prot · G70968 · 1983-12-31 00:00:00 — Tilldem som säger att den här verksamheten är kostnadskrävande och att vi inteskulle ha råd med en utbyggd och bra barnomsorg vill jag säga att den faktisktär samhällsekonomiskt lönsam. Detta har otaliga undersökningar vittnat om. Densenaste undersökningen är sammanställning som visar att detäven och vid småbarnsomsorg är samhällsekonomiskt lönsamt att byggaut barnomsorgen. Socialministernåberopar att det finns en kö med 88000 barn, och han säger att vi måste få etteffektivare resursutnyttjande, och han vill prångla in många av dessa barn påde befintliga barnstugorna. Jag vet att det här innebär en kvalitetsförsämring,och det är det vi håller på att få med grupper som har 20-25 barn. Somett exempel kan jag säga att vi har varit flexibla i min kommun, vi ändrade omvåra barngrupper till något som kallas basgrupper och tryckte in fler barnpå befinthga platser. Det innebar en försämrad barnomsorg. Självfallet blir deten försämrad barnomsorg om man inte ökar personaltätheten, och det gjorde manalltså inte i motsvarande grad utan bara med några procent. Jag vill tackasocialministern för det klarläggande han gjorde i sitt sista Detvisade på poängen i den här debatten. Debatten har visat vad de olika partiernastår för. Högern har varit pådrivande, och och har följtefter. Men jag är glad över socialministerns sista inlägg. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 1983/84:68 om en gemensamsvensk-norsk aktiemarknad Om en gemensam svensk-norsk aktiemarknad har i en interpellation ställdtill statsministern frågat huruvida regeringen företagit sådana konsultationerinom OECD.som är en förutsättning för att upprätta en fri aktiemarknad mellanSverige och samt, om så inte är fallet, huruvida statsministern är bereddmedverka fill att sådana konsultationer och överläggningar kommer till ståndför att förverkliga önskemålet om en gemensam aktiemarknad. Interpellationenhar överlämnats till mig. Jag är tacksam för att ha fått det här tillfället att redaut vilka förpliktelser fakfiskt iklätt sig genom att ha undertecknatden kapitalliberalise-ringsstadga som antogs inom sedanoch som flertalet har anslufit sig till. Att döma av den allmännadebatten har vissa allvarliga missförstånd uppstått på dennapunkt. är tydhgen själv offer för ett sådant, då han i inledningentill sin interpellation gör gällande att länder som är anslutna tillkapitalliberalise-ringsstadgan kan träffa överenskommelser om valutasamarbetesom är diskriminerande mot andra , bara de ser fill att notifieraOECD-sekretariatet härom. Men detta är en fundamental missuppfattning. Det förhållersig nämligen så att stadgan innehåller en särskild artikel - artikel 9 - ivilken klart och entydigt uttalas att ett medlemsland inte har rätt attdiskriminera i sin behandling av andra till stadgan anslutna länder i fråga omsådana kapitalöverföringar som täcks av stadgan inkl. det vi här talar om,nämligen handel med aktier. De länder som är anslutna till stadgan förutsättsgivetvis efterleva dess bestämmelser, och eventuella brott mot dem legitimerasinte bara för att de nofifieras fill . har alltsåinternationellt förpliktat sig att på detta område behandla samtliga länder somär anslutna till OECD-koden lika, och det är en förpliktelse som regeringengivetvis tar på allvar och avser att leva upp till. Principen omicke-diskriminering har varit av grundläggande betydelse för uppbyggnaden avdet ekonomiska samarbete mellan industriländerna somvarit så viktigt för vår egen välståndsutveckling. Inte minst små ochutrikeshandelsberoende länder har all anledning att slå vakt om denna princip. Men är det denna regel om icke-diskriminering iOECD;s kapitalliberaliseringsstadga som lägger hinder i vägen för en gemensam Om en gemensam svensk-norsk aktiemarknad En liberalisering av aktiehandeln som begränsas till ochNorge skulle ju innebära att våra båda länder skulle ge samtiiga andramedlemsländer en mindre förmånlig och därmed diskriminerande behandling. Finns dä inga möjligheter att likväl inom ramen för ;s regler utverka godkännande för en frisläppning av aktiehandeln mellanSverige och ? En sådan skulle ju ändå utgöra ett steg i liberaliseranderiktning. Dess värre måste jag lämna ett negativt besked även på den punkten.Det enda undantag från regeln om icke-diskriminering som medges i stadganavser, enligt dess artikel 10, länder "som utgör del av särskilttullsystem eller monetärt system". lät de nordiskaregeringarna gemensamt undersöka vid huruvida det nordiska samarbetet kananses vara av en sådan karaktär och ha en sådan räckvidd att det skulle kunnafalla under denna undantagsbestämmelse och därmed möjliggöra en begränsad,internordisk liberalisering av aktiehandel och andra kapitalrörelser.Resultatet av dessa undersökningar var klart och entydigt: det nordiskasamarbetet uppfyller inte de kriterier som anges i artikel 10. De nordiska regeringarna har också tagit konsekvenserna avdetta och gemensamt dragit slutsatsen att eventuella liberaliseringsåtgärdernär det gäller kapitalrörelser inte kan begränsas till utan måsteinföras på ett icke-diskriminerande sätt gentemot samtliga länder som anslutitsig till OECD-stadgan. Detta tillkännages också i det ministerrådsyttrande som antogs vid det nordiska finansministermötet i den16 , och vars budskap de nordiska statsministrarnabekräftade vid sitt möte i . De förklarade då att detfortsatta arbetet på en liberalisering av kapitalrörelserna i måste skeinom ramen för de regler som gäller enligt kapitalliberaliseringskod. Vad som gäller för i dessa avseenden är givetvisockså tillämpligt på och . Även med ett relativt långtgående industrielltsamarbete mellan våra länder kan inte de kriterier anses uppfyllda som krävsför undantag från icke-diskrimineringsprincipen. Detta är en slutsats som densvenska och den norska regeringen efter noggranna överväganden gemensamt kommitfram till. Mitt svar på frågor blir således attkonsultationer inom har företagits och att dessa entydigt gett vid handenatt en gemensam nordisk eller svensk-norsk akfiemarknad inte vore förenlig medde internationella förpliktelser som iklätt sig. 39NILS ÅSLING (c): Jag ber att få tacka finansministern för detutförliga svaret. Tyvärr tycker jag att det har en passivitet i grundtonen somjag måste beklaga. Jag vill också, herr talman, inledningsvis säga att jaginte - som finansministem tycks förutsätta i sitt svar - är offer för någotmissförstånd. Jag är väl medveten om att det inte räcker med att notifieraOECD, när man har föravsikt att göra avsteg från t. ex. kapitalliberaliseringsstadgan. Annars hadejag ju inte utformat frågan till statsministern på det sätt som jag nu gjort -jag hade inte uttalat mig i den andan. kapitalliberaliseringsstadga och dess restriktionerför särbehandling av länder - i det här fallet de nordiska länderna - har ju iskilda sammanhang ansetts vara ett avgörande hinder för en fri aktiehandel, t.ex. mellan och eller i som helhet. Det är också enuppfattning som bekräftas i finansministerns svar. En fråga som naturligtanmäler sig i det sammanhanget är: Vad kan göras redan inom ramen för detfillgängliga regelsystemet, och vilka är regeringens ambitioner i det avseendet? Det har i pressen förekommit meddelanden - jag tror attdet var - om att ett förslag fill realiserande av ettgemensamt svensk-norskt projekt hade fått nej i första instansen. Detta ärsynnerligen beklagligt och reser nya frågor. Om man ser tillbaka på vad som har hänt på det här områdetunder senare år finner man dock att några steg har tagits på vägen för enfriare aktiehandel eller - om man så vill uttrycka det - för ett meraformaliserat industripolitiskt samarbete, för det är ju det som en sådanytterst syftar till. Några erfarenheter har man alltså. Principiellt måste dock en slutsats vara att enkapitalliberaliseringsstadga som tillkommit , i en heltannan ekonomisk situation och i ett helt annat industriellt klimat, rimligtvismåste kunna bli föremål för modifieringar eller undantag som utvecklingen iEuropa i sig själv motiverar. Fria kapitalrörelser är i dagens industrisamhälleen mycket betydelsefullare del av utvecklingen än de var . Manbehöver inte hysa något som helst tvivel om detta - det finner man när man sersig omkring och analyserar vad som händer. Konsultationerna har emellertid, som finansministernangett, fått negativa resultat. Skall man nu passivt nöja sig med detta? Det finnsenligt min uppfattning anledning för den att i samråd med denordiska kollegerna ta nya initiativ till förhandlingar med , syftande tillatt kapitalliberaliseringsstadgan modifieras och moderniseras, så att den intehindrar åtgärder som är ägnade att stärka den industriella utvecklingen i helaNordeuropa. Ändamålet med dessa åtgärder står ju inte på något sätt i strid medOECD:s målsättning och inriktning - tvärtom. Denna organisations uppgift är juatt genom mellanfolkligt samarbete utveckla ekonomi och näringsliv. Det finns anledning att vid det här tillfället betona attvi behöver ägna oss åt de nordiska frågorna med fantasi och engagemang, om viskall kunna föra utvecklingen vidare. Det är i hög grad en förutsättning för enpositiv industriell och kommersiell utveckling i de nordiska länderna att deproblem som vi nu diskuterar kan lösas. Det svensk-norska samarbetet är och bör vara ettexperimentfält i detta avseende. Aktiviteterna på detta experimentfält får dockinte undanskymma angelägenheten också av en fortsatt utveckling av det svensk-finska Om en gemensam svensk-norsk aktiemarknad Om försäljningen av skattefria varor på fartyg i internordisktrafik samarbetetliksom av samarbetet inom , som samlas här i . Jag får intrycket att det nordiska arbetet nu har gått ini en ny fas, med lägre intensitet och mindre engagemang från den nuvarandesvenska regeringens sida. Om en sådan förändring skett är det beklagligt. Detär mot den bakgrunden angeläget att man nu tar erforderliga initiativ på skildanivåer för att främja det nordiska samarbetet. Jag tycker därför att densvenska regeringen bör förnya ansträngningarna att få till stånd konstruktivaöverläggningar med men naturligtvis också att ta de initiativ som ärmöjliga för att föra utvecklingen framåt inom ramen för det befintligaregelsystemet. Borde det inte, herr finansminister, vara lämpligt att1982 års konsultafioner nu upprepades och att därvid gjordes mera distinktaframställningar om en modernisering av kapitalliberaliseringsstadga?Uppenbarligen är det så, med tanke på EG:s dominerande roll i ,att de nordiska länderna i kraft av karaktären av det samarbete de bedriver iNordeuropa, har anledning att gå före i utvecklingen och kräva enmodernisering. Jag skulle vilja fråga finansministern om han kan tänkasig att kalla intresserade parter, t. ex, fackföreningsrörelsen ochIndustriförbundet, varför inte också Aktiefrämjandet som ägnat frågan betydandeintresse, till en överläggning om den svenska strategin för att fånga upp detaktiva och positiva intresset för de här frågorna i det svenska samhället. Denpassivitet som svaret tyvärr andas är inte ur den synpunkten acceptabel. Överläggningen var härmed avslutad. 8§ Svar på interpellation 1983/84:66 om försäljningen av skattefria varor påfartyg i internordisk trafik har i interpellation anfört attsvenska rederier inte kunnat proviantera skattefriparfym och kosmetika för internordisk färjetraflk, vilket diskriminerar svenskafartyg jämfört med ufländska, t. ex. finska, samt jämfört med flygtrafiken. har frågat mig om jag instämmer i att svenskafartyg i det här hänseendet diskrimineras och om jag vill medverka till ettåterinförande av rätten till proviantering och tullfrihet beträffande parfymoch kosmetika på svenska fartyg i internordisk trafik. Den s.k. nordiska provianteringsöverenskommelsen, somträdde i kraft för , och samt den 1juli 1969 för , tillkom i syfte att förenkla tullkontrollen avresandetrafiken och att skapa en effektiv kontroll av försäljningen ochserveringen av obeskattade varor på passagerarfartygen i trafik mellan hamnar idessa länder. reserverade sig mot överenskommelsen i fråga omobeskattade parfymvaror. Det ärdärför möjligt för både svenska och finska fartyg att proviantera sådana varori . Frågor om ändringar av den nordiskaprovianteringsöverenskommelsen, bl. a. beträffande utvidgning av detobeskattade varusortimentet med parfymvaror, har vid ett flertaltillfällen tagits upp och övervägts på olika nordiska möten, senast under 1983av en arbetsgrupp inom Nordiska tulladministrativa rådet. Dessa övervägandenhar inte resulterat i någon ändrad inställning hos de nordiskaländerna i fråga om proviantering och försäljning av obeskattad parfym ochkosmetika. m. fl. har väckt fråganhos regeringen. Jag har för avsikt att i lämpligt sammanhang ta upp den tilldiskussion på det nordiska planet. Om fö rsäljn ingen av skattefria varor på fartyg iinternordisk trafik 41GÖREL (): Jag tackar finansministern för svaret, sombekräftar att bunkring och ilandförande av parfym och kosmetika inte kan ske iSverige, men i , och att finansministern har för avsikt att ta uppfrågan för diskussion på det nordiska planet. Med det skulle jag måhända ha låtit mig nöja t. v., mendet är viktigt för mig att få påpeka några saker. För det första: Det faktum att man inte får proviantera iSverige innebär vissa förvaringsproblem ombord, eftersom man skall förvara förtvå sträckor. Det innebär också att svenska företag inte har möjlighet attsälja till fartygen, medan finska har det. För det andra; Det är ju inte tillåtet att föra i landdessa varor i . Det betyder att om en passagerare går i land i Finlandmed parfymflaskan han köpt ombord är det lagligt, men inte om han går i landmed den i . Gör han trots allt det och hur stor del av allmänheten harklart för sig att detta är förbjudet? så gör han sig skyldig till smuggling. För allmänheten måste sådana här regler te sig såobegripliga att de förefaller otroliga. Enligt generaltullstyrelsen har maninte personell kapacitet till mer än ganska glesa stickprovskontroller. När manalltså varken har chans att få passagerarna att uppfatta tullreglerna somsannolika eller har möjlighet att kontrollera lagligheten, innebär det att manser genom fingrarna på smuggling. Ja, t. o. m. själva systemet medverkar tillsmuggling. För det tredje: De skäl som ursprungligen ledde tillrestriktionerna, nämligen att den skattefria försäljningen ombord gav storakonkurrensnackdelar för motsvarande handel i land, som det hette, har visatsig ohållbara. En jämförelse mellan och åren 19661977 visar attrealvärdet av försåld parfym i minskat , medanförsäljningen i ökat . Försäljningen av s.k. övrig kosmetikaminskade däremot inte i . Eftersom det framför aUt är det mer exklusivasortimentet som säljs vid skattefri försäljning, är förhållandet mellan parfymoch "övrig kosmetika" intressant. Den skattefria försäljningen måsteha avsett produkter som i mycket mindre utsträckning säljs på land, möjligenför att det behövs omfattande säljinsatser. Om försäljningen av skattefria varor på fartyg i internordisktrafik För det fjärde: Den av myndigheterna konstaterademinskningen av försäljningen av skattefria varor ombord har inneburit en starkminskning av inkomsterna. Denna inkomstminskning i kombination med kraftigahöjningar av bunkerpriser och ökade personalkostnader och övriga kostnader harlett till att många svenskflaggade passagerarfärjor har sålts eller tagits urtrafik. Den relativt sett obetydliga minskningen av provianteringsrätten hardärför starkt medverkat till negativa effekter på fraktpriser ochkapacitetsutnyttjande. Sammantaget har det alltså blivit en negativ effekt påsysselsättningen vid rederierna. För det femte: I konkurrens med flygtrafiken diskriminerasnu färjetrafiken, eftersom inga restriktioner av motsvarande slag finns förflygtrafiken. Jag vill avsluta med att fråga finansministern om hanhåller med om att de ursprungliga motiven för införande av restriktionerna intehåller, att de nackdelar av ekonomiskt slag och av sysselsättningsart som jagnämnt föreligger och att lagar, regler och restriktioner skall kunna uppfattassom berättigade och rimliga. För att inte varaoartig vill jag säga att jag nog inte har möjlighet att uttala mig om alla desynpunkter och påstådda förhållanden som redovisade. Men jaghåller med henne om att det här är en fråga där vi borde kunna hitta en någotmera praktisk och vettig lösning än den vi har f. n. Vi skall se vad vi kangöra. Problemet är ju, som också inser, att här bestämmer vi intesjälva, utan här beror det också på hur våra grannar vill ha det. Det gör attvi får se vart vi kan komma i förhandlingar. 43GÖREL (): Jag tackar finansministern för detta positiva inlägg. Vad beträffar dessa regler har jag stor förståelse för attfinansministern inte vill gå närmare in på en analys av dem. När jag hördetalas om det här trodde jag knappast att det var sant, men efter att ha kollatdet mycket noga förstår jag att det trots allt förhåller sig på det här viset. Vi har ju en hel del lagar och restriktioner somallmänheten uppfattar som orimliga. Dessa finns bl. a. på skatteområdet, påtrafikområdet och på tullområdet. Jag tycker att det är viktigt att reglerskall uppfattas som motiverade. I det här fallet är det så att deuppfattas som rent av dumma, och då blir det så att människor struntar i dem.Respekten för lagar och regler minskar - för att inte säga respekten för demsom har hittat på dem eller gått med på dem. I vad gäller de tullregler som vi har diskuterat nu är detså, som jag har nämnt, att tullkontrollen i praktiken inte kan utövas, därföratt det gäller skilda regler för ut- och inresa. 1 finansministerns svar tillmig anfördes som ett argument att man skulle förenkla tullkontrollen vidresandetrafiken, men i stället har tullkontrollen alltså blivit mycket merkomplicerad.. Jaghoppas att finansministern vill medverka till lättnader i bestämmelserna omproviantering och försäljning av skattefria parfym- och kosmetikavaror viddessa färjelinjer inom , och jag förstår att finansministern är bereddtill det. Jag tror att det inte minst skulle få en ekonomisk effekt som ärpositiv för sysselsättningen. Jag tror att det också kan leda till en enhetligbehandling av passagerare som reser utomlands, oavsett om de använder sig avflyg eller färja, liksom också till en mer enhetlig behandling över huvud tagetnär det gäller olika färjelinjer. Överläggningenvar härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 1983/84:75 om på har- mot bakgrund av att generaltullstyrelsen begärt attkustbevakningens postering i skall dras in - frågat mig om jag anserdet försvarbart att så drastiskt försämra tillsyn och kustbevakning påvästkusten. Närriksdagen behandlade anslaget till och (SkU 1982/83:28) betonades att av ekonomiska skäl erforderligapersonalminskningar inte skulle drabba eller tullens övrigabevakningsverksamhet. behov borde få företräde vid anslagsfördelningen,men det var nödvändigt att ta till vara möjligheterna till besparingar även påtullområdet.. utgick från att regeringen uppmärksamt skulle följafrågan om anslagsbehov. Med anledning av detta har regeringen iregleringsbrevet för innevarande budgetår föreskrivit att generaltullstyrelsenfår planera sin verksamhet så, att inga uppsägningar av personal inomkustbevakningen och övrig, bevakning behöver göras på grund av medelsbrist.Tullverket har också erhållit de extra medel som behövts för att inte nödgassäga upp bevakningspersonal. Ienlighet med den handläggningsordning för ärenden vilka kan medföra indragningav personal längs kusterna som nämner i sin interpellation hargeneraltullstyrelsen skrivit till i och länangående en planerad indragning av kustposteringen i . Länsstyrelsenhar i ett yttrande sagt att i avvaktan på en eventuell ny organisation förkustbevakningen bör stå kvar som möjlig stationeringsort för snabbåterbemanning, om så skulle bli aktuellt. har alltså inte lämnatförslag om någon annan organisation eller annan finansiering för fortsattbemanning av Marstrandsposteringen, vilket handläggningsordningen ger möjlighettill. Kustbevakningenpå består av 102 man, och enligt vad jagerfarit har inga ytterligare personalreduceringar planerats. En indragning avposteringen i skulle enligt generaltullstyrelsens planer inte medföra några ytterligare personalindragningar, utan den 9RiksdagensprotokoU 1983/84:67-69 personal som är placerad där skulle omstationeras tillandra posteringar i närheten. Verksamheten vid posteringen i har sedan april1983 varit reducerad, då dén tulljakt som varit baserad där måst utrangeras av åldersskäl. Ur bevakningssynpunkt behöver emellertid en indragning av posteringen inte innebära någon försämring. Med de snabba båtar och den tekniska utrustning som finns klarar de närbelägna posteringarna i (12km), () och () av att på ett betryggande sätt även bevaka området kring . Dessa posteringar förutsätts ju också bli förstärkta med personalen från . Ur sjöräddningssynpunkt får området anses väl tillgodosett, särskilt om man beaktar att det i finns en större lotsstation. ] Jag kan således inte hålla med om atttillsynen och på skulle löpa risk att drastisktförsämras och att en indragning av kustposteringen i skulle ske istrid mot beslut. Regeringen kommer att besluta i frågan om denföreslagna indragningen av kustposteringen i - liksom några andraposteringar - . 45JENS (); Jag tackar finansministern för svaret på mininterpellation. Finansministern refererar i sitt svar till skatteutskottetsuttalande i betänkande 1982/83:28. Enligt utskottets yttrande, som fick bifall,skulle erforderliga personalinskränkningar inte drabba ellertullens övriga bevakningsverksamhet. Vi trodde då att garantier lämnats för attkustbevakningen skulle förbli intakt, men så har inte blivit fallet. I regleringsbrevet för innevarande budgetår föreskriverregeringen något helt annat. Det sägs där att verksamheten får planeras så, attingen uppsägning av personal behöver göras på grund av medelsbrist. Det lämnari stort sett fältet öppet för generaltullstyrelsen att ta bort de delar avverksamheten man finner lämpligt. kan t. ex. anföra andraskäl än medelsbrist. Det har mari tydligen gjort beträffande , tyfaktum kvarstår att kustposteringen i är nedlagd. Man använder ettannat uttryck, som man tycks tro skall dölja verkligheten. Man säger att den äravbemannad. Jag har svårt att se skillnaden. När man tar bortbevakningsbåten och de anställda är i varje fall verksamheten nedlagd. Manplanerar att definitivt lägga ner kustposteringen i , och ingenbehöver väl betvivla att så kommer att ske, dä man trots uttalanderedan dragit in personalen. I befattningsplanen per säger man attpersonalen på skall skäras ned med fyra man - det är personalen iMarstrand som tas bort. Egentligenskall det då återstå 103 man på - inte 102, som finansministerni sitt svar uppger att det finns. stämmer ingen av de siffrorna, utan det finns 101 man,och generaltullstyrelsen har meddelat att en ytterligare minskning till 99skall ske. fick muntligt besked om detta . Det kan alltid diskuteras om indragningen skett i enlighetmed beslut. Jag hävdar fortfarande att så inte är fallet. Man harskrivit till och begärt yttrande, men det har skett efter det attkustposteringen i prakfiken är nedlagd. Såvitt jag kan bedöma är det näst intill omöjligt attåterbesätta kustposteringen i , då personalen nu liksom tulljakten ärborta. Man får i så fall göra inskränkningar på annat håll. Det som skett är alltså att personalminskningar har gjortsoch att en viktig kustpostering inte finns längre. Man har tagit båten urtjänst. Jag tror att om viljan funnits att ha kvar posteringen i , somsocialdemokraterna faktiskt hade , kunde man med en översyn fått båteni sådant skick att den kunnat tjänstgöra . Den är byggd1952, och av våra fiskebåtar under 100 bruttoton är äldre. Finansministern säger vidare att indragningen avkustposteringen inte behöver innebära någon försämring. Jo, herrfinansminister, det är precis vad den gör.