeförhållanden ochstrukturer.