prot · G709145 · 1983-12-31 00:00:00 — planering bör gmnda sig på andra uppgifter änfolk- och bostadsräkningar. Vid studier av t. ex arbetspendling förtrafikplanering måste kommunerna arbeta med trafikräkningar och/ellerresvaneundersökningar. Av FoB kan man möjligtvis se hur många som förflyttarsig från en koordinat fill en annan, men inte när, hur och på vilken väg detsker. Barnomsorgs-,boende- och energiplanering m.m. genomförs huvudsakligen med utgångspunkt iandra källor än FoB. Folkbokföringen ger exempelvis bättre och aktuellareunderlag, även om den också har vissa svagheter. Den sittande folkbokföringskommitténundersöker vissa möjligheter att t. ex. komma till rätta med de trasslighetersom samboförhållanden numera ställer till med. Det finns ocksåytterligare skäl för avslag. Deuppgifter som kommer fram genom FöB är ofta bristfälliga, särskilt ur forskningssynpunkt.Uppgiftslämnandet sker inte med tillräcklig precision. Andra metoder att skaffafram information är betydligt effektivare. Väl utformade urvalsundersökningarger korrektare, djupare och mer intressanta svar på mer relevanta ochintressanta frågor. Kostnadernaför stat och kommun för FoB 85 beräknas till 105 milj. kr. FoB 80 kostade 150milj. penningvärde, dvs. ca 180 milj. kr. Detär förvånande att kostnaderna nästan kan halveras. Är kalkylerna ipropositionen någorlunda riktiga och inte bara glädjekalkyler, borde SCB läraut konsten att rationalisera till hela statsförvaltningen. 1985års folk-och bostadsräkning ,, mycketmer talar för att kalkylerna är behäftade med grava underskattningar - helttraditionsmässigt, skulle jag vilja säga. Kommunernas verkliga kostnader förfolk- och bostadsräkningen 80 översteg de kalkylerade kostnaderna med 50 %.Kostnaderna blev för kommunerna 60 milj. kr. I de kalkyler som vi har här harman bara räknat med 30 milj. kr. Pågrund av vad jag nu sagt yrkar jag avslag på dels proposition 1983/84:100 bil.15 punkt G 3, dels proposition 1983/84:85. Jag yrkar bifall till reservationerna1, 2, 3, 4 och 5 i föreliggande ärende. RÄMGÅRD (c); I proposition nr 85 om 1985 års folk- och bostadsräkning föreslås atten sådan undersökning genomförs . Folk- och bostadsräkningar har iSverige fått en allt större betydelse, främst genom att kommunerna ochlandstingen fått ett allt större planeringsansvar, anser föredragandestatsrådet . I propositionen betonas också det angelägna i att detskapas enhetligt underlag för regional och lokal samhällsplanering. Det ärdärvid nödvändigt att en folk- och bostadsundersökning genomförs vart femte årför att man skall få jämförbar statistik. Enligt föredraganden bör 1985 årsfolk- och bostadsräkning läggas upp på ett något annorlunda sätt än tidigareundersökningar. Samtidigtföreslås att en årlig sysselsättningsstatistik skall komma till stånd.Arbetspendlingen bör belysas . Detta görs möjligt genom att dekontroUuppgifter som arbetsgivarna lämnar skall inges tillskattemyndigheterna i fortsättningen och kompletteras med uppgifter omarbetsställe för de arbetsgivare som har flera arbetsställen. Allmänhetenskulle då inte behöva besväras med någon sådan enkät. Ipropositionen konstaterar också, föredraganden att många medborgare har käntoro och sett sin integritet hotad av den nya datatekniken med dess möjlighetertill bearbetning av skilda dataregister. och regeringen har mot denbakgmnden satt in en rad åtgärder för att stärka den enskildes skydd,konstaterar föredragande statsrådet slutligen i propositionen. Vihar från sida tillsammans med de andra borgerliga partiernayrkat avslag på förslaget att nu införa en folk- och bostadsräkning. Vi hargjort det utifrån vad som också framkommer i propositionen - att mångamänniskor känner sig osäkra och oskyddade av de olika registreringar som görsav samhället och andra organ. Trotsatt, som sägs i propositionen, och regeringen tidigare vidtagit endel åtgärder för att stärka den enskildes skydd och integritet - det framgårinte av propositionen vilka åtgärder som har vidtagits - återstår mycket attgöra..Det är otvetydigt så, att vi från början har tillåtit för mycket användningav datatekniken för att få fram uppgifter från den enskilda individen. ärdet betydligt svårare att förändra och återta information som berör personligaförhållanden och integritet, och därför fordras förändringar i lagstiftningen. Att nu i detta lägeytterligare börja bearbeta statistiska uppgifter genom en ny folk- ochbostadsräkning, innan fått avgöra de olika utredningsförslag som nuär ute på remiss - och som förhoppningsvis kommer att medföra ytterligareförslag till - anser vi vara felaktigt. Statistikutredningenhar avslutat sitt arbete. Utredningen förordar en stramare tillämpningsamt en skärpning av nu gällande sekretessbestämmelser och avdatalagstiftningen. Frågan remissbehandlas f. n. Det är möjligt attremissinstanserna ytterligare vill skärpa datalagstiftningen och attrestrik-tiviteten, när skall behandla frågan, är betydligt större änvad utredningen föreslagit. F. ö. pågår även andra utredningar som berörfolk-och bostadsräkningen. Det gäller bl. a. folkbokföringsfrågorna. Samtidigtkan man konstatera att det numera finns möjligheter att genom de register somframtagits för hela befolkningen på ett annat sätt än tidigare få fram deuppgifter som behövs för en bra regional och lokal planering. Majoriteteni finansutskottet har tillstyrkt propositionens förslag om att en folk- ochbostadsräkning skall genomföras 1985. Men har jag kunnat konstateraen betydande osäkerhet från majoritetens sida om humvida man överhuvud taget skall gå med på en ny folk- och bostadsräkning. För att freda sittsamvete vill socialdemokrater och kommunister i utskottet filisätta en s. k.medborgarkommission enbart för folk- och bostadsräkningen. Denna kommission,herr talman, skulle kontrollera att reglerna om den personliga integritetenefterlevs och granska dessa. Om man tillsätter en sådan kommission, måste detvara ett bevis för att man från utskottsmajoritetens sida inte anser det varatillfredsställande med den lagstiftning som finns. kan man ställasig frågan vilken ställning denna kommission skall ha i förhållande tilldatainspektionen. Blirdet inte ett dubbelarbete i detta avseende - datainspektionen skall ha iuppgift att tillstyrka samt att kontrollera register och samkörningsfrågor inomramen för datalagstiftningen? Ni måste ju från utskottsmajoritetens sidaklarlägga gränsdragningen - hur arbetet skall fördelas mellan datainspektionenå ena sidan och den nya medborgarkommissionen å andra sidan. I övrigt har vi reservanter i fråga om detta betänkande i konsekvensensnamn också gått emot förslaget om införande av lag om arbetsställenummer ochlikaså om att måste få möjligheter att överblicka konsekvenserna avolika samkörningar med FoB 85 och andra register. Beträffandede konkreta lagförslagen har vi inte reserverat oss med hänvisning till att viyrkat avslag på förslaget om en folk- och bostadsräkning 1985. Medhänvisning till det anförda yrkar j ag bifall till reservationerna 1,2,3,4 och5 i utskottets betänkande. 146 (): I proposition 1983/84:85 föreslås att en allmän folk- ochbostadsräkning genomförs . Propositionenhar föregåtts av ett utredningsförslag (FOBALT), som framlades av statistiskacentralbyrån. Det förslaget hade väsentliga brister framförallt från integritetssynpunkt, och det har utsatts för hård kritik från olikahåll. Allmännafolk- och bostadsräkningar genomförs i till skillnad frånvad som är normalt i andra länder, där sådana räkningar genomförs vart tiondeår. Det huvudsakliga syftet med så täta allmänna räkningar i torde varaönskemålet om en aktuell sysselsättningsstatistik, inte bara på nationell nivåutan också på regional och lokal nivå. Detta behov kan numera tillgodoses genombearbetning av de kontrolluppgifter som arbetsgivama lämnar tillskattemyndigheterna. Uppgifterom befolkningen och förändringar härvidlag kan erhållas i de olika register somredan finns. Det område där behovet av ny statistik kan upplevas som väsentligtär med andra ord främst boendet. Det är emellertid osäkert om uppgiftsbehovetär så stort att det motiverar en så stor allmän statistikinsamling som engenerell folk- och bostadsräkning skulle innebära. Skyddetför den personliga integriteten bör enligt vår uppfattning ytterligarebetonas. Den s. k. statistikutredningen har lagt fram förslag om ettstarkt integritetsskydd. Förslaget är f. n. föremål för remissbehandling. Vianser att beslut om én ny allmän uppgiftsinsamling av den omfattning som enfolk- och bostadsräkning innebär inte bör fattas förrän fåtttillfälle att ta ställning till förslagen om förstärkt integritetsskydd. Ävenfolkbokfö-ringsfrågoma är f. n. föremål för utredning. Det är ytterligare ettskäl till att man inte nu skall genomföra en allmän folk- och bostadsräkning. Kostnadernaför den FoB 85 som propositionen föreslår uppskattas till ca 130 milj. kr.DärtiU kommer kostnader hos företagen som inte inkluderats men somuppenbarligen är av icke obetydlig omfattning. En utebliven folk-ochbostadsräkning skulle med andra ord innebära en avsevärd besparing. Ipropositionen föreslås att uppgift om arbetsställenummer skall införas på kontrolluppgifterna.Detta finner vi särskilt olämpligt. Kontrolluppgiften är avsedd förskatteredovisning och bör inte belastas med uppgifter som ligger utanförskatteområdet. Det skulle också innebära att ett stort antal företag med flerän ett arbetsställe skulle drabbas av ytterligare utökad uppgiftsbörda, när istället ambitionen enligt vår uppfattning måste vara att begränsauppgiftslämnandet. Det kan också invändas att de insamlade uppgifternasrelevans kommer att bli låg. I propositionen sägs att uppgifterna omarbetsställenummer framför allt skall utnyttjas för pendUngsstatisfik. Om ensådan skall bli användbar, måste den emellertid bygga på väsentligt fler ochbättre data. Attuppmärksamma är, att trots att vi just nu avstyrker propositionen om folk- ochbostadsräkning 1985, innebär inte detta att vi vill avstå från folk-ochbostadsräkningar i all framtid, utan vi anser att det kan vara tillräckligt attutföra sådana uppgiftsinsamlingar vart,tionde år, och vi anser dessutom att manborde kunna awakta statistikutredningens förslag om stärkt integritetsskydd,innan man bestämmer sig för en ny folk- och bostadsräkning. Med det anförda vill jag yrka bifall till reservationerna 1, 2, 3, 4och 5. Anf, 147 (); I finansutskottets betänkande 35 behandlas frågan om en folk- ochbostadsräkning. Utskottet har utgått dels från budgetpropositionen,proposition 100, dels från proposition 85, som lagtekniskt reglerar hurfolkräkningen är avsedd att gå till. Totalt beräknar regeringen att folk- ochbostadsräkningen kostar 75 milj. kr. för staten och 30 milj. kr. förkommunerna, allt uttryckt penningvärde. För /85 krävsett anslag på 14 milj. kr., vilket belopp har att ta ställningtill. Utskottetär inte enigt. Den borgerUga minoriteten vill inte ha en folk- ochbostadsräkning 1985 utan nöjer sig med att anslå 1 milj. kr. för att täcka dekostnader som avslutandet av räkning beräknas kräva. förra gången tog ställning i fråga om en folk- ochbostadsräkning, , under den borgerliga majoritetens tid, var man enig iutskottet och i kammaren. Det behövdes en folk- och bostadsräkning, tyckte mandå. Skälenför att genomföra en folk- och bostadsräkning har varit uppenbara. Materialetför en sådan räkning utgör ett vikfigt beslutsunderlag för samhällsplaneringenpå regional och nivå. Det gäller planering för sysselsättning,arbetspendling, utbildning, barnomsorg, äldreomsorg, boende, energiförsörjningoch försvar. Genomen totalundersökning erhålls en avstämning av förhållandena, och ettfidsintervall meUan undersökningarna är helt rimligt. En längreperiod skulle allvariigt försvaga användbarheten av de data som kommer fram ochsom behövs i så många och så vikfiga sammanhang. Räkningen kan inte göras somen urvalsundersökning, eftersom kommunernas och landstingens behov för sinplanering inte på annat sätt än genom just en totalundersökning. Behovetav en folk- och bostadsräkning har understrukits för finansutskottet av ettantal fackUga organisationer, som anser att det är vikfigt att få fillgång tilluppgifter om arbetad tid, som arbetsgivarsidan har tillgång till men somofta arbetstagarparten saknar. Behovet av en folk- och bostadsräkning har ocksåcancerforskare framhållit. ordförande professor tillsammans med en kollega inför utskottet hävdat att en information ifolk- och bostadsräkningen 1985 om tobaksrökning skulle ha ett stort och kanskeavgörande värde för att utveckla forskningsmetoder för att lösa lungcancernsoch hjärt- och kärlsjukdomarnas problem i vårt land. Inte mindre än tiomotioner har väckts i detta sammanhang. Imotionen 2578 har () hävdat att uppgifter om utbildning bör ingåi folk- och bostadsräkning. Erfarenheterna års och 1970 årsräkningar har dock gjort att regeringen ansett att det vore svårt att i folk-och bostadsräkningssammanhang samla in dessa uppgifter, om man vill hauppgifter med erforderlig kvalitet. Eftersom utbildningsregistren numera ärrelativt välutbyggda, anser regeringen att det inte finns skäl att i 1985 årsfolk- och bostadsräkning ta in dessa uppgifter. Behovet av kunskaper om befolkningens utbildning är uppenbar, menfolk- och bostadsräkningen är inte ett bra sätt att ta in den nödvändigainformationen. Imotionerna 2575 av (), 2576 av (), 2577 av KurtHugosson (s) och 2578 av () påtalas vidare behovet avinformation års folk- och bostadsräkning om sysselsättning ocharbetad tid. Detta behov har också understrukits av Handelsanställdas förbund.Svenska kommunalarbetareförbundet och . Utskottsmajoritetendelar den framförda uppfattningen att arbetad tid är en viktig uppgift att fåstatistiskt belyst. Inte minst viktigt är det att de fackliga organisationernavid avtalsförhandlingarna har samma information som arbetsgivarparten.Samhället borde bidra till en informationsmässig jämställdhet. Det som äraktuellt är att uppgifter om sysselsättningen i stället insamlas genom att ettarbetsställenummer för den anställde anges på kontrolluppgiften tillsjälvdeklarationerna. Detta nummer samkörs med övrigt FoB-material för att geett bättre materia! än det som kunde tas in direkt från FoB-blanketten.Utskottsmajoriteten delar regeringens uppfattning. Endast 15 000 företagberörs. Kvaliteten bör bli mycket bättre, och det extraarbete förtaxeringsmyndigheterna som blir följden blir åtskilligt mindre än omuppgifterna togs direkt från folk- och bostadsräkningen. Ireservation 4 har de tre borgerliga partierna föreslagit avslag på proposition85 även i detta avseende. De utgår då från synpunkter som framkommit ipartimotionerna. Imotion 2572 hänvisas till att ett s. k. lägenhetsnummer kommer att behandlas iden nu arbetande folkbokföringskommittén. Regeringens förslag till 1985 årsfolk- och bostadsräkning bör därför enligt den motionen avvisas. Arbetet pågår,säger man. Syftetmed att lägenhetsnummer bör finnas med i en folk- och bostadsräkning är attbostaden någorlunda väl definierar begreppet familj. Väl så mycket avsamhällsplaneringen och de polifiska åtgärderna syftar fill att förbättra förfamiljen. Av den anledningen måste information av detta slag finnas, och innanfolkbokföringskommittén har avslutat sitt arbete och en sedvanlig remiss harbehandlats är det inte möjligt att avstå från att använda folk- ochbostadsräkningen. Men,herr talman, skälen till att vi inte har kunnat ena oss i finansutskottet Uggerinte i olika synsätt i dessa mer eller mindre rent statistiskt tekniska frågor.Anledningen är att de borgerliga representanterna i utskottet anser att enfolk- och bostadsräkning kan vara skadlig för den personliga integriteten. Deuppgifter som samlas in, och de möjligheter som finns att samköra uppgifterna ifolk- och bostadsräkningen med andra registerdata, skulle kunna skada enskilda. Utskottsmajoritetendelar inte den uppfattningen. En folk- och bostadsräkning av den typ vi nudiskuterar är inte till skada för den enskilde individen. Den hotar inte enenda medborgares integritet - tvärtom. Den är till nytta för den enskildeindividen, eftersom den gör det möjligt för landstingen att planerasjukvården, så att folk får den vård de behöver. Den hjälper kommunerna attgenomföra ett bostadsbyggande som motsvarar människornas behov av service,exempelvis tUl barnfamiljer och gamla. Listan över skälen till att en folk- ochbostadsräkning är bra och till nytta kan göras lång. Mende frågeställningar som reservanterna aktualiserar ger skäl till extraförsiktighet från samhäUets sida. Utan tvivel är den nya datatekniken något somskrämmer - om den används fel. Exemplen på missbmk av uppgifter ochtillämpningar av den nya tekniken på ett olämpligt - kanske ibland kränkande -sätt är många, alltför många. Detär viktigt att göra skillnad mellan de uppgifter som insamlas för att enbartanvändas för statistik och uppgifter som samlas in i annat syfte. I de förrasammanhangen kommer varje uppgift att användas endast för att bedöma hur mångaeller hur mycket av något som finns. Den enskildes uppgifter kommer aldrig attavslöjas. Såväl vår datalag som vår sekretesslag garanterar detta. Problemenuppstår när man utifrån folk- och bostadsräkningsmaterial kan komplettera meduppgifter från andra material och register och använda sådana data för att fåen heltäckande bild av en enskild persons förhållanden och livssituation. Dettakan inte ske när det gäller produktion av statistik. Ingen individsförhållanden avslöjas av folk- och bostadsräkningsmaterialet självt, genomkompletteringar till folk- och bostadsräkningsmaterialet eller genomsamkömingar mellan folk- och bostadsmaterialet och andra material. Utskottsmajoritetenunderstryker i sin skrivning att integritetsfrågorna måste tas på störstaallvar. Det som skulle kunna tänkas hända - och som skulle kunna leda tillintrång i den personliga integriteten - vore att vid produktionen av destatistiska tabellerna felaktigheter eller rena olagligheter skulle begås avdem som hanterar materialet eller som svarar för att folk- ochbostadsräkningsmaterialet kompletteras enligt den lag som nu står ibegrepp att stifta. Av den anledningen har utskottsmajoriteten föreslagit atten parlamentarisk statistikkommission tillsätts med uppgift att följa ochövervaka att allt sker så, att enskilds integritet inte träds för när eller påannat sätt felaktigheter begås. Mer garanti än så gårknappast att skapa. Därmedfår vi ett material som främst kommuner och landsting behöver för den kommunalaoch regionala planeringen. Det är till gagn för oss alla. Därmed får vi ettmaterial som kanske också leder forskningen fram till kunskaper om lungcanceroch hjärt- och kärlsjukdomar. Detta, , är ingen fråga förmarknadsekonomin. Finnsdet någon anledning att åberopa sekretesskäl och integritetsskäl i dessasammanhang? Däremot finns det mycket stor anledning för lagstiftarenatt noggrant följa datatekniken när det gäller administrativa frågeställningar.Det är något helt annat. I de sammanhangen kontrollerar man den enskildesförhållanden. I de sammanhangen kommer samkörningar av olika datamaterial attkunna utnyttjas på ett kränkande och för enskild individ skadligt sätt - avmyndigheter men också av enskilda, inte minst 11Riksdagens protokoll 1983/84:144-145 ekonomisktstarka företag och organisationer. I de sammanhangen är integritets- ochsekretessfrågorna brännande aktuella och ytterst viktiga den dag som är. Närjag därför, herr talman, utan minsta tvekan yrkar bifall till finansutskottetshemställan i betänkande 35 gör jag det i förhoppningen att mina borgerligautskottskamrater visar samma intresse för dessa verkligt viktigaintegritetsproblem i de sammanhangen som de nu gör när det gäller folk- ochbostadsräkningen 1985. Vilka informationer hanterar våra banker, vårastora multinafionella företag och de utländska stora dataproducenterna? Det vetvi mycket Utet om. I de sammanhangen finns det all anledning att skärpalagstiftningen och göra det så att garanfin för den enskildes integritet blirlika stark som den blir vid FoB 85. Vi hoppas på ett gott samarbete ifortsättningen. För dagen vill jag yrka bifaU till finansutskottets hemställani betänkande 35. Anf.148 () replik: ordförande nämnde helt riktigt att det har råttprincipiella skiljaktigheter i utskottet i frågan om att genomföra en allmänfolk- och bostadsräkning 1985. Han tog därvid upp integritetsfrågan som denviktigaste skiljelinjen. hänvisar till att finansutskottet var enigt1979 inför riksdagsbeslutet om FoB 80. Men det är inget skäl för att man i daginte skall kunna ifrågasätta om lagstiftningen beträffande samköming ärtillräcklig för att skydda den enskilde individen. Imitt inledningsanförande sade jag att vi tidigare kanske har gått för långt idatalagsfiftningen när det gällt att fillstyrka och fillåta registerhållningoch samkörningar av olika slag. Vi måste sätta klackarna i markenför att inte gå över gränsen. Intemafionellt sett har vi nog tUlåtit en högregrad av samköming än många andra länder. Därför är det enligt vår meningväsentligt att awakta pågående utredningar. Ni socialdemokrater bmkar ju i såmånga andra sammanhang åberopa sådana när ni inte vill ta ställning. Utifråndessa utgångspunkter anser vi det angeläget att remissinstanserna får sägasitt. Måhända är den utredning som har legat till grund för remissinstansernasarbete också otillräcklig. Det påvisar inte minst datainspektionen när detgäller statistikutredningen. Man säger att de stora dataregistren kanskeförsämrar den enskildes möjligheter till integritet. Vitycker det är viktigt att komma till rätta med sådana här saker, innan mantravar på i den fortsatta hanteringen med registrering av just den enskildeindividen, dvs. den som blir aktuell i FoB 85. ordförande tog inte upp detställningstagande som han har gjort utöver propositionen och som går ut på atttillsätta en kommission: Vilka uppgifter i förhållande till datainspektionenskommer den att ha? Det vore intressant att få den frågan belyst. 149 () replik: Jag kan först instämma i allt som sade. Likaså kan jaginstämma i uttalandet från finansutskottets ordförande om att integritetsfrågorna ärutomordentiigt viktiga. De är viktiga vare sig det objektivt kan fastställasatt det inte är några risker med denna hantering eller om det förhåller sig såatt folk bara känner olust inför dem. Finansutskottetsordförande måtte inte ha lyssnat till vad jag sade. Jag sade nämligen att i ochmed att integritetsrisker finns, måste skälen för att genomföra en folk- ochbostadsräkning 1985 i stället för att vänta till 1990 och få ett tioårsintervallvara utomordentligt starka. Jag påpekade också att den samhällsplanering av merpraktisk art som sker ute i kommunerna inte har någon som helst nytta av folk-och bostadsräkningarna. Där använder man sig av helt andra data. Dessutornnämnde jag att det finns helt andrämetoder, bl. a. urvalsmetoder, med vilkashjälp vi kan ställa betydligt bättre, mer relevanta och djupare frågor om ettväl utvalt, mindre material. Imitt anförande framhöU jag att vi naturligtvis har skilda synpunkter på densamhälleliga och offentliga nivå- och sektorsplaneringen. Som planhus-hållare,vilket jag fömtsätter att socialdemokrater och socialister är, måste det finnasen uppifrån styrd planering, även om man talar om decentralisering. Tror mandäremot mer på ett decentraliserat beslutsfattande, bl. a. på en marknad därvar och en har mycken egen information att planera efter, då behöver man ingenövergripande sektors- och nivåplanering. här frågorna finns en klar skiljelinje mellan moderat och socialisfiskpolitik. Jag kan därför inte finna att en fortsatt debatt kan föra oss mycketnärmare varandra. 7955års folk- och bostadsräkning Anf.150 () replik: Som jag sade i det anförande jag höll förut, tror vi i och för sig attfolk- och bostadsräkningar behövs. Men vi tror också att man just nu skullekunna göra ett uppehåll och att det borde räcka med att genomföra folk- öchbostadsräkningar .