prot · G70996 · 1983-12-31 00:00:00 — i har frågat om jag anser mig kunna försäkrasvenska folket om att vår sjukvårdsberedskap i krigsfall under det närmasteåret är tillfredsställande och, om inte, på vilket sätt jag är beredd attåstadkomma en annan och bättre tingens ordning. Den1 besvarade jag en till chefen för försvarsdepartementet ställdfråga av om hälso- och sjukvårdens beredskap i krig. Jag framhölldå, att även om sjukvårdsberedskapen fick anses vara ganska god inom vissaområden, mycket återstod att göra, men att vi genom försvarsbesluthade fått en fast grund för att förbättra beredskapen inom detta förtotalförsvaret så viktiga område. 1982års försvarsbeslut bygger på principen att den som har ett ansvar förverksamheten i fred också skall ha det i krig. Grunderna för vår sjukvård ikrig är de resurser som byggs upp för den fredstida hälso- och sjukvården.Genom beslut har sjukvårdshuvudmännen ansvaretför ledningen av hälso- och sjukvården i krig på lägre regional nivå. Detinnebär att deras ansvar i fred kvarstår även i krig och därför är en naturliguppgift i direkt anslutning till deras fredstida ansvar och verksamhet. 1982års försvarsbeslut innebär en satsning för att avhjälpa vissa brister i vårhälso- och sjukvårdsberedskap. Denna satsning kommer att fullföljas, även omjag i årets budgetproposition (prop. 1983/84:100 bil. 7) anser att Om sjukvården i krig medelsbehovettillfälligt kan minskas för /85 mot bakgrund av riksdagensbeslut om vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m. 1983/84:40). En väl fungerande försörjningsberedskap är en viktigförutsättning för en bra sjukvård i krig. Regeringen har den 10 november 1983godkänt en överenskommelse mellan staten och sjukvårdshuvudmännen som innebäratt sjukvårdshuvudmännen bygger upp beredskapslager av sådan förbrukningsmaterielsom är oundgängligen nödvändig i krig. och Landstingsförbundethar gemensamt fastställt en materielplan som grund för uppbyggnaden avberedskapslagren. Med utgångspunkt i nämnda överenskommelse och materielplanträffas nu avtal mellan staten och resp. sjukvårdshuvudman omberedskapslagringen, vilken byggs upp som en reserv utöversjukvårdshuvudmännens normala driftlager. Staten kommer därvid att ha insyn iverksamheten. En överenskommelse har också träffats mellan staten ochsjukvårdshuvudmännen som syftar till att dessa tar över ansvaret även förberedskapslagring av s. k. varaktig sjukvårdsutrustning. Genom beslut har regeringen ställtmedel till förfogande för vissa studier som töt beredskapen i fråga omförbrukningsmateriel. Avsikten med dessa är att klarlägga möjligheter till bl.a. inhemsk produktion, ransonering och återanvändning av sådan materiel. Enpreliminär redovisning av dessa studier skall lämna senast den1 september . har i sin interpellation flitigt citeratsocialstyrelsens programplan och tagit fram brister som framhålls där. 1programplanen kan dock utläsas även vilka åtgärder som har genomförts ellerhåller på att genomföras för att förbättra beredskapen. Den försvarskommitté som kommer att tillkallas skall bl.a. överväga och lämna förslag om hälso- och sjukvården i krig. Kommittén skallockså pröva formerna för sjukvårdshuvudmännens medverkan i totalförsvaret. Sammanfattningsvis vill jag säga följande. För ett årsedan redovisade jag i att sjukvårdsberedskapen var ganska god inomvissa områden. kan jag konstatera att den har förbättrats. Detta arbetekommer självfallet att fortsätta, eftersom det är en angelägenuppgift att ytterligare förbättra vår beredskap inom detta område. 9GUNNAR i (m): Tillåt mig att, som bruket är, tackastatsrådet för svaret på min interpellation. Tillåt mig därnäst atttillfoga att det tyvärr kanske inte är så mycket att tacka för. Ja, statsrådet , jag har i min interpellationtillåtit mig att "flitigt citera" senaste programplanmed de brister som framhållits där. Det är faktiskt så, , attinterpellationer är ett av instrumenten för kontrollmakt, och i dethär fallet skulle man kunna interpellera nästan oavbrutet för att få insyn iett av de allvarligaste bristområden som regeringen - vilken regering det än är- bär ansvar för. Jag har tidigare frågat statsrådets företrädare, , och fått otillfredsställande svaräven av henne. Det fick jag också av er, fru statsråd, i februari förra året.Även har ställt frågor, , och då speciellt omavtalet med sjukvårdshuvudmännen. har jag på nytt försökt få klara besked,inte bara svävande uttalanden, av statsrådet - om det faktiska läget,inte om avtal och slika formaliteter som i den nya förhandlingssoffan pratasfram mellan och den ledsamma inrättning som kallas statensförhandlingsnämnd. förde och jag ett samtal idenna fråga, medan den brittiska flottstyrkan var på väg mot . samtalar och jag mot bakgrunden av oförklarliga händelser iden skärgård där jag själv för några och . sedan hade ansvaret föruppgiften att - då som med alldeles otillräckliga materiella resurser-improvisera omhändertagandet av soldater och civilbefolkning i det ögonblickde första skotten skulle avlossas. Vi har vår femte kvinnliga sjukvårdsminister på åttaår. Jag förmodar att regeringsbildarna främst velat försäkra sig om personer,som kunde tänkas svara för det som amerikanerna brukar kalla "tender,loving care" eller på svenska "öm och kärleksfull omvårdnad".Det är något som jag också verkat för i min dagliga gärning. Men när det gällersjukvården i krig och uppgiften att hantera är detta tyvärrinte nog. Då behövs det fastmera järnvilja och hårdhandskar. Vad jag har frågat statsrådet om är hur god vårsjukvårdsberedskap under detta år är. På det har jag fått ett svar där dettalas om "överenskommelser", "planer" och"avtal", om vad sjukvårdshuvudmännen skall företa sig, enöverenskommelse , en materielplan - när? - ett "avtal"som träffas "nu", vad detta nu kan betyda. För två månader sedanställde regeringen medel till förfogande för "vissastudier" av beredskapsläget. Vad är det ni håller på med egentligen? Setill att det skaffas i stället! Avslutningsvis berättar statsrådet att sjukvårdsberedskapenför var "ganska god inom vissa områden". sägs denvara "förbättrad". Ja, det skulle väl bara fattas annat! Det voreväl orimligt om den till råga på allt skulle vara försämrad. meddelarstatsrådet att medelsbehovet "tillfälligt kan minskas" för detkommande budgetåret. Statsrådet har i sitt svar inte lämnat någrakonkreta uppgifter om vad "överenskommelsen" av den 10 november 1983i sak innebär, inte heller om det "avtal", som "nu" skallträffas, och om vilket statsrådet stolt framhåller att "staten kommer attha insyn i verksamheten". Ja, det skulle väl bara fattas annat! För det ärväl i alla fall än så länge staten, dvs. riksdag och regering, som har ansvaretför medborgarna i händelse av krig, inte . Denuppgivenhet" för utomparlamentariska organisationer, som statsrådet -liksom många andra politiker - ger uttryck för, är oroande och har väl sammabakgmnd som det här ofoget med ramlagar, som vi alltför länge drabbats av, mensom - om det nu är allvarligt menat - den nye Om sjukvården i krig Om sjukvården i krig justitieministerndess bättre antyder en begynnande tveksamhet inför i sin överlämnadeproposition 1983/84:119. Statsrådet svar bekräftar i stortsett - utom just i vad avser slutandet av "överenskommelser" och"avtal" - den nattsvarta bild av sjukvårdsberedskapen i krig somframgår av under ämbetsmannaansvar avgivna program för hälso-och sjukvården, och hälsoskyddet i krig avseende åren1984-1989. De här åren får det i alla fall inte bli något krig innan man: hunnitlägga fram beredskapsplaner, genomföra tidsödande förhandlingar, fåtttillräckliga personalresurser, skaffat "egentiig" diagnostik- ochbehandlingsutrustning för vårdannexen och eventuellt lyckats ta fram en"grundsyn" för skydd mot biologiska stridsmedel samt hunnit"bearbeta" planeringen av sjukvård vid insats av kärnladdningar samtkemiska stridsmedel och till slut även, , hunnit "kartiägga"försörjningsberedskapen för sjukvårdsmateriel och läkemedel vid en långvarigförsörjningskris. Jag har bett statsrådet svara på frågan omstatsrådet anser sig kunna försäkra svenska folket att vår sjukvårdsberedskap ikrigsfall under det närmaste året är tillfredsställande. På den frågan har jaginte fått något svar, vilket är begripligt, eftersom svaret uppenbarligen ärnej. Jag har också bett statsrådet ange på vilket sätt hon är beredd attåstadkomma en annan och bättre tingens ordning. På detta är svaret alltså attregeringen har godkänt en överenskommelse och är i färd med attträffa ett avtal, som ger staten "insyn" i landstingens förehavanden.Socialstyrelsen har också fått medel för vissa "studier", som skallredovisas , och så skall vi få ännu en försvarskommitté, som skall"pröva formerna för sjukvårdshuvudmännens medverkan itotalförsvaret". Låt oss hoppas att den kommittén skall få tillfälle attsammanträda, innan händelseutvecklingen själv "prövar" dessa former. Omsorgen om de närvarandes sinnesfridförhindrar mig att ge en adekvat formulering av vad jag tycker om denverklighet som statsrådets svar tjänar till att dölja. Men alla de som nästandagligen på sina TV-skärmar ser hur det ser ut i - där även behjärtadesvenska läkare och sjuksköterskor heroiskt söker lindra fasorna - kan ha skälatt fråga sig hur det skulle se ut här hemma "om kriget kommer" ,eller . Och den frågan bör ni ställa er själv, fru statsråd! Om jagvore i ert ställe skulle min nattsömn inte vara särskilt god. Jag tror i likhet med i Värmdöatt det inte går att klara detta problem med bara öm och kärleksfull omvårdnad,det behövs andra insatser också. Det försvarsbeslut som fattades 1982 innebär ju ensatsning för . Mindre än halva perioden har gått, ochgenomförandet pågår. Vid periodens slut bör således dessa brister kunna varaavhjälpta. När jag sade att flitigt citeradesocialstyrelsens programplan om de brister som finns var det korrekt, men hansade inte något om det somhåller på att genomföras. Därför vill jag nämna något om detta. Årligengenomförs t. ex. på olika håll i landet i regi och undermedverkan av vissa frivilliga försvarsorganisationer och sjukvårdshuvudmännenm. fl en omfattande utbildningsverksamhet för hälso- och sjukvården ochhälsoskyddet i krig. Engod läkemedelsförsörjning är också en viktig förutsättning för sjukvården ikrig. Fram kommer behovet av läkemedel för en krigssituation attkunna säkerställas. Andraåtgärder som vidtagits för att förbättra sjukvårdsberedskapen är uppbyggnadenav s. k. operationsannex. Det innebär att materiel anskaffas och lokalerförbereds för att komplettera de fredstida akutsjukhusen, så att den omfattandekirurgiska verksamhet som sannolikt blir nödvändig i krig skall kunnagenomföras. NärGunnar och jag senast hade en debatt i kammaren om detta hälsade GunnarBiörck med tillfredsställelse den utredning om socialstyrelsensberedskapsuppgifter som skulle lämnas. Den kom och gäller ansvaroch uppgifter inom beredskapsområde. Detta betänkande harremissbehandlats och håller nu på att beredas i regerings-kansHet i en särskildarbetsgrupp. Närdet gäller skyddsåtgärder mot biologiska stridsmedel har i ensärskild publikation redovisat sin syn på nuläget i fråga om skyddet motbiologiska stridsmedel inom den civila delen av totalförsvaret. Styrelsen harett övergripande ansvar för att samordna de civila skyddsåtgärderna mot sådanastridsmedel. Varje myndighet som berörs har det närmaste ansvaret inom sittkompetensområde. Skyddet mot B-stridsmedel skall i princip bygga på defredstida resurserna, främst de för hälsoskydd, epidemibekämpning ochinfektionssjukvård. Ävenom situationen inte är tillfredsställande, det är ingen som har påstått det,tycker jag ändå att detta är en utveckling i rätt riktning. Som jag sadeinledningsvis är förhoppningen att vi skall kunna avhjälpa bristerna under denfemårsperiod som försvarsbeslutet gäller. Tillslut, herr talman, vill jag försäkra att jag sover gott omnätterna. 11 iVärmdö (m): Jag tackar för de ytterligare upplysningar som statsrådet här har gettoch som skall föreställa den gynnsamma sidan av utvecklingen. Jag är medvetenom att det kanske är svårt för den som inte har en lång verksamhet inomsjukvården bakom sig att konkret föreställa sig de problem som ett krig skaparför civilbefolkningen, fömtom för militärerna själva. Jaghar funderat litet grand på vad jag skulle önska att statsrådet utöver att se till att det skrivs överenskommelser och avtal. Jag undrarom inte statsrådet borde fara ut i provinsen, överraska länsstyrelseroch civilbefälhavare och sägs till dem: fäller en fientlig maktbomber över den här staden, 2 000 människor dör och 10 000 skadas,länslasarettet brinner. 4Riksdagens protokoll 1983/84:95-98 Det är väl ungefär vad som skullekrävas för att man även på adminstrativt håll skulle få en mera realistiskuppfattning om hur bråttom det är att få saker och ting gjorda. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Föredrogs och hänvisades Proposition 1983/84:121till näringsutskottet 4 § Föredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkanden /84:17-22 betänkande1983/84:10 betänkanden /84:11-14 Utbildningsutskottetsbetänkande /84:13 betänkande 1983/84:23Arbetsmarknadsutskottets betänkanden /84:13-15 Bostadsutskottetsbetänkanden /84:13-15 5 § Anmäldes och bordladesPropositionerna 1983/84:116Gymnasieskola i utveckling 1983/84:118Fristående skolor på gymnasial nivå 1983/84:126Ändringar i det kontanta arbetsmarknadsstödet m. m. 1983/84:127Förbättrad studiehjälp och vissa sjukförsäkringsfrågor 1983/84:132Anslag till statens bakteriologiska laboratorium m. m. 1983/84:133Kommunalekonomiska frågor 6 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1983/84:126av () till socialministern om enskilda initiativ inom den socialasektorn: Intresset för alternativ inom vårdoch omsorg har ökat, inte bara från allmänhetens sida. Även kommuner ochsjukvårdshuvudmän uppskattar och använder sig av den enskilda sektornsvårdutbud. Men företrädare för regeringen, bl. a. statsminister ochsocialminister , har tagit avstånd frånprivata initiativ inom vård- och omsorgssektorn. Man har då i stället för attutgå ifrån svenska förhållanden hänvisat till situationen i andra länder, bl.a. , med helt andra förutsättningar och framhålUt sådant som för oss iSverige ter sig negativt. Från moderata samlingspartiets sidahävdar vi att alternativ till offentiigt bedriven vård och omsorg är positivtav flera skäl. Det främsta skälet är socialt betingat och hänför sig tillbehovet av ökad valfrihet för de enskilda människorna. Alternativen stimulerartill framåtskridande och förbättringar också inom den offentliga sektorn ochter sig dessutom ekonomiskt fördelaktiga. Vi har också klart slagit fast att inom ramen för denframtida socialpolitiken måste tryggheten sättas främst oavsett inkomst ellersamhällsställning. Vi föreslår därför en reformering avsocialförsäkringssystemet, som innebär att kostnaderna för den enskilde iprincip skall vara lika, oaktat om vederbörande får vård i offentlig ellerenskild regi. Vi har vidare understrukit att statsbidrag och kommunalabidrag skall vara neutralt utformade och inte favorisera offentligthuvudmannaskap. Detta gäller t. ex. barnomsorg, äldreomsorg och äldrevård,ungdomsvård och missbruksvård. Den socialdemokratiska regeringen har på viktiga punkteraviserat eller lagt förslag som försvårar eller omöjliggör alternativ inom densociala sektorn. Barnomsorgen och tandvården är ett par uppmärksammade områden.Nu planerar regeringen att försvåra eller omöjliggöra privatläkarnas verksamhet.Landstingen föreslås bestämma hos vilka privatiäkare patienterna skall komma iåtnjutande av ersättning från sjukförsäkringen. Med andra ord planeras engigantisk landstingssocialisering av privatläkarkåren genom en ekonomiskutpressning som ytterst drabbar patienterna. Fritidspraktikerna skall bort,och övriga privatpraktiker skall uppenbarligen avskaffas . Från moderat sida tar vi bestämt avstånd från detta den s.k. Dagmargrup-pens förslag. Vi gjorde det med anledning av proposition66, där inte bara de privatpraktiserande läkarna nämndes. Även begreppetprivata vårdgivare användes. Jag villmot den anförda bakgrunden fråga socialminister : Vill statsrådetredogöra för i vilken omfattning och på vilka grunder regeringen kan tänka sigenskilda initiativ inom den sociala sektorn? Är statsrådetberedd att bidra till en sådan reform av socialförsäkringen som innebär att enlika stor ersättning från sjukförsäkringen följer patienterna, oavsett omvården sker i offentlig eller enskild regi? förelägga förslaget att sjukvårdshuvudmännen skallbestämma vilka privatpraktiker som skall ha rätt till ersättning frånsjukförsäkringen för utförd vård, dvs. att införliva de privatpraktiserande tandläkarna i sammaersättningssystem? Om svaret ärja, är detta skälet till att den aviserade propositionen om den framtidatandvården skjutits ? OmDagmargruppens förslag avses bli genomfört, vilket år är det tänkt att träda ikraft? 1983/84:127av () till utrikesministern om konflikten i : har vid 1981ifrågasatt om inte FN:s fortsatta erkännande av Pot-regimen innebar etthinder för en lösning av problem inom FN:s ram. Det framhölls därvidatt denna regim, som störtats genom den vietnamesiska invasionen, hade varitsällsynt avskyvärd. Det var en regim med "totalt förakt för mänskligarättigheter". Sverigeframhöll vid 1982, att vårt land inte betraktade denkoalition som bildats i opposition mot ockupatin som enregering. Den har inte kontroll över det land den säger sig representera.Dessutom är det "uppenbart att den väsentligen grundade sig på den regimvars grymhet och barbari upprört en hel värld". Sverigehar vid upprepade tillfällen förklarat att man under nuvarande omständigheterinte betraktar någon regim som legitim representant för folk. Därförstödde inte fullmakterna för någon grupp eller regim som gjorde anspråkpå att tala för i FN. Att avstått vid omröstning omKampucheas representation i FN och anslutit sig till concensus i godkännande avFN:s fullmaktskommittés rapport, skulle enligt röstförklaring ses motdenna bakgrund. Godkännandet av rapporten har inneburit att det av Potstödda Demokratiska har behållit sin plats i FN. Detfinns emellertid anledning att överväga en annan hållning i denna fråga,nämligen att verka för att varken Demokratiska eller FolkrepublikenKampuchea tills vidare skall ha någon plats i FN. Iett svenskt inlägg sade ambassadör i FN:sgeneralförsamling att såväl som ASEAN-länderna visat att de önskat nåen lösning av Kampucheaproblemet. Alla inblandade borde engagera sig i endialog som kan lägga grunden till en politisk lösning som åter kan geKampucheas folk rätten att självt utforma sin framtid, underströks från svensksida. Ett flertal av dessa länder har vädjat om stöd för enförhandHngsuppgörelse som leder till fredliga relationer, neutralisering ochekonomisk utveckling. för , och har i en skrivelse till statsministerOlof bett regeringen att ta initiativ till att sökamedla i den komplicerade konfliktsituation som råder i . Detåberopades från kommittén, att skulle kunna spela en positiv roll föratt åstadkomma en förhandlingslösning med hänsyn till vår alliansfrihet ochvåra relationer till berörda och inblandade länder. Sverigeär f. n. en av de största bidragsgivarna till FN:s hjälpprogram i Kampuchea.Regeringen beslutade i början av detta år att bidra med 12 milj. kr. Detta bidrag har lämnats i form av humanitärt stöd tillFN:s jordbruks- och livsmedelsorganisation för insatser inom jordbruket ochvaccination av boskap, till för insatser inom hälsovård,primärundervisning och för vattenförsörjning till internationellalivsmedelsprogrammet för livsmedelsinsats och till UNHCR för hjälp tillåtervändande flyktingar. Någotutvecklings- eller återuppbyggnadsbistånd har däremot inte lämnats tillKampuchea. Medanledning av vad som här anförts får jag till utrikesministern ställa följandefrågor. Hur bedömer regeringen möjligheterna att kunnauppnå en förhandlingslösning av konflikten i ? Är regeringen beredd att genom medling eller påannat sätt verka för en sådan fredlig lösning? Ingår det i regeringens planer att lämnaytterligare humanitärt bistånd och/eller utvecklingsbistånd till ? Är regeringen beredd att verka för att Kampucheasplats i tills vidare står obesatt? När och under vilka förutsättningar kandiplomatiska förbindelser med komma till stånd? 7 § Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1983/84:402av (vpk) till justitieministern om massmediasarbetsmöjligheter i samband med händelserna i : Den militära aktiviteten i samband med händelsernai har inneburit långtgående inskränkningar i rörelsefriheten försvenska medborgare. Det gäller såväl den lokala befolkningen somrepresentanter för svenska massmedia, t. ex. TV. Detta har genomförts utan attberedskapslagar satts i kraft och utan en klar hänvisning till vilka andralagar som åberopats. Enligtuppgifter från sydsvenska journalister har emellertid ett TV-team från () av svensk militär tillåtits filma på den 6mars 1984. Vilkalagrum gäller som detta och tillämpas de olika för och ? 1983/84:403av () till statsrådet om åtgärder för attförhindra nedläggning av : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att bidratill att rädda den sista skolan med vertikal organisation ()? 8§ Kammaren åtskildes .