prot · G7091 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:1 I samband med invigningen avriksbyggnaderna och öppnandet av får jag tillfälle attunder litet högtidligare former rikta en välkomsthälsning till er alla och vårainbjudna gäster. Det är mig emellertid en glädje att redan nu få hälsa er hjärtligtvälkomna till det första sammanträdet vid 1983/i vårt nya hem. Företogs upprop av kammarens ledamöter. Vid uppropet befanns , , , Per , , , ,, , , , ,, , Axel , , ,och vara frånvarande. Följande ansökningar hade inkommit: Härmed anhålles om ledighet från riksdagsuppdraget undertiden för fullgörande av uppdrag inom Europarådet.Stockholm Härmed ber jag om tjänstledighet från mitt riksdagsuppdragför enskilda angelägenheter från kommande höstriksdags början t. o. m. utgångenav . Härmed anhåller jag om medgivande att vara frånvarandefrån öppnande och från dess arbete den 4-21 oktober1983. Skälet för min anhållan är att jag då skall ingå i den svenskadelegationen till . Jag anhåller om ledighet från riksdagsuppdraget undertiden för deltagande i Interparlamentariska i . Härmed ansöker jag om ledighet från riksdagsarbetet undertiden för att som svensk delegat deltaga i . Härmed anhåller jag om ledighet från riksdagsarbetet undertiden för fullgörande av mitt uppdrag som ledamot idelegationen till . Jag får härmed anhålla om ledighet från riksdagsuppdragetunder tiden på grund av deltagande i InterparlamentariskaUnionens årskonferens i , . Med anledning av att jag ingår i den svenska delegationenvid IPU:s Tisdaeenden konferensi anhåller jag om ledighet från riksdagsarbetet . Härmed anhåller jag om ledighet från riksdagsarbetet fr.o. m. den 4 t. o. m. , eftersom jag skalldelta i svenska FN-delegationens arbete i . För deltagande i i anhållerundertecknad om ledighet från riksdagsarbetet den 4-13 oktober1983. Undertecknad anhåller om ledighet från på grund av personliga angelägenheter. För deltagande i i anhåller jagom ledighet från riksdagsarbetet . Undertecknad anhåller härmed om ledighet frånriksdagsarbetet den 15 oktober-den 15 november 1983 förtjänstgöring vid FN-delegationen. Undertecknad anhåller härmed om ledighet frånriksdagsarbetet för fullgörande avFN-uppdrag. Härmed får jag anmäla att jag på grund av uppdrag (medverkasom inledare vid konferens anordnad avKommunförbundet och Glesbygdsdelegationen i )är förhindrad att närvara vid upprop. Undertecknad anhåller härmed om ledighet frånriksdagsarbetet fr. o. m. den 41, o. m. för deltagande iIPU:s konferens i . Härmed anhåller jag om ledighet från mitt uppdrag somriksdagsledamot för att ingå i den svenska delegationen vid i fr. o. m. den 4 t. o. m. den 17 oktober1983. Kammaren biföll dessa ansökningar. Enligt inkomna läkarintyg var EricHägelmark sjukskriven t. o. m. och sjukskriven t.o. Erforderliga ledigheter beviljades. Enligt telefonmeddelande var KenthHögström förhindrad att närvara vid uppropet på grund av trafikhinder. Talmannen anmälde att följandeersättare skulle tjänstgöra i stället för resp. ledamöter, nämligen () för , () förEric Hägelmark, () för och ()för . 3 § Ny utskottsordförande Jag får anmäla att () utsetts tillordförande i skatteutskottet. 4 §Entledigande från uppdrag som ersättare Upplästes följande inkomna skrivelse: Då jagden flyttar till , ber jag härmed att få bli uDDdrassom entledigadfrån uppdraget som suppleant i för socialdemokraterna ersättare sammanträdes tider, m. m. Denna avsägelse godkändes av kammaren. 5 §Meddelande om sammanträdestider, m. m. Till kammarens ledamöter har utdelats en preliminär planför kammarens sammanträden den 4 oktober-den 11 november. Dennatidsplan överensstämmer med den utsända planen. Av den föreliggande tidsplanen framgåratt val tilltalmanskonferensen och sker vid sammanträdet torsdagen den 6oktober . Den allmänpolitiska debatten tar sin början onsdagen den 19oktober . Kammarens första arbetsplenum hålls . En på grundval av uppgifter från utskotten upprättadärendeplan för hösten kommer att föreligga omkring . Till kammarens ledamöter har vidare utdelats vissaförteckningar och meddelanden om arbete m. m. 6 § Anmäldes och bordlades Propositionerna 1983/84:1Mönstring av sjömän 1983/84:2Dubbelbeskattningsavtal mellan och Sri Länka 1983/84:3Dubbelbeskattningsavtal mellan och Förenta Stater beträffande skatter på kvarlåtenskap, arv och gåva1983/84:5 Dubbelbeskattningsavtal mellan samt och 1983/84:7 Ändring i lagen (1977:654) omkungörande i mål och ärenden hos myndighet m. m. 1983/84:16 Fastighetsmäklare 7 § Anmäldes och bordlades Redogörelserna 1983/84:1Justitieorhbudsmännens ämbetsberättelse 1983/84:4 svenskadelegations berättelse angående sin verksamhet från den trettioförsta sessionen 8 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1983/84:1 av () till bostadsministern omförbud mot kasein i flytspackel, m. m.: sedanaktualiserade jag i en motion till ett förbud mot flytspackel, föratt vi på så sätt skulle få stopp på de alltmer ökande golvskadorna. Dessutom föreslogjag att man genom undersökningar och forskning skulle vinna vetskap omflytspacklets roll för skador som yttrar sig i form av lukt, mögel ochmissfärgningar och även för allergiska besvär hos vissa människor. I svaret påmin motion meddelades att byggforskningsrådet skyndsamt skulle studera dennafråga och att ett besked om flytspacklets skadepåverkande roll skulle kunnaföreligga . Det har gått både sex, tolv och arton månader utanatt byggforskningsrådet kommit med något besked om utslaget av gjordaundersökningar, och av den debatt som förts i massmedia vet vi dels att nya,skadade golvytor ständigt upptäcks, dels att allt tyder på att det ärproteinämnet kasein som är vållande till de processer som leder tillgolvskadorna. Kasein används i flytspackel för att ge materialet maximalutjämningsförmåga, men kasein är på intet sätt oundgängligt för att producerabra flytspackel. har samtliga spackelleverantörer kaseinfria flytspackelsom alternativ till de ännu tillåtna kaseinspacklen. Att kaseinet skulle kunna utgöra orsaken till de kemiskaprocesser som ger skador i form av lukt, mögel, missfärgningar och allergierhar en mängd olika undersökningar - företagna både på byggforskningsrådetsuppdrag och av helt fristående forskningsinstitutioner - gett besked om.Forskaren vid Tekniska högskolan, som först uppmärksammadekaseinets roll, statens provningsanstalt, kemicentrum vid i har alla gjort undersökningar som visar attproteinämnet kasein kan vara och troligen är upphovet till skador ochskadesymtom som uppstår i utrymmen med golv som belagts med kaseinspackel. Enicke publicerad skadeinventering gjord av byggforskningsrådet visar också attav en totalyta på 123 000 m" hos sammanlagt 40 skadeobjekt var 63 000m" skadade genom lukt, missfärgning eller andra sanitära olägenheter. Heladen skadade golvytan på 63 000 m var belagd med kaseinspackel. Dessa siffrorgäller enbart 40 undersökta skadeobjekt - deras antal kan mångdubblas. Uppskattningsvis finns det ca 15 miljoner m" golv idetta land som belagts med kaseinspackel och som rymmer en potentiellskaderisk. beläggs uppskattningsvis 5 000-10 000 m golvyta medkaseinspackel. Om hälften av alla kaseinspackelgolv skulle förete skadesymtomskulle det, beräknat på en minimal saneringskostnad på /m~, innebärakostnader på i storleksordningen . Till detta skall vi ocksålägga hälsoriskerna, det psykiska lidandet av luktande bostäderoch privatekonomiska tragedier. , spackelleverantörer,golventreprenörer, byggföretag - alla vet att kaseinet orsakar de välbekantaoch alltför vanligt förekommande golvskadorna, även om man inte vet exakt hur.I eliminerade spackelproducenterna kaseinet i golvspacklet redan ibörjan av just på grund av de skadereklamationer man erhöll på dennatyp av spackel. Eftersom de nya kaseinfria spacklen är av skiftandekvalitet och hos alla leverantörer kanske inte till fullo produktutvecklade, såär det troligt att starka marknadskrafter helst ser att den nuvarande ordningenbeträffande kaseinspackel får fortsätta att råda. Att det däremot finns acceptablakaseinfria flytspackel framstår som klart. Man vet att , som förbjöd flytspackel, nu har godkänt ett kaseinfritt spackelfabrikatför användning i sin produktion. Slutligen vill jag bara erinra om att det i statens byggnorm,SBN 32:31, stadgas om förbud mot att bygga in organiska ämnen ihusbyggnadsproduktion om risk för skador kan föreligga. Kasein är i allrahögsta grad ett organiskt ämne. Med hänvisning till det anförda önskar jag ställa följandefrågor till bostadsministern: Kommerregeringen, med anledning av de informationer som föreligger om denpotentiella risk som kaseinet utgör, att verka för ett förbud mot kasein iflytspackel i enlighet med vad som stadgas i SBN 32:31? Vilkarekommendationer kan regeringen lämna alla enskilda personer, familjer,kommuner, landsting och andra byggherrar som råkat ut för kaseinspackelskador? 1983/84:2av Per () till jordbruksministern om reningen av bilavgaser, m. m.: SOU 1983:27 haravlämnat sitt slutbetänkande. De föreslår att personbilar fr. o. m. 1988 årsmodeller skall indelas i tre klasser. Bilarna i en av klasserna skall uppfylla1983 års USA-krav och utnyttja blyfri bensin. Bilarna i en annan skall motsvaraSchweiz krav 1987 och kunna köras på blyad bensin. Den tredje klassen skallomfatta fordon som inte uppfyller någotdera kravet utan får tas i bruk eftersärskild dispens. Målsättningen har uppenbarligen varit att försökagenomföra så hårda avgasbestämmelser som möjligt ur miljöskyddssynvinkel.Resultatet förefaller dock bli mycket olyckligt. Detta i synnerhet sedanutvecklingen delvis kört över kommitténs slutbetänkande. Den svenska bilindustrin är av förklarliga skäl mycketbesvärad över svenska särbestämmelser för fordon. Dessa särbestämmelser kanlätt uppfattas som tekniska handelshinder. Erfarenheter från sådana reaktioner finns det gott om. Dessutom medför svenska särbestämmelserväsentligt ökade kostnader för bilindustrin - och därmed konsumenterna - i formav ökad lagerhållning av olika varianter och modeller. har den svenska industrin och de fackligaorganisationerna på berörda företag begärt att man skall följa de s. k.Europanormerna för bilavgaser. Detta krav kan vara lättare då den västtyskaCDU-regeringen har fattat ett kabinettsbeslut om att införa oblyad bensin.Detta sker för att möjliggöra en amerikansk avgasrening av modell.Förslaget innebär att den bäst kända tekniska reningen för bilavgaser skullekomma att tillämpas i redan från . Därutöver haräven den konservativa regeringen i aviserat förslag om attinföra oblyad bensin. Detta medför att möjligheterna för att följaVästtyskland och och införa oblyad bensin och amerikanskavgasrening av modell avsevärt har förbättrats. Något tekniskthandelshinder är svårt för någon att hävda om ett flertal europeiska länderanvänder sig av samma avgasreningstyp, i synnerhet när ett par av länderna i såfall kommer att kunna ligga inom den europeiska gemenskapen. huvudbetänkande har kommit med förslagsom skall träda i kraft . Förslagen skulle innebära ännu flersvenska särbestämmelser. Jag har svårt att se några bärande skäl till attSverige skall ha olika avgasreningssystem - i synnerhet när det strängaste ocheffektivaste avgasreningssystemet redan är på väg att införas på ett par avEuropas absolut största bilmarknader. Ur bilindustrisynvinkel måste det ävenvara att föredra att få arbeta med en avgasreningstyp, som redan finns i ettantal länder och redan är i full produktion. Medanledning av ovanstående önskar jag fråga jordbruksministern: Ärjordbruksministern beredd att uttala någon åsikt om bilavgaskommitténs förslagoch de aviserade skärpta kraven ute på kontinenten? Kanjordbruksministern tänka sig att lägga om planeringsarbetet föratt följa avseende införande av oblyad bensin och amerikanskavgasrening i stället för att fortsätta arbetet med bilavgaskommitténstidigare förslag? Hur ställer sigjordbruksministern till en samordning av de svenska avgasbestämmelserna tillmotsvarande europeiska, och eventuellt sedermera amerikanska, bestämmelser? 1983/84:3av () till jordbruksministern om reningen av bilavgaser, m.m.: tillsattejordbruksministern bilavgaskommittén, vars betänkande - SOU 1983:27 - har kommit ut i tryck. Utredningen föreslår att personbilar fr. o. m.1988 års modeller skall indelas i tre klasser, varav en skall uppfylla 1983 årsUSA-krav och utnyttja blyfri bensin, en annan skall motsvara 1987-krav ochkunna köras med blyad bensin, medan en tredje klass blir fordon som inteuppfyller någotdera kravet utan får användas först efter särskild dispens. Förslaget får begränsade miljöeffekter, blir mycketkomplicerat att genomföra samt medför en rad problem för svenskt näringsliv,samhälle och för konsumenterna. Till förslaget har också fogats reservationer ochsärskilda yttranden från åtta av utredningens ledamöter och sakkunniga. Sedan bilavgaskommittén presenterade sina förslaghar den tyska regeringen tillkännagivit () sin avsikt att fr. o. m.den 1 januari 1986 tillämpa avgasreningsbestämmelser i som innebärblyfri bensin och katalysatorteknik, dvs. samma teknologi som används i ochJapan. Det är viktigt att observera att detta är närmare än densvenska bilavgaskommittén föreslagit för svensk marknad. Det undanröjer ocksåbehovet av en särskild schweizisk variant, eftersom blyfri bensin blirtillgänglig för svenska bilister utomlands - i och därmed med allsannolikhet även i övriga . har också brittiska RoyalCommission on Environmental Pollution presenterat sin rapport om bly i miljön.Man konstaterar i den att fr. o. m. reducerarblyinnehållet i bensin till 0,15 gr/1 (som i ) och attinriktningen skall vara att eliminera bly helt och hållet senast år 1990.Förhandlingar med denna målsättning har också påbörjats med ochär alltså i fas med det tyska beslutet. Det är också känt att det tyskabeslutet - t. v. informellt - välkomnats av flera EG-stater liksom också avSchweiz. Sedan bilavgaskommittén presenterade sitt förslag iår har alltså väsentliga förändringar inträffat i omvärlden, och förslagetsaknar därmed aktualitet. Jag ser det mycket angeläget att de förändringar som harinträffat utnyttjas positivt till att snabbare och effektivare lösa de hälso-och miljöproblem som bilavgaserna förorsakar. bör, enligt min mening, med all kraft uttala sittstöd för den tyska utvecklingen och sin avsikt att ansluta sig till denna,vilket kommer att bredda underlaget för en liknande utveckling i övriga Europaoch - inte minst viktigt - underlätta försörjningen av den svenska marknadenmed de speciella bensinkvaliteter som kommer att bli nödvändiga. En svensk anslutning kommer att bespara svenskakonsumenter och myndigheter avsevärda utgifter, som den svenskabilindustrin får möjlighet att konkurrera på lika villkor. blir depositiva hälso- och miljöeffekterna mycket större och tidigareläggs nära tvåår. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att tilljordbruksministern få rikta följande fråga: Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för attmöjliggöra en svensk anslutning till den tyska utvecklingen avseendebilavgasrening och övergång till blyfri bensin? 2 protokoll 1983/84:1-6 1983/84:4 av () till statsrådet om utnyttjandet av inhemsk skogsenergi: Såväl i praktisk tillämpning som ien rad utredningar har klart bevisats att det går attförena ett mycket omfattande uttag av skogsenergi med en ökad tillgång avråvara för skogsindustrin. är det i första hand bristen på lämpligaeldningsanläggningar och brister i marknadsorganisationen som förhindrar ensnabb ökning av användningen av skogsenergi. "Överskottet" på bränsleflis är mycket besvärandeför de företag som har satsat på att fullfölja en av energipropositionensviktigaste målsättningar- en omfattande användning av skogsenergi. Dessutom förloras många värdefulla arbetstillfällen genombristande avsättningsmöjligheter för skogsenergi, och vår bytesbalans försämrasgenom ökad bränsleimport. Denna mycket beklagliga situation har i huvudsak uppståttgenom missgrepp av den socialdemokratiska regeringen. Genom att envist vidhålla en onödigt stor kolsatsning ochge ett ensidigt stöd till torveldade anläggningar, som användningenav skogsenergi ytterligare byråkratiserats, har regeringen skapat en osäkerhetavseende skogsenergi som fått långtgående negativa effekter för bådesysselsättning och samhällsekonomi. Det är ytterst angeläget att åtgärder snabbt vidtas föratt öka utnyttjandet av den värdefulla tillgång som skogsenergin utgör.Eldningsanläggningar för skogsenergi måste stödjas på samma sätt som torveldadeanläggningar. Momsen måste bort på alla inhemska bränslen. Kolet måstebeskattas efter samma grunder som oljan. Utvecklingen av brännare förbiopellets måste påskyndas och uppbyggnaden av en effektiv marknadsorganisationför skogsbränsle stödjas. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att tillenergiministern få ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att säkraoptimalt utnyttjande av inhemsk skogsenergi före t. ex. ett miljökrävandeimportbränsle som kol? 1983/84:5av () till försvarsministern om vissa anskaffningar tillförsvaret: försvarsbeslut från 1982har redan ifrågasatts på grund av den ekonomiska utvecklingen. Särskilt oroandesynes vara att luftförsvaret kan drabbas kraftigt, trots att försvarsbeslutetunderströk luftförsvarets ökade betydelse. Till en mindre del är urholkningen av försvarets köpkraften följd av att fastställde en något lägre ram förmilitärt försvar. godtog en sådan lägre ram, under förutsättningatt minskningarna togs ut i form av minskat byggande, hårdare rationaliseringoch andra besparingar i fredsorganisationen. Däremot ville hållauppe effekten i krigsorganisationen. I fråga om ubåtsskyddet kan enambitionshöjning i förhållande till försvarsbeslutet åstadkommas genom detextra tillskott på 250 miljoner som överenskoms mellan regeringen ochmittenpartierna . Behovet att rationalisera inom försvaret är stort. Justörre brister vi riskerar att få inom krigsorganisationen vad gällerkvalificerade förband, desto angelägnare är det att anslagna medel verkligenanvänds rationellt. Tyvärr stoppades ett antal besparingar i fredsorganisationeninför försvarsbeslut. Tillsammans innebar dessa uteblivna besparingaratt betydande belopp, som annars skulle ge effekt i krigsorganisationen, istället binds i en för stor fredsorganisation. Att öka försvarsanslagen bör vara en åtgärd som aktualiserasförst sedan besparingsmöjligheter inom fredsorganisationen och över huvudrationaliseringar tagits till vara fullt ut. Från har pekats påmöjligheterna att differentiera normer för kasernutrymmen med hänsyn till hurstor andel av fredsförbandets värnpliktiga som verkligen bor på kasern. Ävenandra normer i fråga om fredsförbandens byggnader bör kunna differentieras. Från har framförts förslag omdirektrekrytering till civilförsvaret av omkring 2 000 annars värnpliktiga perår. Genom en sådan åtgärd vinns två saker. Civilförsvaret skulle få en ytterstvälbehövlig föryngring, och utbildningskostnaderna skulle minska eftersomutbildningen där är väsentligt kortare. Motiven för att övergå till viss direktrekrytering tillcivilförsvaret är nu starkare än de tedde sig 1982 - dels på grund av attförsvarsekonomin är långt mer ansträngd än man då förutsåg, dels på grund avatt "överskottet" av värnpliktiga synes bli ännustörre än som angavs i försvarsbeslutet. Nya beräkningar tyder på att de storaårskullarna förstoras ytterligare. Detta kostar pengar, menmed förslag om direktrekrytering till civilförsvaret kan dessaextra kostnader reduceras. Nya beräkningar visar att försvarets ekonomi är långtsämre än någon förutsett. Den del som hänför sig till ramminskningen ärmedveten och en följd av riksdagsbeslut. Den delen bör motsvaras av ökadrationalisering och andra beslutade förändringar. Långt större belopp hänförsig till främst tre andra faktorer: devalveringen, den även i övrigt förändradedollarkursen samt momshöjningen. Det är ostridigt att devalveringen och dollaruppgången iövrigt har inneburit kraftiga fördyringar. De order som tecknats för import, t.ex. av radarstationer, antogs kosta ett visst antal miljoner. Men genomvalutaförändringarna blir kostnaden i kronor väsentligt högre än man räknatmed. Självfallet får detta konsekvenser för vad som reellt kan inrymmas inom debeslutade försvarsramarna. I ettsådant läge bör man diskutera akuta insatser, som omplanering. ytterligare förbandsindragningar och"engångsanslag" för att förhindra sådana ingrepp som anses alltfördrastiska. Som exempel på ett ändamål som skulle kunna motivera"extraanslag" kan nämnas radar för övervakning av havsytan ochluftrummet på låg höjd. har mycket stora brister i dessa avseenden.Dessa brister är avsedda att avhjälpas genom anskaffning av enlågspaningsradar, kallad PS-870. Systemet har stor betydelse för luftförsvaretoch för den övervakningen, men också för civilförsvaret då brister i radarövervakningendirekt minskar möjligheterna att försvara befolkningen vid flyganfall. Och utansådan övervakning blir skyddsrummen meningslösa. PS-870 synes vara ett av de system som ser ut attförskjutas i tiden i den försämrade försvarsekonomin. Det är mycket olyckligt,eftersom behovet av att övervaka vårt territorium tillmäts ökad vikt. En stordel av radarstationerna kan bli försenade, som anskaffade stationerinte kan tas i bruk om pengarna inte räcker till de erforderliga byggnadsarbetena. I försvarsbeslutet underströks det ökade behovet avluftförsvar. Stormaktsblockens kapacitet för lufttransporter - bådetransportflygplan och helikoptrar - ökar. I fråga om attackflyg pågår enkraftig utveckling hos mot ökade räckvidder, större lastförmåga ochbättre precision, områden där Nato tidigare dominerade. Också jaktflyg innebärett ökat hot genom att moderna radar- och stridsledningsflygplan, typ AVACS ochmotsvarande, innebär att en angripare kan leda sin jakt långt effektivare än förr.Vidare tillkommer kryssningsrobotar som ett nytt hot. Mot den här bakgrunden beslöt 1982 att behållatolv jaktdivisioner, varav åtta skall förses med den nya , medan deövriga behåller dagens J 35 Draken, som modifieras så att den kan användas tillmitten av . diskuterar man om att ta bort de fyraDrakendivisionerna. Riksdagsmajoriteten beslöt att den tolftedivisionen skulle utgå. De övriga tre finns i . En nedläggning även av de resterande tredivisionerna Draken vore utomordentligt allvarlig. Ett sådant beslut skulleinte bara innebära att vår jaktkapacitet reduceras med en tredjedel iförhållande till försvarsbeslut. Det skulle också ge en dramatiskförsvagning i . En nedgång till åtta divisioner skulle betyda en kraftignedgång i vår förmåga att skydda oss mot anfall genom luften och att kunnaavvärja kränkningar vid neutralitet och i fred. In skulleförmågan öka igen, genom att JAS innebär att alla divisioner kan användas förbåde jakt. attack och spaning. Det kan inte vara rimligt att ge ett så svagtluftförsvar för andra halvan av . Och det vore märkligt att utlämnaSydsverige på detta sätt, eftersom bara en jaktdivision skulle finnas söder omNorrköping. Även vid behov av besparingar bör därför storaansträngningar göras att behålla Drakendivisionerna. Försvaret har kanske mer än någon annan del avstatsförvaltningen en långsiktig planering. Den möjliggör ett rationelltutnyttjande av anslagna medel, så att det är balans mellan olika åtgärder. förändringar görs blir det obalanser - som det tidigarenämnda exemplet att radarstationer köpts men att pengarna sedan inte räcker tillatt sätta upp dem. Försvarsbeslutet underströk vikten av långsiktigplanering. Den dittillsvarande priskompensationen visade sig olämplig. Vissa år- med reallönestegringar-urholkades försvarets köpkraft, medan försvaret istället "överkompenserades" med reallönesänkningar. I storpolitisk enighet beslöt man om ett förändrat kompensationssystem, främst innebärandeatt lönerna ersattes i särskild ordning. Anser man att försvaret blir för dyrt är det rimligastyrinstrumentet att minska ramen. För varje ekonomisk nivå kan då görasavvägningar som ger för varje nivå bästa möjliga effekt.