prot · G70932 · 1983-12-31 00:00:00 — Vi för vår del vill understryka all det är väldigt viktigtoch angeläget all man även i framliden kan ha möjlighet all bygga i glesbygden.Jag vill nämna tre skäl för detta. För det första skapar man en levande landsbygd, däravfolkningen kan brytas, och vi kan ha befolkning i delar av vårt land somannars skulle avfolkas. För del andra utgör byggande i glesbygd ett underlag förservice, en livsnödvändig service för dem som fortfarande skall leva och bo idessa områden. För del tredje får man inte så sällan en myckel bättreboendemiljö om man bor på det här sättet. De inskränkningar som råder närdel gäller glesbebyggelserällen - som kan ses som ett uttryck för vissaambitioner -grundar sig på en ökad styrning, och del leder i sin tur tillminskad valfrihet för de enskilda människorna. Jag kan ioch för sig instämma i all del är bra alt man ur olika synvinklar studerarglesbebyggelsens effekter och omfattning. Men del räcker inte! Det sägs ocksåall del är kommunerna som skall bedöma vad som skall byggas och inte byggas,men i grunden är del trots allt lagstiftningen som reglerar och styr deltaområde. DelPBL-förslag som ligger hos lagrådet innehåller, enligt min uppfattning, ingenuppmjukning ulan kanske tvärtom skärpningar när det gällerglesbebyggelserällen. Därför är del angeläget all just nu gör ettultajande i den riktning som vår reservation anger. Del är angelägel allriksdagen anvisar i vilken riktning lagstiftningen skall påverkas och utformas.Del är denna påverkan som, i detta läge, är av vikt. Därför finns alla skäl allbifalla den reservafion som är fogad till bosladsulskollets belänkande nr 1, Jag yrkaralltså bifall till reservationen. Planeringen av bebyggelse i glesbygd 65 KJELLMATTSSON (c): Ibetänkande 1 från bostadsutskottet behandlas en rad yrkanden som rörbyggnadslagstiftningen. Eftersom det har avlämnats en remiss tilllagrådet angående en ny plan- och bygglag är del ganska naturligt alt ulskolletresonerar så, all frågorna återkommer till en mer ingående granskning i sambandmed alt har alt la ställning till en kommande proposition. Vihar från reserverat oss på en punkt, tillsammans med moderaternasföreträdare, nämligen beträffande den fråga som hartalat om. Vi konstaterar all vi har haft en positiv utveckling under ett antalår, inte minst efter del riksdagsbeslut som fattades med anledning av enproposition från dåvarande bosladsminislern och som gav möjlighettill utökad glesbebyggelse. Del möjliggjordes genom en tillfällig ändring ibyggnadslagen i avvaktan på en mer omfattande genomgång avbyggnadslagstiftningen i dess helhet. Detförhållandet all vi reserverat oss och inte avvaktar propositionen om ny plan-och bygglag är motiverat av att del lagförslag som remitterats till lagrådetgår i motsatt riktning och medför skärpning av kommunernas grepp om bebyggelsenäven utanför delaljplanelagda områden. Vihar den principiella uppfattningen - och jag kan i stort sett ansluta mig tillde motiv som framförts av - all det, i de områden därsamhällets intresse av all förändra markanvändning till annat ändamål inte ärsärskilt starkt uttalat, bör finnas möjlighet för enskilda att få uppförabostads- eller fritidshus och att det är kommunerna som skall anföra despecificerade skäl som talar mot tillstånd till byggnadslov. Det är detta somvi i tidigare diskussioner har kallat omvänd bevisbörda i fråga om glesbebyggelse.Eftersom det önskemålet inte är fillgodosell i lagrådsremissen har vi ansettdet angeläget alt ges möjlighet all gedenna sin uppfattning till känna. Jagvill med detta yrka bifall till reservationen på denna punkt och i övrigt tillutskottets hemställan. Planeringen av bebyggelse iglesbygd Anf.66 PER (): Till de debattämnen som med relativt storsäkerhet återkommer till varje hör numera frågan om förslag tilländring i byggnadslagen, så alt rätlen alt bygga och bo utanför planlagdaområden blir klart fastställd. Del är den rubricering som brukar använda. I debatten hitintills har egentligen inga nya argumenttillförts, och saklägel är precis som beskrev det, att fråganmed alldeles bestämd säkerhet kommer igen i del lagförslag som vi inom kortkommer alt la ställning till, del lagförslag som vi kallar för PBL -förslag till ny plan-och bygglag. Vi har den uppfattningen att del inte finns skäl alt idetta läge binda den kommande hanteringen. Man bör, enligt vår mening, avvaktaregeringens proposition. Då finns del, för dem som inte är nöjda med förslageti den delen, motionsrält. Mot denna bakgrund och med hänvisning tillulskotlsbetänkandet ber jag att få yrka avslag på reservationen och bifall tillhemställan i bosladsulskollets betänkande. 67 (): Det är ju inte alls ovanligt att man även under ettpågående arbete med ny lagstiftning ger sin åsikt till känna för att på delsättet vägleda lagstiftarna, och det är därför som vi har reagerat. Jag vill citera tre avsnitt ur - som nuligger hos lagrådet -vilka belyser hur utvecklingen kan gå när det gällermöjlighet alt bygga i glesbygd. På s. 298 säger bosladsminislern: "Det gäller alltsåalt finna ett nytt prövningssyslem som gör del möjligt att ändå ha kvar ettlika starkt samhällsinflylande som . Strävan bör alltså vara att del ipraktiken skall vara möjligt all med uppnå samma effekter som f.n." Det låter alltså ganska betryggande, men del andas ingenuppmjukning. Jag vill vidare citera från s. 299: "Även om marken i och försig skulle anses vara lämplig för bebyggelse, bör det finnas möjlighet förkommunen att ändå vägra lov." På s. 300 slår det: "All man t. ex. skall kunnaåberopa kommunalekonomiska skäl för avslag anser jag vara heltnaturligt." Dessa tre korta citat speglar,enligt min uppfattning, en annan grundinställning i de här frågorna, och detär detta som jag tycker är oroande. Därför anser jag all det finns skäl allredan nu markera den åsikt och den riktning som vi härmed har gett till känna. Anf.68 PER (): uttrycker missnöje med alldet inte går all citera något ur PBL-förslaget som innebär en uppmjukning. Föratt det inte skall slå oemotsagt vill jag då uttrycka att jag känner visstillfredsställelse med att just detta inte är föremål för någon uppmjukning. Istället för all la de här citaten tror jag alt det skulle vara av värde för denfortsatta debatten. , om ni i stället funderade litet över hur ni vill ordna del sominnebär att den kommunala beslutanderätten skall luckras upp. För det niegentligen vill är att ordna det på ett sådant sätt alt var och en skall fåbygga precis hur den vill. Jag tror att det vore av värde att ni litet närmarepreciserade hur detta skall förenas med beslutanderätt, i stället förall citera ur PBL-förslaget. 69 (): Såvitt jagkänner till har vi inte föreslagit all var och en skall bygga precis som hanvill. Del måste självfallet finnas regler och anvisningar som fyller rimligakrav i olika hänseenden. Men vad vi är oroade över är att del kommandePBL-förslaget kan innebära en skärpning jämfört med de nuvarande förhållandena,och del anser vi är illavarslande. 70 PER (): Det är utmärkt att här säger alt det skall finnasregler och anvisningar. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslutetredovisas efter behandlingen av bostadsutskottets betänkande 5.) Kammarenövergår nu fill att debattera bostadsutskottets belänkande 3 om regler ombyggande m. m. 72 (): Vi har i den kanske allra högsta ulrymmesslandarden när delgäller bostäder. Vi har en planslandard som innebär en mycket högnyexploaleringsslandard. Detta gäller galor, gångvägar, dagval-tenledningar,parker, lekplatser, antalet parkeringsplatser och mycket annat. Del är enligtmin mening fullt möjligt att sänka denna standard och därigenom sänkabyggkostnaderna väsentligt - kanske - ulan all boendemiljön på någotsätt försämras. I många fall skulle del innebära en klar förbättring, eftersomdel kunde bli mer grönska och mindre asfalt. Bostädernasutformning styrs fill stor del av bosladsslyrelsens lånekungörelse ochplanverkels Svensk byggnorm. En myckel stor del av byggnormens föreskrifter ärresultat av beslut här i . Del gäller exempelvis normerna angåendesophantering, tillgänglighet och energi. När har fallat dessa besluthar man inte haft tillgång till material som visar hur detaljbeslämmelsernakommer att se ut, hur de påverkar produktionskostnaderna och därmedmedborgarnas direkta boendekostnader och statens kostnader förbostadssubventioner. Regeringen har alltså inte kunnat sätta in i ett större sammanhang och bedöma föreskrifternaur samhällsekonomisk synpunkt. Delta är en brist, enligt min uppfattning. Produktionskostnaden för en ny bostad uppgår till ca5 . Del innebär alt den verkliga boendekostnaden för enhyreslägenhet uppgår till . av denna kostnad genom räntesubventioner. Om vi jämför den verkligahyreskostnaden, dvs. , med genomsnittslönen i , finner vi attdenna genomsnittslön inte läcker hyreskostnaden. Jag menar all det är nödvändigt och ofrånkomligt all dennaproduktions-kostnadsutveckling bryts. Det kan endast ske genom enförutsättningslös omprövning av exploaleringsstandard, låneregler ochbyggnormer. Del är mot denna bakgrund som man skall se den moderata motionenom utvärdering av byggnormer, Utskottsmajorileten hävdar all planverket fortlöpandeomprövar gällande normer med hänsyn till fattade politiska beslut, tekniskutveckling m. m. Hur den meningen skall tolkas kan diskuteras. Men vad som intekan diskuteras är all den hittillsvarande utvecklingen bara resulterar i fleroch fler föreskrifter och fler och fler detaljerade bestämmelser. Det ärnormutveckling i , driven av statens planverk. All planverket skulleföreslå avskaffande av föreskrifter som är resultatet av riksdagsbeslut är enfrom förhoppning utan någon som helst förankring i verkligheten. Skall enutvärdering och en eventuell omvärdering av byggnormerna när del gällersophanlering, tillgänglighet och energi komma fill stånd, då krävs riksdagensuttalande. Jag kan inte tolka utskotlsmajoritetens skrivning på annatsätt än så, att dagens snårskog av bestämmelser i skall vara kvar och inte ens törs beställa en utvärdering för all få underlag för en bedömningav vad man får för valuta för normerna. Jag yrkar bifall till den moderatareservationen i bostadsutskottets betänkande nr 3. 73KJELL (): Bortsett från moderatledamöterna har vi iutskottet varit ense om.all avstyrka bifall fill den moderata motionen 1547. NärKnut talade för bifall till den reservation som avgivils med anledningav motionen, talade han om låneregler, om exploaleringsstandard och sedan ocksålitet om byggnormer. Han inledde med all tala om all vi har en myckel högulrymmesstandard, all vi har för myckel parkeringsplatser osv., men del handlarinte motionen om och inte heller reservationen. Motionen handlar om tre områdensom man vill ha utvärderade, nämligen normerna när det gäller sophanlering,tillgänglighet för handikappade och energiområdet. Utskottet gör den allmänna bedömningen att vi fårmöjlighet alt diskutera de här frågorna i ett sammanhang i samband medbehandlingen av förslaget till ny plan- och bygglag och redovisningen av detstora arbete som pågår inom bostadskommittén. Därutöver konstaterar utskottetatt majoriteten är oense med på den här punkten. vill all man skall utvärdera normernapå de nämnda områdena och ta bort kraven, om del inte kan bevisas all dessa harett samhällsekonomiskt värde, Utskottsmajorileten tycker alt del är tre viktigakrav som vill pruta på, och vi anser all del inte i första hand ärdessa normer man skall angripa. Vadgäller sophanteringen tycker vi att det är ett helt rimligt krav att även den'verksamheten kan utföras i en tillfredsställande arbetsmiljö. Närbestämmelserna kom till, hade utskottet tillfälle all studera hur del såg ut ien del fastigheter, bl. a. här i , och vi konstaterade då att här måstedet vidtas en rad åtgärder. Visstkostar det pengar, och därför har staten ställt upp och tagit kostnader överlånesyslemel. Vi utgår naturligtvis också ifrån all även fastighetsägare ochhyresgäster får la på sig ytterligare kostnader, men det var en riktigavvägning som gjordes mellan kraven på god arbetsmiljö för dem som svarar försophäminingsservicen och de kostnader som man vill erlägga som boende. Närdel gäller handikapptillgänglighet är det samma sak. Jag tror all del är mycketsvårt all räkna fram del rent ekonomiska resultatet, Utskottsmajorileten harkonstaterat och slår för den uppfattningen all del är viktigt, av många skäl,att se till att bostäderna är tillgängliga för människor med olika typer avhandikapp. De skall kunna använda sin bostad och också ha möjlighet att istörre utsträckning ta sig till andra bosläder. Delfinns ett stort program för förbättringar, som det kommer alt la altgenomföra. Självfallet kostar del pengar, och vi har varit beredda all ställaupp med kapital för all se till all denna kvalitet i boendet blir bättretillgodosedd. Påden tredje punkten, energiområdet, har vi ansett del vara myckelangelägel, och så är del även fortsättningsvis, att se till all minska vårtberoende av olja, som ju har varit den dominerande källan för uppvärmning avbosläder. Vi har velat få till stånd en förändring i fråga om isoleringen avbostäderna, och vi har velat få fram ny teknik och andra energikällor. Därförhar vi infört regler som syftar till att minska energiål-gången. Vi har ocksåinfört beskattning på olika energiråvaror för all styra utvecklingen i denönskade riktningen. Utskottsmajoriletentycker alltså att de krav som finns på de här tre områdena är myckel angelägna.Vi är helt enkelt oense med . Därför är det följdriktigt att de harreserverat sig. vill få fram underlag för alt bedöma normernasbetydelse, och de säger alldeles klart alt de vill att utvärderingen skall gefill resultat alt man ändrar de uppställda kraven. Jagvill med detta, herr talman, yrka bifall till utskottets hemställan på samfligapunkter. Underdetta anförande överlog tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. 74 (): Jag har myckel svårt alt förstå KjellMaltsson när han talar om PBL och bostadskommittén. Vad har del all göra medSvensk byggnorm? Inte ett dugg. Del var en märklig del i inlägget. Jag har tagit upp och pekat på sophantering,fillgänglighel och energi av del enkla skälet all på dessa tre områden är del riksdagensom har fatlat ett beslut om och beställt normer. Mycket annat av det som ärnormer i SBN är resultatet av planverkels eget arbete, men detta ärbeställningar, gjorda av ulan att man har kunnat se de praktiskaföreskrifterna och utan att man har haft en aning om hur de påverkarproduktionskostnaderna. Det var därför, , som det var intressant altta upp den verkliga hyreskostnaden för en nyproducerad hyreslägenhet. TyckerKjell att det är rimligt att den verkliga hyreskostnaden för enhyreslägenhet översfiger den genomsnittliga lönen före skatt för enmedborgare i ? Är det rimligt? Skall vi fortsätta på den vägen medständigt stigande produktionskostnader, eller skall vi försöka göra någontingåt dem? Del finns flera sätt att angripa frågan, bl. a.lånebeslämmelserna, som jag inte skall gå in på . Men Svensk byggnorm betyderkolossalt myckel, och sophanlering, tillgänglighet och energi är särskiltintressanta områden, eftersom de är riksdagsbeställningar. Därför vill vi ha en utvärdering för att se hur mycket detsom regel kostar, vad vi får ut, och om vi skall vidta ändringar med tanke påatt det kanske är alldeles för dyrbart. Får vi en sådan utvärdering, så vet vi sedan vad vi talarom. Som del är nu föredrar all famla i blindo. 75KJELL (): Att jag nämnde bl. a. bostadskommillénsarbete berodde helt enkelt på att avslutade sill anförande med altsäga att han tyckte tre saker hade styrt kostnadsutvecklingen, bl. Lånereglerna är ett direkt utslag av del finansieringssystem somvi lägger oss till med, Exploaleringsslandarden nämndes också, och den kommer allkunna påverkas av de anvisningar som man gör efter , I och för sig behöver man inte avvakta den för alt göraförändringar, del kan ju vara en rikfig invändning från sida, . Jag tror att det bara är att konstatera att del är enskillnad i uppfattning mellan moderata samlingspartiet och de andra parfiernanär del gäller dessa tre frågor där varit aktiv. Man har ju inte alls varit utan kalkyler. Hade man varitutan kalkyler när det gäller t, ex, sophanleringen, skulle man inte föreslagitspeciella lånemöj-ligheler för all komma över de ekonomiska problem som kravenpå bättre arbetsmiljö för renhållningsarbelarna medförde. Del är på samma sätt när del gäller lillgänglighetskraveloch energiområdet. Frågan fill måste bli om han tycker altallfing skall styras av ekonomin, Hans tankegång måste vara all man skall labort skallen på olika energiråvaror och låta den fria konkurrensen mellan deolika typerna avgöra om det skall vara fortsatt eluppvärmning, fortsatt eldningmed olja osv. När fattat dessa beslut har en rad olikabedömningar genomförts, därför alt del är andra mål man har velat uppnå:bättre tillgänglighet, bättre arbetsmiljö och en mindre förbrukning av energiför uppvärmning. Vi tror inte all man kan göra denna utvärdering meduteslutande ekonomiska mål framför sig. Del är helt enkelt en avvägning, somman måste göra mellan de olika intressena. 76KNUTBILLING (m): I del sista vill jag ge helträtt. Självfallet kan man inte göra en sådan utvärdering enbart med hänsyn tillekonomin. För att man skall kunna göra en riklig utvärdering måste man kännatill de ekonomiska konsekvenserna. Man kan inte blunda för dem och känslomässigtsäga att delta är någonting vi skall ha oavsett vad det kostar. Det är vadKjell gör. säger att visste vad dettakostade, eftersom beslutade om lån i del sammanhanget. Riksdagenvisste att det skulle kosta myckel pengar, men hade ingen som helst aning omvilka kostnader del var fråga om. Det var intressant alt inte svarade på minfråga om han tycker att del är rimligt att hyreskostnaderna skall överstigabruttolönen för en genomsnillssvensk. Del är just detta det handlar om:normerna påverkar boendekostnaderna. Därför är del viktigt alt vi får reda påhur myckel de olika normerna kostar, för att kunna sälla in del i ett störresammanhang och göra avvägningen om det med hänsyn till arbetsmiljö,tillgänglighet, energibesparing, minskat oljeberoende och annat finns anledningatt göra förändringar för all sänka byggkostnaderna eller om man skall vidtaandra åtgärder. Del är först när man har ett bra kunskapsunderlag som man kanfalla kloka beslut, . 77 (): Jag tror att alla i är överens omalt det är angelägel alt åstadkomma lägre byggnadskoslnader och därmed ocksålägre hyreskostnader. vet mycket väl att de högabostadskostnaderna inte bara är ett resultat av normerna, utan naturligtvisockså av en allmän prisstegring och ett högt ränteläge, vilket kanske är denviktigaste orsaken. har inte svävat i okunnighet när det gällerekonomin. Inte har anvisat erforderliga medelbara för all ett visst mål skall kunna uppnås, utan sätter upp litetmera långsikliga mål och anvisar den mängd pengar som man anser sigkunna bidra med. Dessa tre vikliga områden kan inte av ochinte heller. Del är ett långsiktigt arbete, och det tycker vi inteatt det finns någon anledning alt avbryta. Hyresgästsinflytande över underhåll av lägenhet 78 (): Del är naturligtvis rikligt att del inte endast är normerna sompåverkar boendekostnaderna ulan också räntelägel, lånebestämmelser och mycketannat, men detta är inte något argument. erkänner all normerna spelar en roll när del gäller boendekostnaderna.När del gäller boendekostnadernas höjd finns det ingen del som vi kan lämna åtsidan. Det är då naturligtvis myckel intressant att se på del som riksdagensjälv har beställt, liksom det också är intressant alt se på hela Svenskbyggnorm, för att vi skall kunna komma fram till förändringar, som innebär enavvägning mellan bostädernas standard och bostädernas kostnad. Vihar inte råd, , alt fortsätta med något bostadsbyggande överhuvud tagel, om vi inte kan sänka bostadskostnaderna. Del är nafionalekonomisktorimligt att tänka sig en utveckling, som innebär att bostadskostnaderna ochhyreskostnaderna vida överstiger människornas inkomster. Den del av de 84 000som är subventionerad får vi betala på annat sätt. Dessa pengar lånar vi nu upputomlands och överlåter fill våra barn och barnbarn all betala tillbaka. Vimåste til syvende og sidst hitta ett system som innebär kostnadssänkningar,och då spelar en förändring av normerna en icke betydelselös roll. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslutetredovisas efter behandlingen av bostadsutskottets belänkande Anf.79 TREDJE VICE TALMANNEN: Kammarenövergår nu till alt debattera bosladsulskollets betänkande 5 om ändring i 12kap. 15 § jordabalken. Hyresgästsinflytande över underhåll av lägenhet 80 (): Efter stor tvekan har socialdemokraterna nu lagt fram förslag omändringar i delta lagrum, som skall ge hyresgästerna möjlighet att få ettinflytande över underhållet i den egna lägenheten. Denhär propositionen kom , och borde alltså ha behandlat denunder våren, men eftersom det fanns motstridiga intressen inom den storasocialdemokratiska rörelsen sköts ärendet upp. När vi nu behandlar del harsocialdemokraterna i bostadsutskottet dessutom belagt lagen med enlidsbegränsning till . Socialdemokraterna är alltså mycket tveksamma ochkanske litet ointresserade av dessa frågor. Vii moderata samlingspartiet är utomordentligt positiva till all hyresgästernafår inflytande över underhållet även i den hyrda lägenheten. Men vi kan inteacceptera det förslag som förs fram, där man tar till en kollektiv lösning,så all hyresgästföreningen skall förhandla med fastighetsägarna och medSABO-förelagen om hur underhållet skall skötas. Liksom lagrådet var när del behandlade propositionen är vimyckel tveksamma till den här lösningen. Den ger egenlhgen inget skydd för denenskilde hyresgästen. Han eller hon kommer naturligtvis att få rätta sig efterhur majoriteten i ett bostadsområde vill ha del. Och det tycker vi ärotillfredsställande. Dessutom är lagen utformad så, all de som saknarförhandlingsordning inte omfattas av lagen. Detta är naturligtvis en storbrist. Slulhgen stärks hyresmarknadens parter ytterligare genom denna lag. Vi har till betänkandet fogat en reservation, där viföreslår en ändring i lagförslaget så all del blir den enskilde hyresgästen somfår rättigheten att förhandla direkt om hur han vill ha det med underhållet isin egen lägenhet.. Delta tycker vi är den enda rimliga vägen alt gå. Då fårsamtliga hyresgäster rätt all göra upp direkt om hur de vill ha det medunderhållet i sin lägenhet och kan på det sättet påverka hyressättningen. Detta är alltså innehållet i den reservation som är fogadtill bostadsutskottets betänkande 5. Jag ber att få yrka bifalltill den reservationen. Hyresgästs inflytande över underhåll av lägenhet 81OSWALD (vpk): Den ändring i hyreslagens 12 kap. 15 § somföreslås i regeringens proposition 1982/83:146 gällande underhåll avhyreslägenheter hade, som framhålls i vpk-motion 2317, knappast behövts omtidigare riksdagsbeslut hade uppmärksammals. beslutade , på förslag avcivilutskoltet i dess belänkande nr 36 och med anledning av proposition1974:150, om en ändring av lagtexten till 12 kap. 48 § som innebar att enhyresvärd inte skall kunna dra fördel av vad en hyresgäst bekostat och attdetta skulle gälla även arbeten som bekostats av tidigare hyresgäst. Den förändring som civilutskoltet då föreslog ochriksdagen godtog var att ordet "hyresgästen" skulle utbytas mot ordet"hyresgäst". Denna ändring synes tyvärr ännu inte ha uppmärksammalseller beaktats av olika rättsinstanser vid avgörande av s. k. bruksvärdesmål.Inte heller regeringen synes ha varit medveten om detta, alt döma av vad somsägs i den proposition som ligger till grund för nu föreslagen lagändring. Vpk har, som framgår av vpk-motionen och del särskildayttrandet till det betänkande vi nu behandlar, gett sin anslutning till enlagändring i syfte all få fram ett syslem som gör del möjligt för hyresgästernaalt få ett större inflytande över reparationer i sina lägenheter och erhållakompensation för vad de själva låter utföra.