prot · G70949 · 1983-12-31 00:00:00 — Utskottet har för sin del icke funnit skäl för attytterligare skärpa beskattningen utan avstyrker dessa yrkanden. Vad sedan beträffar reservafion 6, som har sitt ursprung ien motion från centerparfiet, om grundavgiften till socialförsäkringen kansägas att regeringen har för avsikt att aktualisera denna fråga i ett annatsammanhang. Utskottet har icke velat ha någon uppfattning i frågan förrän ettfärdigt förslag föreligger från regeringen. I fråga om det särskilda investeringskontot vill jag hänvisatill den debatt som fördes i kammaren då fattadebeslut om dess införande. Det mesta som sades är fortfarandeaktuellt. Investeringarna ligger fortfarande på en oacceptabelt låg nivå, ochavsättningen till nämnda konto är enligt utskottsmajoriteten ett av de bästasätten Vissa ändringar i företagsbeskattningen Vissa ändringar i företagsbeskattningen Vi biträder därför förslaget att lagstiftningenförlängs . Avslutningsvis, herr talman, några ord om det särskildaforskningsavdraget. Utskottsmajoriteten fillstyrker ett upphävande av detsärskilda forskningsavdraget vid taxering till statlig inkomstskatt.Regeringen har för avsikt att framlägga förslag om bättre former föratt främja forskning och utveckling i mindre och medelstora företag, ochutskottsmajoriteten är också av den uppfattningen att samhällsstöd för sådanverksamhet bör utgå bidragsvägen och icke genom avdrag vid beskattningen. Med vad jag här har sagt, herr talman, yrkar jag bifalltill utskottets hemställan i dess helhet i betänkande nr 14 och avslag påsamtliga reservationer jämte motion 256 från vpk. 177 () replik: För att inte sabotera herr talmannens försökatt åstadkomma en votering skall jag koncentrera mig till en enda sak,nämligen forskningsavdraget. Jag frågade varför socialdemokraterna var sånegativa till forskningsavdraget. Det har man nämligen inte varit tidigare. Jagvill erinra om att socialdemokraterna i en partimotion,1979/80:1023, krävde en fördubbling av basavdraget och en förbättring avökningsavdraget för forskning genom ett extra avdrag på100 % av FoU-kostnaderna över viss nivå. I gengäld ville man enligt sammamotion höja bolagsskatten från . Socialdemokraterna i skatteutskottetföljde sedan upp partimotionen med en omfattande reservation. Man kan då fråga sig varförsocialdemokraterna nu gjort en helomvänd-ning. sedankrav på fördubblat forskningsavdrag och höjd bolagsskatt, och slopatforskningsavdrag och sänkt bolagsskatt. Jag vore tacksam om jag kunde få ettkort svar på frågan, varför man har gjort denna helomvändning. 178STIG JOSEFSON (c) replik: Jag är förvånad över att jag inte alls ficknågot svar på de frågor som jag ställde om vad utskottsmajoriteten skrivit omhuruvida sänkningen av inkomstskatten kan anses vara ett motiv för en minskningav den lagerreserv som man får utnyttja. Jag fick inte heller något svar på frågan omkonsekvenserna och innebörden av denna ändring. Man skall vara medveten om attdet gäller en 25-procentig uppskrivning av lagerreserven. Jag anser inte här bara skall tala om att företagen får kompensation för en sänkning avbolagsskatten. Man skall i stället tänka på den stora gruppen av småföretagaresom uteslutande kommer att drabbas av en skatteskärpning. Denna skatteskärpningskall dessutom träda i kraft utan några som helst avtrappningsregler. Det är beklagligtatt man inte har kunnat beakta de synpunkter som har anförts i motionen. 179 () replik: sade att den svenskaföretagsbeskattningen kännetecknas av en hög skattesats med lågt skatteuttag.Jag förstår att han då tänkte på beskattningen av aktiebolag. Jag skulle viljafråga: Tycker att det gäller också för enskilda firmor ochhandelsbolag? Om man lägger en normal lön i botten för företagaren, läggs detsom skall kunna komma i fråga för beskattning ovanpå detta. När man nu genomfören sådan här begränsning i möjligheten att skriva ned lagren kommer mångaföretagare att bli tvungna att i ett sammanhang fill beskattning ta upp delarav sitt lager, uppgående till ganska stora summor. Menar att detunder sådana förhållanden blir fråga om ett lågt skatteuttag för denföretagaren? Vissa ändringar i företagsbeskattningen 180BRUNO POROMAA (s) replik: Jag fick en fråga av omforskningsavdraget. Ja, när det gäller företagen vill jag säga att dessa i daghar ett helt annat utrymme i sin ekonomi än då den aktuellalagtexten infördes. Det särskilda forskningsavdraget är mycket komplicerat bådeför företagen och för skattemyndigheterna. Det finns indikationer på att dettaavdrag har fungerat mera som en skattesubvention till forsknings- ochutvecklingsintensiva företag än som en verklig sfimulans till ökning avforsknings- och utvecklingsarbetet. I det statsfinansiella läge som vi harunder dessa olyckliga år kan det väl inte anses vara mofiverat med ett sådantavdrag. Både och efterlysterättvisa. En millimeterrättvisa är mycket svår att åstadkomma i någotsammanhang. Vi vill medge att en begränsning i rätten till lagernedskrivningträffar samtliga skattskyldiga, medan sänkningen av den statliga skattesatsengynnar aktiebolagen. Ett genomgående önskemål har varit att också övrigaskattskyldiga, i första hand ekonomiska föreningar och enskilda näringsidkare,skulle kunna få sina skattesatser nedsatta. Utskottsmajoriteten har denuppfattningen att en allmän sänkning av skattesatserna inte kan kommafill stånd. Vad gäller de ekonomiska föreningarna talar bl. a.konkurrensneutraliteten för att skattereglerna i princip bör överensstämma medvad som gäller för aktiebolagen. I övrigt kommer genom skattereform ensänkning av skatteuttaget också de enskilda näringsidkarna fill godo. 181 () replik: Om nu anser att företagen hardet så mycket bättre nu än , frågar jag migvarför man ville höja bolagsskatten men - närföretagen har det bättre - vill sänka den. Vissa ändringar i företagsbeskattningen 182 () replik: Av det senaste anförandet av utskottetstalesman får jag det intrycket att man inte har så stor omsorg om småföretagen.För hela den stora grupp som redovisar sitt företag under Fysisk person ärdetta en dryg belastning. I dessa fall beskattas inkomsten inte bara på vanligtsätt, utan först utgår arbetsgivaravgift på hela inkomsten. Sedanarbetsgivaravgiften avdragits, beskattas återstoden. För att dessautgiftsökningar skall täckas in fordras en betydande inkomstökning. Jag hoppas faktiskt att det inte är socialdemokraternasuppfattning att skattereform kan användas som ett argument för attskärpa beskattningen för företagarna. Jag trodde att vi var överens om att denskattesänkningen skulle gå ut till alla. Jag vill inte tro att det ärsocialdemokraternas uppfattning att man här skall ta igen en bit avföretagarna. 183 () replik: Det är faktiskt också så, att egenföretagarnahar fått sina arbetsgivaravgifter höjda. Dessutom har de fått höjdaarbetsgivaravgifter för sina anställda. Jag tycker också att det, som SfigJosefson sade, är fel att åberopa detta. Tvingas dessa företagare att ta fram delar av lagret förbeskattning, får de också betala arbetsgivaravgifter och därefter skatt. Jagförmodar att med sin tystnad har bevisat att det inte är någotlågt skatteuttag sorh de drabbas av. Det går inte att skapa millimeterrättvisa, sade , det begär jag inte heller. Jag inser mycket väl att man inte kan göra det.Men skulle inte dessa företagare, som jag nu i talat om, någon gångkunna få någon enda millimeter? 184 () replik: Jag kan bara konstateraatt den här debatten genomsyras av påstådda orättvisor - som det framställsfrån de borgerligas sida. Vi kan nog aldrig samsas om vad som är rättvisa ochvad som är orättvisa. Jag får snart göra avdrag för min fackföreningsavgift.Det tycker jag är rättvist, men det tycker ni är orättvist. 185PER-RICHARD MOLEN (m): Jag har i en motion ifrågasatt det kloka iatt avveckla det särskilda avdraget för forsknings- och utvecklingsarbete. De argument som finansministern anför i propositionen ochsom utskottets majoritet pekar på är inte särskilt starka. En av de mera omedelbara reakfionerna när man fickförslaget i sin hand var: Varför har regeringen så bråttom och inte kan väntatills forskningspropositionen, som man själv utlovat, läggs fram i början avnästa år? har också gett uttryck för precis sammareaktion när utskottet säger att det hade varit önskvärt att kunna bedöma detnu aktuella förslaget tillsammans med de forskningsförslag som kommer nästa år.Den logiskaslutsatsen hade alltså varit att utskottet gått på linjen uppskov, så att heladet här viktiga området hade kunnat behandlas i ett enda sammanhang. Ett av de skäl som anförts för att ta bort dennaavdragsrätt är att det tar väldigt innan man får glädje av de häravdragsmöjligheterna. Detta avdrag på 729 milj. kr. -det är faktiskt fråga omett så stort belopp-som socialdemokraterna nu tänker avskaffa har särskiltgynnat de företag som har en stor och expansiv forskning, så som bioteknik,elektroteknik, transporter och läkemedel. Hur skall företagen kunna hänga med iutvecklingen, om man i ett synnerligen känsligt läge tar av dem de resursersom behövs för att de bl. a. skall kunna vara mottagliga för nya rön frånsvenska universitet och högskolor? Svensk ekonomi behöver inte mera av rundgångoch av bidrag. Vad vi behöver är mera av generella åtgärder. Industriminister har lovat att försöka lösaproblemet när det gäller att anställa utländska forskare i . Med vårtskattesystem har vi ingen möjlighet att ge dem marknadsmässiga löner. Detta harföretagen i viss mån kunnat klarat upp genom att kompensera sig via detsärskilda avdraget. Regeringens förslag kommer att leda till att inflödet avutländsk forskning och utveckling stryps och att risken för utflyttning avforskningsverksamhet till andra industriländer ökar. Är det dettafinansministern eftersträvar? Medan man i andra länder, herr talman, bl. a. ochVästtyskland, har gått över eller tänker gå över till det svenska systemet medgenerella avdrag, därför att dessa är bra, så går vi i vårt land åt raktmotsatt håll. I de nämnda länderna har man velat avskaffa detresurskrävande selektiva systemet och i stället införa ett enkelt och bragenerellt system, typ . Det finns också ytterligare en anledning varför man i deandra länderna hellre går över fill ett generellt system. Det har med den ökadeprotektionis-men i världen att göra. I många länder är man synnerligenvaksam över de många protekfionistiska inslag, typ selekfiva stödformer, somutvecklas i konkurrentländer. - inom vilken organisation inte minst ,och har varit pådrivande - har klart uttalat sin olustöver selekfiva stödformer på forskningens område, medan däremot generellaskattemässiga avdrag kan vinna deras gillande. Regeringens förslag leder enligt min mening till ett klartprotektionistiskt inslag i strid med svenska frihandelsprinciper och är ettallvarligt slag mot den forskning som företagen bedriver i . Regeringenhar ånyo brutit mot ett i regeringsdeklarationen avgivet löfte. Det är bara attbeklaga. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till demoderata reservationerna i det nu aktuella betänkandet. Vissa ändringar i företagsbeskattningen Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter behandlingen av skatteutskottetsbetänkande 18.) Kammaren övergår nu till att debattera skatteutskottetsbetänkande 15 om förlustavdrag efter ägarskifte. 187 (): Detta ärende handlar om förlustavdrag efterägarskifte. Där gäller nu den regeln att det för familjebolag finns enbegränsning av möjligheterna att utnyttja s. k. förlustavdrag. På förslag av1980 års företagsskattekommitté har man i propositionen lagt fram förslag omviss uppmjukning av denna spärr för familjebolag. Man har då infört två nya spärrar:en spärr som förutom familjebolagen omfattar även andra fåmansfö-retag och ensärskild spärr som riktas mot att utnyttja förlustavdrag i samband medöverlåtelse av s. k. skalbolag, dvs. bolag utan egentlig verksamhet. Moderata samlingspartiets företrädare i utskottet tyckeratt denna uppmjukning är bra och tillstyrker den. Vi anser att propositionensförslag kan godtas att gälla tills vidare, men vi tycker att remissbehandlingenhar visat att det kan finnas anledning att se över reglerna ytterligare något.Vi föreslår därför att företagsskattekommittén skall få i uppdrag att medledning av remissbehandlingen titta över dessa regler en gång till. När det gäller den andra, nytillkomna spärren för s. k.skalbolag anser vi att behovet av ett avdragsförbud och effekten av denföreslagna spärren inte är tillräckligt analyserad. Det kan finnas risk för attdenna spärr kan försvåra möjligheterna till angelägna rationaliseringar ochrekonstruktioner. Därför, och allra helst som vi tror att denna spärr kommer attfå en mycket begränsad räckvidd, yrkar vi avslag på propositionen i den delen. Slutligen har vi lagt fram ett förslag om avskaffande avden s. k. lex Kockum, som gäller förlustavdrag för aktiebolag och ekonomiskaföreningar som helt eller till huvudsaklig del avyttrat sin verksamhet till detallmänna. På den punkten säger utskottet att företagsskattekommittéhar funnit skäl att behålla denna lagstiftning, men vi har en annanuppfattning. Vi menar att den lagstiftningen var av provisorisk karaktäroch hade brister redan från början. Den kan medföra hinder motstrukturrationalisering och få andra svårbedömbara effekter för näringslivet.Därför har vi yrkat att lagen skall upphävas. Vi vill också framhålla attföretagsskattekommittén faktiskt inte har gått närmare in på den frågan, så vadutskottet här anför finner vi har ganska liten bärkraft. Med detta vill jag yrka bifall till den reservation som ärfogad fill betänkandet. 188 (): Det ärende som vi nu behandlar handlar om des. Dessa har ju tillkommit för att förhindra handel med s. k.förlustbolag. Vi har varit överens om att det skall vara vissa lättnader närdet gäller familjebolagen, men sedan vill gå längre. De vill låtaundersöka om det går att göra ytterligare uppmjukningar. De vill också att manskall få chansen att handla med s. k. skalbolag. Skalbolagen har, som KarlBjörzén sade, inte någon verksamhet men de har däremot uppdämda förluster, somman handlar med. Sedan gäller det då den lagstiftning som kallas lexKockum. Den kom ju till för att förhindra direkt stötande effekter när detallmänna går in i nedläggningshotade företag. Man ville förhindra handel medförluster i sådana företag. Vi har vid behandlingen av detta ärende funnit attdet är välbetänkt att göra den förändring som är föreslagen, men däremot inteatt gå med på de yrkanden som har framställt i den reservation somär fogad till utskottets betänkande. Jag beratt få yrka bifall till utskottets hemställan. Ändringar i taxerings fö rf ar an det Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter behandlingen av skatteutskottetsbetänkande 18.) Kammaren övergår nu till att debattera skatteutskottetsbetänkande 18 om ändringar i taxeringsförfarandet m. m. 190 (); Med hänsyn till att reservanternas talesman ej är här kan jag nöja migmed att yrka bifall till utskottets hemställan. 191 (); För att förkorta debatten nöjer jag mig medatt yrka bifall till den reservation som är fogad till utskottsbetänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (deallmänna principerna för energibeskattningen) Först biträddes reservation 2 av och IngemarHallenius med 51 röster mot 16 för motion 48 av m. fl. 235 ledamöter avstod från ätt rösta. Härefter biträddes reservation 1 av m.fl. med 77 röster mot 46 för reservation 2 av och IngemarHallenius. 180 ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 186 röster mot73 för reservation 1 av m. fl. 44 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 2 (mervärdeskatten på inhemska bränslen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avKnut m. fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 5(skatten på kol ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avStig Josefson och i motsvarande del - bifölls medacklamafion. Mom. 6 (skattenivån på kol ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avStig Josefson och - bifölls med acklamation. Mom. 7 (skattehöjningar på kol fram fill den 1 januari1989) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 8 (en utredning om avgifter på kol) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avStig Josefson och - bifölls med acklamation. Mom. 10 (skatten på naturgas) Utskottets hemställan bifölls med 240 röster mot 63 förreservation 8 av och . 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 11 (skatterabatt på blyfri bensin m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avStig Josefson och - bifölls med acklamation. Mom. 12 (skatten på motoralkoholer producerade på inhemskaråvaror) Utskottets hemställan bifölls med 257 röster mot 46 förreservation 10 av och . 2 ledamöter avstod frånatt rösta. Mom. 14 (en höjning av elskatten för industrin) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion 48 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 15 (återbäring av elskatt till företag med ambitiösasparprogram) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion 48 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 16(restitution av kolskatt vid elproduktion) Nr 49 Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avStig Josefson Tnrsdauen den och - bifölls med acklamation. Mom. 18 (skatt på bensin som används för fritids- ochprivatflyg) Ändrincaritnrp Utskottets hemställan bifölls med 171 röster mot 131 förreservation 12 av rinefförfarandet m. fl. 3 ledamöter avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(lagernedskrivningen) Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 1 av m. fl. i motsvarande del - bifölls medacklamation. Motivering Utskottets motiveringgodkändes. Mom. 2 (den statliga bolagsskatten) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion 256 avLars m. fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 3 (avdragsreglerna inom företagsbeskattningen) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion 256 avLars m. fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 4 (grundavgift till socialförsäkringen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 5 (det särskilda investeringskontot) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avKnut m. fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 6 (det särskilda forskningsavdraget) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avKnut m. fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 7 Utskottets hemställanbifölls. Ä ndringar i taxe-rittgsförfarandet Utskottets hemställan - som ställdes mot reservationen avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 2 och3 (vissa räntefrågor och lagförslagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till reservafionen avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 12 § Kammaren beslöt attförhandlingarna skulle fortsättas vid morgondagens sammanträde. 13 § Anf. Jag får meddela att på morgondagens föredragningslistauppförs skatteutskottets betänkande 13 främst bland två gånger bordlagdaärenden. 14 § Kammaren åtskildes .