prot · G70924 · 1983-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder regeringen, med hänsyntill trovärdighet i miljöfrågor, avser vidta med anledning av allsvenska förelag utomlands använder gifter och kemikalier som är förbjudna iSverige. Lars-OveHagbergs fråga är föranledd av uppgifter i massmedia om all ett kanadensisktföretag som är dotterbolag till ämnar använda vissabekämpningsmedel för skogsbesprutning i provinsen i . Somredan antytts i frågan får bekämpningsmedel av del aktuella slaget inteanvändas i . Regeringen anser självfallet att sådana bekämpningsmedelinte heller bör användas i andra länder. Det ankommer på varje land all självtavgöra frågor om användningen av kemikalier i del egna landet, när inteinternationella förpliktelser föranleder annat. Genominternationellt arbete kan vi påverka andra länder all stärka skyddet förmänniskor och miljö mot skador från kemikalier. Vi driver sådant arbete främsti och miljöprogram . Arbetet är inriktat på att åstadkomma bl. a.gemensamma regler i fråga om riskbedömning, fillståndsgivning och övrigkontroll beträffande bekämpningsmedel och andra hälso- och miljöfarligakemikalier. Omsvenska företags tillverkning och försäljning a v förbjudna växtgifterm. 20 (vpk): Bakgrunden till frågan är att Stora i NovaScofia i planerar att bespruta skogarna med ett växtgift som ärförbjudet i . I de här områdena i östra bor främst fattigaindianer, bönder och fiskare. De har tvingats gå till domstol för alt stoppaStora Kopparbergs planer. Men domen som kommit går emot befolkningen, ochdessa människor har ådömls all betala dyra rättegångskostnader. De har bl. a.intecknal sina hem och står inför en ekonomisk ruin, om det härdomslolsulslagel slår sig. StoraKopparberg driver - vilket är att komma ihåg - aktivt frågan om användande avfenoxisyror, som i är förbjudna att använda. När domen blev klar sadeStora Kopparbergs VD i i en tidningsinlervju att han var nöjd med domenoch önskade att han kunde använda de här växtgifterna också i . Bolagelsroll i miljöhänseende här i är inte alltför vacker. Förelagels storainsatser för all slippa la ansvar för lungmelallulsläppen vid är ettexempel på del. Vi vet också alt en i stort sett enig internationell expertisanser all fenoxisyrepreparalet 2,4,5-T ger allvarliga biverkningar. Dethär bolaget är och kommer all vara ett ansikte utåt för . Därmed är deten internationell politik som man bedriver, en pohtik som är av allvarlig artför och för trovärdigheten beträffande vad den kanföreta sig på de håll som regeringen nu hänvisar till. Omsvenska företags tillverkning och försäljning av förbjudna växtgifterm. Svaretinnebär att man instämmer i synpunkterna men inte vill göra någonting. Förmin del tycker jag alt de internationella spelreglerna måste kunna tänjas sålångt alt regeringen på allvar går in och pekar på dessa brister. Om regeringeninte gör det blir del storbolagen som tjänar på dessa spelregler. Bolagen fårhärja fritt i olika länder -1, o. m. ett svenskt bolag - och del är fattigamänniskor världen över som drabbas. Det är ingen solidarisk politik som man bedriverpå del sättet. De diplomatiska vägarna måste utökas. Närett förelag agerar på detta sätt utomlands måste man väl ändå i funderaöver vilka åtgärder en regering kan vidta gentemot ett bolag som har en sådanmiljöpolicy. Jagskulle vilja ställa en fråga till jordbruksministern. Företaget hänvisar juhela liden till ekonomiska skäl när del gäller alt vidta miljöåtgärder härhemma, t. ex. beträffande Falu gruvas tungmetallulsläpp. Men eftersom företagelpå andra håll, som i , hämtar hem stora vinster genom alt på ettupprörande sätt bryta mot den policy som vi har här i , kan man då intevid bedömningen av företagets verksamhet i vidta åtgärder gentemotföretagel? Som jag sade i mitt svar kan vi vänta oss att svenska förelag, även dåföretagen är verksamma utomlands, skall respektera den bedömning som vi isådana här sammanhang gör här hemma i när vi lar hänsyn till skyddetför människor och miljö.Men vi kan inte påverka andra länders lagstiftning iden meningen att vi kan bestämma hur den skall utformas. Vi kan inte helleranvända metoden all bestraffa ett förelag här hemma för ett uppträdandeutomlands som inte stämmer med svensk lagstiftning. Del skulle nog bli enganska omöjHg hantering. Anf.22 (vpk): Reprimander - om man får kalla dem så - handlar litet om moral. , arbetar aktivt för all få användaväxtgifterna och önskar även använda dem i , vilket är allvarligt.Företaget anser att de är helt ofarliga. Allnonchalera företagets miljöpolicy när del utnyttjar lagarna utomlands kan inteöverensstämma med internationell solidaritet och solidariteten med människorsom inte på ett rikligt sätt kan försvara sina intressen. I så fall tycker jagatt regeringen hamnar bakom en skyddsmur av åtgärder eller spelregler där maninte kan göra någonting. Då blir del de människor som drabbas som får sittaemellan. Iett sammanhang tycker jag det är beklagligt, men här tycker jag alt regeringenskall tänja på reglerna och utnyttja diplomatiska kanaler direkt till Canada.Jag har uppfattat del så, all regeringen nu ger en ordentligreprimand för deras handlande. Jag kan inte tolka svaret ochjordbruksministerns senaste yttrande på annat sätt. I så fall bådar den sakengott. Delär som en pappersbruksarbetare sade till mig om -han hade jobbat åt företaget , och skall man fira 700-årsjubileum:Intrycket av detta företag är alt det är en liten men girig rriullinafionellrövare. Anf.23 Jordbruksminister : Herr talman! Jag har visat på den vägsom den följer i de här frågorna. Det gör vi genom deinternationella organ som hanterar den här typen av uppgifter. Där har Sverigeförsökt att vara utomordentligt akfivt. Det kommer vi att fortsätta att vara.Det är den möjlighet som finns för oss att kunna påverka lagstiftningen i andraländer, vinna respekt för vad vi anser vara rätt och rikligt här hemma. Men vikan inte påverka så långt alt vi kan tillämpa vår egen lagstiftning i andraländer. Omsvenska företags tillverkning och försäljning av förbjudna växtgifterm. 24 (vpk): Den moraliska aspekten ligger i all samma företag skall verka iSverige. När den , som bygger på folkval, inte kan ingripamot ett företag som en gång i liden har investerat svenska pengar i - dåär del något som är bräckligt i den svenska demokratin. Jag anser det mycketbeklagligt att man inte ens kan ingripa mot det företaget och bestämma desspolicy. Deorgan som man arbetar i är mycket bra. Men konsekvensen av spelreglerna bliratt de faltiga människorna i världen kommer all få sitta emellan på grund avall storbolagen i dagens värld har sådan makt och bestämmer Sverigesinternationella anseende. Överläggningenvar härmed avslutad. 9 §Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1983/84:58, 64, 67 och 75till skatteutskottet 10 §Föredrogs och hänvisades Motionerna 1983/84:64 och 65 tillnäringsutskotlel /84:66-70 till utbildningsutskottet /84:71 och 72 tillarbetsmarknadsutskoltet 11 §Anmäldes och bordlades Proposition 1983/84:61En ny import- och exportreglering Nr 24 12 § Anmäldes och bordlades den f'°"''»g 15november 1983 1983/84:8 Fullmäktiges i riksgäldskonloret förslag tillanvisning av medel på tilläggsbudgetför : Förvaltningskostnader för /84 13 § Anmäldes och bordlades 1983/84:73av m. fl. 1983/84:74av Per m. fl. Ettnafionelll mikroeleklronikprogram (prop. 1983/84:8) 1983/84:76 av 1983/84:77 av KerstinGöthberg m. fl. 1983/84:78 av m. fl. 1983/84:79 av m.fl. 1983/84:80 av 1983/84:81 av 1983/84:82 av PerUnckel m. fl. Åtgärder för elever med handikapp idet allmänna skolväsendet m. m. 1983/84:27) 1983/84:83 av 1983/84:84av och 1983/84:86av m. fl. Vissaekonomisk-polifiska åtgärder, m. m. 1983/84:40) 1983/84:88 av m. fl. Ny organisation för postverket (prop. 1983/84:34) 1983/84:89 av m. fl. Förslag till lag om nedsättning avsocialavgifter och allmän löneavgift i , m. m. (prop.1983/84:38) 1983/84:90 av m. fl. 1983/84:91av m. fl. 1983/84:92av och förste vice falman 1983/84:93av i m. fl. 1983/84:94av i och MargU 1983/84:95av m. fl. 1983/84:96av m. fl. 1983/84:97av och 1983/84:98av och 1983/84:99av och 1983/84:100av m. fl. 1983/84:101av m. fl. 1983/84:102 av MargU den 1983/84:106av m. fl. 1983/84:107av m. fl. 1983/84:108av m. fl. 1983/84:110av och 1983/84:111av m. fl. 1983/84:112av Hans Nyhage och 1983/84:113av Per m. fl. 1983/84:114av m. fl. 1983/84:115av m. fl. 1983/84:116av m. fl. 1983/84:117av och 1983/84:118av m. fl. 1983/84:119av och förste vice talman 1983/84:120 av m. fl. 1983/84:121av och 1983/84:122av m. fl. 1983/84:123av m. fl. Vissaekonomisk-polifiska åtgärder, m. m. 1983/84:40) 1983/84:124 av m. fl. 1983/84:125 av KerstinEkman och Garanti och försäkring som villkorför bostadslån till vissa nybyggda småhus (prop. 1983/84:41) 1983/84:126 av och Fortsatt giltighet av lagen(1974:922) om kreditpolifiska medel (prop. 1983/ 84:43) 1983/84:127 av m. fl. 1983/84:128 av Jan-ErikWikström m. fl. Ändring i beskattningen avrealisationsvinster på börsakfier, m. m. 1983/84:48) 14 § Anmäldes och bordlades betänkande 1983/84:7 Höjning av skatterna pådrycker och tobak, m. m. 1983/ 84:37) Nr 24 15 § Meddelande om interpellation Meddeladesatt följande interpellation framställts 1983/84:50 av andre vice talman () tilljordbruksministern om åtgärder mot försurning av mark och vatten: Med eldningen av fossila bränslenföljer två av framtidens allvarligaste miljöproblem - försurningen ochkoldioxidökningen. Försurningen har vi känt fill under en längre lid. Den hardrabbat oss här i i form av i första hand försurade sjöar ochvattendrag. har vi uppmärksammat också andra av försurningensföljder som ökad rörlighet hos de giftiga metaller som redan finns på olikahåll i naturen. har effekterna på åker och skog fått ökadbetydelse i försurningsdebatten. Försurningen är internationell. Vi får i en stordel av vårt sura nedfall från andra länder i . är visamtidigt det enskilda land som mest försurar . Denna situation gör attvi dels måste åstadkomma ordentliga minskningar äv de egna försuradeutsläppen, dels få andra länder all minska sina. Och åtgärderna går "handi hand". Om vi inte vidtar åtgärder, så är vi själva inte trovärdiga närvi vill få andra att åstadkomma begränsningar i sina utsläpp. Som ettuppehållande försvar kan man säga att kalkningen fungerar. Den kan inte lösaförsurningsproblemet, men den kan fillfälligl rädda hotade sjöar ochvallendrag. Del var med dessa utgångspunkter som arbetet motförsurningen bedrevs jag var ansvarig i regeringen förmiljöfrågorna. Kraftiga begränsningar vidtogs när det gäller utsläppen avförsurade ämnen i . Dessa utsläpp halverades . Det bedrevs ett intensivt internationellt arbete somframför allt resulterade i alt ett drygt trettiotal länder 1979 skrev på denkonvention om begränsning av långväga gränsöverskridande luftföroreningar somnu utgör grunden i det internationella arbetet mot försurningen. Jag hade underåren efter del all konvenfionen undertecknades tillfälle alt vid ett flertalresor till signatär-slaterna understryka viklen av all konvenfionen snabbiratificerades och fick en konkret och praktisk uppföljning. Den storainternationella konferensen i var ett led i dessaansträngningar, som jag vågar påslå gav resultat. Vi har på internationellnivå ett engagemang och arbetsformer som kan öppna vägen för kraftfulla insatserför all åstadkomma de nödvändiga begränsningarna av utsläppen. Del finns också skäl all nämna det kraftigt ökadekalkningsprogrammet som millenregeringen initierade. På samma sätt som försurningsproblemel ärkoldioxidproblemet internalionelll. Genom förbränningen av olja och kol ökarmängden koldioxid i luften. Denna ökning medför att luftens förmåga allabsorbera den värme som lämnar jordytan ökar. Detta kan i sin lur resultera ialt temperaturen vid jordytanunder en ökar med kanske 1,. Det är en förändring som kan fåallvarliga konsekvenser för många länder på jorden. Dels genom isavsmältningenvid polerna, dels genom temperalurförändringar hos världens spannmålsproducenter. Grundläggande när det gäller att möta såvälförsurningsproblemet som koldioxidproblemet är alt minska användningen av oljaoch kol för förbränning. Detta var också ett självklart led i den centerleddaregeringens energipolitik - en energipolitik som sent omsider fick gehör ocksåhos andra parfier. I själva verket var detta ett så kraftigt gehör att man kantala om alt vägen till en ny energipolifik började öppnas. På samma sätt somnär det gällde de övriga åtgärderna mot försurningen så fick därigenom dentillträdande socialdemokratiska regeringen mycket till skänks. Genom fleraforskarmöten som arrangerades direkt av eller med stöd av Fälldinregering-arnafick också den nuvarande regeringen hjälp med att uppmärksammakoldioxidproblemet. Den senaste konferensen av det slaget arrangerades förövrigt efter det att den nuvarande regeringen tillträtt. Den ägde rum i Rättviki och arrangerades av i samarbete medmiljövårdsberedningen. Ett av de viktigaste resultaten från konferensen varjust att forskarna över de vetenskapliga gränserna angav just koldioxidproblemetsom vårt kanske största miljöhot. kan man alltså säga att grunden ladesför ett framgångsrikt arbete mot försurningen och för en ökad förståelse förkoldioxidproblemet. För oss i var arbetet med dessa frågor prioriterati det egna miljöprogrammet och hade därför en närmast självklart framskjutenplats i regeringsarbetet. För att ytterligare markera vikten av att arbetet motförsurningen måste drivas med kraft fick den av jordbruksministern leddamiljövårdsberedningen regeringens uppdrag att åstadkomma dennödvändiga samordningen. Därigenom gavs arbetet mot försurningen ytterligareprioritet i miljöpolitiken. Hur har den socialdemokratiska regeringen hanteratdessa två centrala miljöfrågor? Hur bar man utnyttjat del förarbete som manfick till skänks då man trädde till? Tyvärr blir svaren nedslående. På punktefter punkt har det visat sig att den socialdemokratiska regeringen varken villeller kan hantera dessa viktiga miljöfrågor på ett tillfredsställande sätt. En föraning fick man när socialdemokrater och moderaterförra våren gjorde gemensam sak och fällde ett av mittenregeringen framlagtförslag om ytterligare skärpning av reglerna när det gällde utsläpp avförsurande ämnen i samband med koleldning. Socialdemokraterna ville vänta påytterligare utredningar. Det man syftade på var projekt (KHM). har KHM kommit med sin kolvänliga rapport. Mycket riktigt också mött förödande kritik av de tunga remissinstanserna och avmiljörörelsen. Men regeringen tycks inte vilja lyssna på alla dem som äroroliga. Och det är lätt att förstå varför. Kraftfulla åtgärder motförsurningen går inte att förena med socialdemokraternas ambitioner att föra inkol i stor omfattning i det svenska energisystemet. Därför är risken stor attvarningarna om kolets miljöproblem kommer att klinga ohörda. Också på andra sätt har arbetet motförsurningen stannat upp. Visserligen genomför man phktskyldigast de mestgrundläggande åtgärder som initierades av Fälldinregeringarna, men egnainitiativ saknas, och man reagerar inte när signalerna om att problemet ökatströmmar in. Till dessa signaler kan man t. ex. räkna larmrapporterna omförsurningens effekter på skogarna i . Liknande rapporter börjar nukomma också från svenska områden i framför allt och . Passiviteten präglar inte bara del nationella arbetet. Påinternafionell nivå ligger del svenska polifiska engagemanget på del hela tagetnere. Och del i en situation när inte bara försurningen utan ocksåkoldioxidproblemet växer i betydelse i det material som tas fram av forskareoch miljöansvariga organ i andra länder. håller helt enkelt på alttappa sin position som pådrivare i den här typen av frågor. Med stöd av vad jag framfört ber jag att till statsrådetoch chefen för få framställa följande frågor: Avser statsrådet att vidta någraåtgärder för att begränsa försurningen? Om svaret är ja - hur kommer detfortsatta arbetet med försurningen i så fall all organiseras? Hur kommer statsrådet attuppmärksamma koldioxidproblemet? 16 §Meddelande om frågor Meddelades alt följande frågorframställts 1983/84:153 av () tillutbildningsministern om vissa studerandes ekonomiska situation: beslut att slopaulbildningsarvodel till studerande vid yrkespedagogiska linjer har skapatmyckel stora ekonomiska problem för dessa elever. Studierna kom all bedrivas under andra ekonomiskaförutsättningar än de som rådde när dessa elever planerade och inrättade sigför sin utbildning. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att underlättaför dessa elever att genomföra sina studier? 1983/84:154 av () tillkommunikationsministern om persontrafiken på järnvägssträckanGöteborg-Strömstad: Fr. o. m. kommersamtliga låg på sträckan all köra förbi hållplatser i norraBohuslän ulan all stanna. Dessa hållplatser är Varp, Kragenäs, Mjölkeröd ochOrrekläpp. De tre sistnämnda i . Del innebär ett stort avbräck och stora kostnader för demänniskor i glesbygd som drabbas. har inordnats i lokaltrafikenoch ger därmed människorna möjlighet all resa fill rimligakostnader. Den möjligheten försvinner nu när inte tågen stannar. Befolkningen frågar sig nu om de vidtagna åtgärderna ärett led i all försämra lönsamheten och minska resandefrekvensen, så alt ennedläggning av kan ske enligt de planer som fanns i början på1970-talel. Man säger sig tjäna i restid på denna försämring avkommunikationerna och SJ:s service. Ser kommunikafionsministern någon möjlighet alt förhindradenna försämring av kommunikationerna i norra ? 1983/84:155av () till finansministern om nyemission: Enligt proposition 1983/84:70 skallden stadiga genomföra en nyemission på 116,4 milj. kr. Staten skalldärvid avslå från sin nytecknings-rätt, och hela emissionen skall i ställetsäljas över . Enligt uppgifter i pressen skall nyemissionen riktas tillsocialdemokraterna närslående organisationer och förelag. Mot dennabakgrund vill jag ställa två frågor till finansministern: Avses fackligaorganisationer och kooperafiva företag ges förtur vid placeringen av PK-bankensnyemission? På vilket sättanses ett statligt organ stå närmare socialdemokrater än andra medborgare? 1983/84:156 av () till jusfitieministernom kronofogdarnas arbetsmetoder: Enligt uppgifter i pressen harkronofogdemyndigheten i inlett flygspaning efterentreprenadmaskiner. Man kan ifrågasätta om flygspaning gentemot medborgarna ärförenlig med den myndighetsutövning som bör gälla i ett rättssamhälle, där denenskildes integritet respekteras. Avser jusfitieministern att vidtaga åtgärd som gör altberörda myndighet flyger litet mindre och hjälper skattebetalarna litet mer? 17 § Kammaren åtskildes .