prot · G70989 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag jobbar normalt rätt mycket med kommuner och landsting.Vi får väl notera att som det nu ser ut kommer antalet jobb där inte att ökanämnvärt . Dessutom vet vi att beredskapsjobben inom detenskilda näringslivet ledde till en rätt hög andel fast anställda. Jag kan förstå att länsarbetsnämnder och andrakanske inte tycker att detta är en så lämplig metod i storföretag, för där harman alternativen beredskapsarbete och rekryteringsstöd. Men när det gällerensamföretagare och små företag är det mycket som talar för att detta är en braväg att gå. För det första får ungdomarna en bra arbetsledning och för detandra får de den praktik de vill ha. Jag tror att det känns rätt meningsfullt.Och vi har väldigt många ensamföretagare och många små företag. Jag tycker attAnna-Greta har all anledning att tala med dem som praktiskt handläggerdessa frågor och försöka att hos dem skapa en positivare attityd till de småföretagen. Jagkan ta ett litet exempel. Det var en ung man som själv hade sökt sig till enprivat arbetsgivare och bett att få jobba där, och sedan gick han vägen överungdomslag. kom ett beslut från länsarbetsnämnden där detstod ungefär så här: motsätter sig inte att den här grabbenfår arbeta i det enskilda näringslivet under förutsättning att han ej kanberedas plats inom den offentliga sektorn. Då har man inte riktigtfattat vad en 95-procentig riksdag sagt! Jagtror att det är fel att länsarbetsnämnden håller i den typen av frågor. Jagtror att det skulle gå väsentligt smidigare om de lyftes ner till de lokalaarbetsförmedlingarna, och det är vad jag då ber arbetsmarknadsministern göra. Närdet gäller skogsvårdsstyrelserna och deras verksamhet har det , såvittjag förstår, gått htet trögt. Då vill jag också säga att det är inte nödvändigtatt håller i handledningen och arbetet. Det går precis likabra med duktiga enskilda skogsbrukare, som har en eller två ungdomartillsammans med sig. Då tror jag man ganska snabbt får en stor omfattning inomskogen, och det är ett vettigt och riktigt jobb på flera sätt. Vinoterar emellertid att det har kommit till 600 platser i privat näringsliv. Jagär övertygad om för min del att om arbetsmarknadsministern ger de rättasignalerna, blir de snabbt några tusen. Då har vi fått en rätt och riktigavvägning. dag har vi 200 kommunala förtroendevalda i , och jag harsamtalat med dem . Det behövs som sagt litet olja i det härmaskineriet om det skall fungera som en gång menade. Sedanvill jag se litet framåt. Verksamheten skall utvärderas, och skall fåett nytt förslag. Jag vill passa på tillfället att påminna om vår åsikt att detär fel att ungdomarna skall ha fyratimmarsdag. Nästa förslag från regeringenbör innehålla normal arbetstid, . Då blir också avtalsfrågan viktig. Vivet ju att det fanns stärka krafter i regeringen som redan från början ville haåttatimmarsdag men att pengarna inte riktigt räckte till. Jag ser det faktisktväsentligare att ungdomarna får en högre dagpenning och än att detbetalas en viss timpenning och de därigenom tvingas till en kortare arbetstid.Jag hoppas att detta beaktas i det fortsatta arbetet. Vi har motionerat om ytterligare 5 000 platser plusatt vi vill ha ytterligare något /85. Här verkar det vara litet besvärligheter,och frågan är om inte regeringen har anledning att ta ett Nr 89 Om verksamheten med ungdomslag Ta kontakt med de fyra partier som haruttalat sig i frågan och med arbetsmarknadens parter, ungefär som vi fick sättaoss med ungdomslagen, när den frågan körde fast i . Vi kan sätta oss ien sådan grupp utan att det kör fast i , för att vi skall få en bralösning. Fyra partier har uttalat sig för en större omfattning pålärlingsutbildningen, och då finns det väl anledning att försöka ta ettpraktiskt grepp för att få till stånd en sådan ordning. Jag skulle vilja börja med att säga att jagtycker att det var trist att höra inlägg, för det var ensvartmålning av verkligheten, av de insatser som har gjorts runt om i landetför att se till att arbetslösa ungdomar som inte har haft någon uppgift attfylla har kunnat komma in i ungdomslag. Jag tycker också att det är ganskatrist att uppleva den stora misstänksamhet som redovisar istället för att söka fullfölja den konstruktiva linje som fanns här i riksdagenstrax , när vi diskuterade ungdomslagen och när kompromissen gjordes.Bengt Wittbom är faktiskt kritisk på ett sätt som jag inte tror har ettmotstycke någon annanstans, inte ens hos , sombrukar granska regeringens agerande i sådana här frågor med stort intresse. I SAF-Tidningen/Arbetsgivaren var det för ett par veckorsedan en artikel med anledning av de här tre interpellationerna under rubrikenOklart om ungdomslagen. Där skrivs det att , som är chef förSAF;s arbetsmarknadspolitiska avdelning, tar frågan om ungdomslagen med ro. "Tiden spelar in; ungdomslagen har ju bara verkat . "Vidare står det i tidningen; "tror emellertid inte att det ärnågot företag som ännu har nappat på ungdomslagen. - Nej, vi har inte märkt något intresse från företagen.Detta beror på att det redan finns möjligheter för de privata arbetsgivarna atthjälpa till i kampen mot arbetslöshet via ungdomsplatser, beredskapsarbeten ochrekryteringsstöd." Det var ju detta som var innebörden också iriksdagsbeslutet, att den privata arbetsmarknaden skulle komma i fråga när dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna inte kunde användas. Det är detta som ärbakgrunden till att länsarbetsnämnderna, eller i varje fall någon annanarbetsmarknadspolitisk myndighet, måste komma in här. Kommunerna kan intesjälva avgöra frågan. Det är möjligt att man , som , kan decentralisera besluten. Men kommunerna kan inte vara den instanssom prövar om rekryteringsstöd skall tillämpas eller om någon annanarbetsmarknadspolitisk insats skall göras. Det måste alltså vara enarbetsmarknadsmyndighet. ställde en rad frågor till mig, många av dembaserade på rykten som han har hört men som jag inte har någon aning om. Jaghar aldrig förrän hört att jag skulle ha använt en viss beteckning på 6 protokoll 1983/84:87-91 Om verksamheten med ungdomslag lärlingsutbildning.Jag hörde inte riktigt, och förstod inte ens, vad sade att jagkallade den för. Det pågår inga diskussioner i ochinte heller, såvitt jag vet, någon annanstans i kanslihuset om att man skulleutvidga ungdomslagen till att omfatta 24-åringar. Ungdomslagen skall vara den sista åtgärden. Det är intemeningen att den skall låsa in ungdomarna. Vi har tvärtom i ungdomslagen gettmöjlighet för de ungdomar som själva vill bilda eget företag att ta med sig 600kr. in i det egna företaget som en starthjälp - till attbörja med. Sedan finns det möjlighet till förlängning. Såvitt jag vet har intedenna möjlighet ännu utnyttjats av någon. Men jag hoppas självfallet att såkommer att ske. Jag tycker, precis som , att vi skall varatacksamma mot alla dem som har agerat för ungdomslagen och lyckats göra startenav ungdomslagen så väldigt bra. Visst finns det svårigheter i början, särskiltsom riksdagsbeslutet kom . Det är inte så märkligt att jag ibudgetpropositionen inte hann få in någonting om uppföljningen. Självfalletbörjade vi diskutera frågan så snabbt som möjligt när vi kom tillbaka tillarbetet efter julhelgerna. Därför kan jag redovisa vad vi har lagt ut förolika uppdrag för att uppföljningen skall kunna genomföras på ett bra sätt. Jag har rest runt i landet och försökt få reda på hur manhar det med ungdomslagen. Mycket av den information jag har fått är väldigtglädjande. Jag var t. ex. i , där man hade 250 ungdomari ungdomslag . Det var särskilt roligt att höra att manav dessa 250 ungdomar redan lyckats få ut 25 ungdomar ur ungdomslagen till denöppna arbetsmarknaden genom att använda rekryteringsstödet. Det är precis såsom vi önskar att det skall gå till. Man skall använda ungdomslagen till enplanering för en mera långsiktig framtid. Detta hade man lyckats med i det härfallet. Det är klart att den tid som förflutit sedan ungdomslagenträdde i kraft inte har räckt till alla saker. Man har inte hunnit färdigställaallt material och inte hunnit träffa alla överenskommelser. Menförberedelsearbetet har varit intensivt. En av de frågor som gjorde att det var litet knepigt medplacering av ungdomar på den enskilda marknaden var osäkerheten om vem som varansvarig för försäkringarna. Om en ung människa ställer till något på arbetsplatsenså att det sker en skada - det kan vara väldigt lätt hänt att man puffar tillnågonting så att det faller i golvet eller att man gör något annat misstag -vem skall då betala skadan? Frågan var inte löst när fattade sittbeslut. Men satte sig företrädare för kommunernatillsammans med för att diskutera frågan.Glädjande nog kan vi nu konstatera att man träffade en uppgörelse omhur försäkringsfrågorna skall regleras. Det är alltså nu helt klart vem somskall ha ansvaret. Om det inte finns en försäkring som täcker sådana skador påden enskilda arbetsplatsen skall kommunens försäkring träda in. Sedan i onsdagsfinns alltså denna uppgörelse. Jag utgår från att detta är en av de saker somgör att vi kommer att få fler än de här 600 placerade på den enskilda arbetsmarknaden. En annan fråga som gör att vi kanske kan se fram mot flerungdomsplatser är att det i förrgår hölls överläggningar mellan ledningen förarbetsmarknadsstyrelsen och parterna på det kommunala området. Man bestämde siggemensamt för hur man på ett praktiskt och enkelt sätt skall hantera frågan omplacering av ungdomar på den enskilda marknaden. Den unges situation skall dåstå i förgrunden, självfallet. Men den lag som vi kom överens om här iriksdagen reglerar arbete i ungdomslagen hos offentligaarbetsgivare. Det är de offentliga arbetsgivarna som har ansvaret. I vissafall, när den unges situation kräver det och när det är bäst för den unge, kanman lägga ut det på den enskilda sektorn. Jag tror att man efter dessaöverläggningar centralt kommer att klara ut en del frågeställningar som säkerthar funnits under den korta tid som ungdomslagen verkat ute på fältet. Det finns verkligen ingen anledning att misstänka vare sigregeringen eller arbetsmarknadsmyndigheterna för att inte vilja följariksdagens beslut. Visserligen var inte en av de broschyrer somarbetsmarknadsstyrelsen gav ut fullständig. Det har rätt i. Mendet finns andra broschyrer, som har spritts i stor upplaga och som harinnehållit fakta. gjorde t. ex. för egna medel,tillsammans med LO och , en broschyr som spritts imycket stora upplagor. I den redovisas de kompromisser som gjordes i riksdagen.Broschyren har funnits tillgänglig och har, såvitt jag kan bedöma, varit heltriktig. Ungdomslagen är en främmande fågel på den svenskaarbetsmarknaden, säger . Det är möjligt att man kan karakteriseraden så, men jag tror att väldigt många ungdomar är tillfredsställda med att denfågeln kommit och bär ungdomarna på starka vingar till ett jobb - ifrånkontantstödets trista tillvaro.- Om verksamheten med ungdomslag 43ELVER () replik: De kritiska synpunkter som har framförts häroch som jag har haft en del att andra om, får inte skymma det faktum att detändå är positivt med den ungdomslag som är i kraft - detta sagt efter deförändringar som skedde efter det att socialdemokraterna, , centernoch här i via arbetsmarknadsutskottet hade enats om enuppgörelse, som också sedan ställde sig bakom. Det finns ändå såmycket gott att hämta ur den att jag hoppas att klangen från denna debatt intehar den tonen att det ger intryck av att vi som medverkade i den - nu talar jagför räkning - beklagade uppgörelsen. Våra kritiska synpunkter harsyftat till att justera sådant som inte har fungerat, och där har jag, herrtalman, särskilt pekat på de svåra förhållandena i och med tidspressen, somberodde dels på behandlingen här, dels, som jag sade i mitt inlägg, på attregeringen tog alltför på sig att förverkliga den goda tanke somriksdagen hade uttalat sig för. Jag har också en liten synpunkt på detta med"främmande fågel". Om vi nu skall kalla ungdomslagen för fågel, trorjag, med tanke på de bistra år som vi kommer att ha på arbetsmarknadenframöver, att det är angeläget att Om verksamheten med ungdomslag ungdomslagen övervintrar , till skillnad frånflyttfåglar som stannar . Vi är alltså från sida ändå glada för denuppgörelse som kom till stånd, som jag också sade i debatten ,och det omdömet kvarstår. Jag tror också att interpellationerna har haft dennyttan med sig att man både i och i det ansvarigaämbetsverket har funderat på detta. Mycket av krifiken har tagits ad notam. Enhel del återstår att rätta till, men vi har ju fått ministerns ord på att det pågårett fortlöpände arbete. Och har, som jag sade, försäkrat sig om enfullödig rapport . Jag upplever att det lyser igenom att kravet på densmidiga handläggningen återstår att fullfölja. Jag tolkar det senaste inläggetav arbetsmarknadsministern så att man är beredd att försöka komma längre. Dethar också talats om nödvändigheten av en ökad lärlingsutbildning, och sist meninte minst om att hela denna aktivitet skall fungera så som vi uttryckte det ivårt betänkande 1983/84:12, nämligen att detta skall bli en sluss ut tillarbetslivet. 44BENGT WITTBOM (m) replik: Ja, , visst är det trist,utomordentligt trist, särskilt jämfört med den tillfredsställelse som också vikände när vi hade träffat överenskornmelsen. Det är trist att komma tillkommuner som , , , , , , Noraoch - jag kan räkna upp dem i rad - och där få reda på av olika människoratt de har fått en bild av överenskommelsen och riksdagsbeslutet som omöjliggörplacering i enskilda företag. backar arbetsmarknadsministern och stöttarden aktuella delen av överenskommelsen, och då är det väl bra att den riktigainformationen kan gå ut till de människor som har att handlägga detta. Jag tycker att arbetsmarknadsmyndigheterna - om vi tänkerpå dem som jobbar ute i landet - har skött detta mycket bra. Det var en svåruppgift, och de skall ha ett erkännande och en ordentlig klapp på ryggen. Jagtycker inte att AMS centralt har skött detta bra. Det var utomordentligttvivelaktigt att skicka ut en information som inte var fullständig och att ännuinte ha fått "ändan ur vagnen" och komma med den riktigainformationen. När det gäller SAF har arbetsmarknadsministern ocksåpratat med , så det är väl bara att vända sig till henne. Honvar inte med i denna diskussion om överenskommelsen, och vad vi refererar tillnär vi diskuterar detta med arbetsmarknadsministern är vad vi kom överens ommed de parter som var med. Vill arbetsmarknadsministern dra in SAF i detta stårdet henne naturligtvis helt fritt. Vi har inte resonerat om detta med SAF. Viutgår inte från SAF:s synpunkter, utan vi utgår från överenskommelsensinnehåll. Vi står kvar vid överenskommelsen, , menni gör det inte fullt ut. Jag tycker att en del som arbetsmarknadsministern harsagt är posifivt, bl. a. i fråga om placering i enskilda företag, vilken börbli lättare efter denna debatt. Men faktum kvarstår att 5 900lärlingsplatser är färre än 6 500. En för regeringen och socialdemokraternavärdig avslutning på denna debatt är att ge oss besked om att det faktisktkommer ett förslag om utbyggnad av den gymnasiala lärlingsutbildningen utöverde 6 500 intagningsplatser som var kända när vi träffade överenskommelsen. Detfinns förslag på bord både från och från moderatasamlingspartiet, så regeringen behöver inte ens skriva en egen proposition ifrågan. Det är bara att ge klartecken till den egna partigruppen och ställa uppbakom de förslag som finns. Om verksamheten med ungdomslag Under detta anförande övertog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 45 () replik: När det gäller artikeln i tordede kontakter som där åberopas gälla storindustrin, där man alltså ingenting harhört. Jag utgick i mitt anförande från ensamföretagarna och småföretagen, ochjag har alltså försökt att vara ute i verkligheten, om man får uttrycka sig pådet sättet. De kontakterna tror jag uppriktigt sagt inte att skribenten iSAF-tidningen har. Jag försökte beröra småföretagsamhetens möjligheter atthjälpa till att utveckla antalet arbetsfillfällen och utveckla antalet företagi vårt land, och det är som bekant rätt viktigt. Jag har i min hand ett papper somKommunalarbetareförbundet har sänt ut och som kom . Här skriverman att man sagt "att ungdomarna ej får lånas ut till ideellaföreningar". Man fortsätter; "Detta har varit förbundets uppfattningfram till . Vi har haft anledning att omprövadenna uppfattning ." I nästa sats skriver man att de nu får lånas ut,"under förutsättning att föreningen har annan heltidsanställdarbetstagare". När denna skrivelse kom till den lokala företrädaren förKommunalarbetareförbundet sade han att han varken tyckte om det första ellerdet andra brevet. Frågan är om vi inte har litet för många centralaskribenter och på det lokala, praktiska planet inte släpper loss på det sättsom vi borde göra. Det tänks nog i detta land alltför mycket på storföretagenoch från centrala organisationers horisont och litet för litet når fram frånden småskaliga verkligheten. Vi förlorar alla på detta. Avslutningsvis vill jag slå fastatt står fast vid arbete och ej bidrag, med förhoppningen om en störreordinarie arbetsmarknad. Till vill jag bara säga attarbetsmarknadsstyrelsen faktiskt har skickat ut riksdagsbeslutet in extensotill sina distriktsarbetsnämnder ute i landet. Även om man inte har hunnit medatt göra en broschyr med all den fullödiga information som självfallet måstekomma, har man alltså inte, som det ibland verkar när man hör Om verksamheten med ungdomslag Wittbom tala, försökt att undanhålla riksdagsbeslutet. Det är självklart att det i vissa situationer kan varabättre för den unge att få ett jobb i ett ungdomslag som är placerat ute hosden enskilde arbetsgivaren. Men lika självklart är att ungdomslagen inte fårmissbrukas av vare sig enskilda arbetsgivare, kommuner eller andra för attutnyttja ungdomarna. Det går i vissa fall litet trögare att få ut informationoch kunskaper om våra arbetsmarknadspolifiska åtgärder inom den enskildasektorn än inom vissa delar av den offentliga, där vi kan bestämma mer direkt iriksdagen genom lagstiftning, t. ex. närdet gäller kommunerna och lagen omungdomslag, som faktiskt ålägger kommunerna vissa skyldigheter. Beträffandeflera av de andra arbetsmarknadspolitiska instrumenten har vi sett att detibland tar litet tid inom den privata sektorn. Det gäller t. ex. det nyarekryteringsstödet, där vi, enligt den senaste uppgift som jag har, bara harfått 4500 platser utnyttjade och där målsättningen är 40000 platser undervåren. Det gäller tyvärr också en hel del av de utbildningssatsningar för redananställda som vi har arbetat med ända . När det gäller alla dessa frågor tror jag att lösningarskall komma, att man efter hand upptäcker vilka fina möjligheter som finns. Ochjag hoppas verkligen att man kommer att använda kombinationen av ungdomslag ioffentligt arbete och rekryteringsstöd på det sätt som skett i Krisfianstadslän. Det var ju något av en grundtanke bakom vår uppgörelse om ungdomslagen ochgrundtanken bakom regeringens förslag. Ungdomslagen skall vara en väg in påarbetsmarknaden - inte en definitiv placering. Jag tror att kombinationen avungdomslag och rekryteringsstöd är den allra bästa för den unge. Jag vill sedan säga till : Jag är också heltövertygad om att många småföretag kan fylla en funktion här. Menjag tror också att frågan om försäkringarna spelar en mycket stor roll för dem.Och där tycker jag att det är mycket glädjande att man så snabbt har kommitfram till den här överenskommelsen om dessa ganska knepiga frågor. Ungdomarna i ungdomslag utför en mängd vettigtarbete. Vad ungdomslagen ger oss, förutom ett bättre system för ungdomarnasjälva än kontantstödet, är en kunskap om hur oändligt mycket arbetsuppgifterdet finns i samhället som borde utföras - om vi bara kan finna de rättaformerna för att organisera och finansiera vår verksamhet. Jag tror precis som att ungdomslagen är enfågel - om vi nu skall använda den beteckningen - som har kommit för attövervintra. Jag tror i själva verket att det kommer att bli mycket svårt, jaomöjligt, för en riksdag att ta bort den rättighet som vi har gett allaungdomar i åldern att få ett jobb. Även om vi lyckas aldrig så bra medatt få fler jobb på den öppna arbetsmarknaden, kommer det ändå säkert attfinnas en mindre grupp ungdomar med svårigheter att komma in påarbetsmarknaden. Jag tror att ungdomslagen har kommit för att stanna - inågon form, kanske i rätt mycket annorlunda form än den vi har . Denrättighet till ett jobb som vi har gett ungdomarna kan vi knappast ta ifråndem. Och jag tror att väldigt många ungdomar som var litet skeptiskatill detta med ungdomslagoch som lyssnade till allt det negativa som sades i massmedia och från olikatalarstolar, nu har ändrat uppfattning. Jag har mött flera sådana ungdomar somsagt: Jag var kritisk mot ungdomslagen i höstas-nu vet jagatt den fungerar bra. Jagtror på ungdomslagen, och jag tror att vi tillsammans kan göra den ännu mycketbättre. Dengrundinställning som jag har är att det var en klok och förståndig riksdag somnågra dagar tog sig samman och bestämde sig för att inte låtatiotusentals 18-19-åringar gå arbetslösa . Och jag skulle önska attvi kunde ha samma klokskap också i fortsättningen, när vi hanterar dessafrågor, och att vi kan lita på varandra - det tycker jag att vi har skäl attgöra i den här frågan. 47 ()replik: Arbetsmarknadsministerns goda ord om den kloka får välknappast stå oemotsagda. Jag skulle vilja turnera dem och säga: Ju längrearbetsmarknadsministern har talat här i debatten i , desto klokare hardet blivit. Sensmoralen skulle vara att det skulle vara fill fördel omarbetsmarknadsministern umgicks mer med arbetsmarknadspolitiker i riksdagenoch möjligen höll tillbaka umgänget på annat håll - jag tror att det skulleleda fill de goda beslut som statsrådet nu säger att vi har fattat. Jagtar också fasta på det sade om att en placering i ungdomslaginte får bli en defensiv placering, utan att det gäller att gå vidare. Jag harfidigare registrerat att ungdomslagen på det sättet i god och djup mening kanbli en verklig ungdomssluss. Sedanhar jag också, herr talman, glatt mig åt beskedet att försäkringsfrågorna harlösts . Jag menar att det leder fram till ökade möjligheter för småarbetsplatser, dvs. i detta fall de enskilda arbetsplatserna, att komma ifråga. Jag tror, precis som jag sade i mitt första inlägg, att det är på dettaområde som vi har möjligheter att expandera. I många kommuner har man nämligen"dammsugit" för att få fram det som finns att hämta - nu gäller detatt kunna gå vidare. Som det sagts här tror jag att även om vi kan få fram flerarbetsplatser på den öppna arbetsmarknaden -vilket f. ö. är en nåd att stillabedja om - kommer det ändå att finnas människor, en hel del av dem unga, somhar svårt att få ett fotfäste och som behöver särskilt stöd när de skall klivaut på arbetsmarknaden. Därförtror jag det är viktigt dels att föra en aktiv arbetsmarknadspolitik, dels attse över de instrument som den innehåller. I beslutet från finnsdet flera punkter som pekar fram emot en förbättring av dearbetsmarknadspolitiska verktygen, och på den punkten är jag optimistisk, i såmåtto att om det blir ett fullföljande fullt ut, så har vi kommit en god bit påväg, och då har, herr talman, inte det beslut som vi fattade och inte hellerdenna interpellationsdebatt varit förgäves. 48 ()replik: Ja, det var möjligen en klok riksdag-det kan jag instämma i. Men jagvill returnera med att säga att det då är en klok arbetsmarknadsminister somger nya besked i . Den slutgiltiga bekräftelsen på klokskapenvore att nu ge oss besked om lärlingsutbildningen, denna viktiga del iöverenskommelsen. Det går inte att från regeringens sida gång på gång gå upp ikammarens talarstol utan att svara på den här frågan: Blir det eller blir detinte en utbyggd lärlingsutbildning i enlighet med överenskommelsen? - ja ellernej! Detsitter många representanter från olika kommuner och försöker ta del av vad visäger i i dag-bl.