prot · G709163 · 1983-12-31 00:00:00 — Detunderstryks särskilt att de här utsläppsnivåerna skall uppfattas som riktHnjervid tillämpningen av miljöskyddslagen. Det innebär naturligtvis att det finnsgoda möjHgheter att vid tiHämpningen ta hänsyn till de omständigheter somföreligger i de enskilda fallen och att olika tekniska lösningar skall provas.Successivt kan kraven skärpas i takt med den tekniska utvecklingen. Strävanskall vara att vid prövningen söka nå den lägre gränsen i dessaintervaller. De redovisade riktlinjerna, sägs det i propositionen, bör iprincip tillämpas också vid ombyggnad av befintliga anläggningarom den återstående användningstiden är minst sju . När det gäller kväveoxidutsläppen understryksnödvändigheten av fortsatta åtgärder för att få fram en ny och bättre teknik,så att man kan minska också dessa utsläpp. När det gäller stoft ochtungmetaller, damm, buller och vattenförorening från anläggningar ankommer detpå att utarbeta de riktlinjer för tillsynsprövningen som ärerforderliga. Det gäller också i fråga om deponeringen av avfallet. I partimotion framhålls att det inte finns skälatt introducera ytterligare kol i det svenska energisystemet. Det är ett någotmärkligt konstaterande mot bakgrund av att i regeringsställningföreslog en kolanvändning som var ungefär dubbelt så stor som den som densocialdemokratiska regeringen nu förordar. När det gällde reningskraven ville de borgerligaregeringarna varken 1980/81 eller 1981/82 gå särskilt långt. I propositionen omriktlinjer för energipolitiken /81 föreslogs att en eldningsanläggningskulle tillåtas släppa ut högst svavel . ,sades det i propositionen, kommer kol atf svara för en vikfig del avenergiförsörjningen. avvisade regeringsförslaget och skärpte kraven.Högsta tillåtna svavelufsläpp sattes till . I proposifionen /82 om åtgärder mot försurningengavs lättnader för mindre anläggningar. Svavelutsläppen fick öka från 0,24 till0,per megajoule för atf därefter sänkas till högst 0,per megajoule igen, vilket naturligtvis skulle betytt en kraftig utbyggnadav mindre anläggningar. I fråga om större anläggningar borde enligt den borgerligaregeringen en utsläppsnivå av per megajoule gälla för anläggningar somtas i drift före utgången av 1989, om utsläppen från anläggningen överstiger800 ton svavel . gick emellertid emot dessa förslag. Man menadeatf det var från miljösynpunkt oacceptabla normer som ställdes upp. att man borde avvakta kol-hälsa-miljöutredningens betänkande ,och remissbehandlingen av det innan gränserna spikades. Regeringen borde därförsnarast efter detta arbetes avslutande återkomma till med förslag.Därvid skulle dock gälla att de totala utsläppen infe skulle få överstiga dentotala nivå regeringen förordat i propositionen. De strängare krav somtillämpas av - det är väsentligt attunderstryka detta - skulle gälla fram fill dess nytt förslag presenterats. Det är detta som är den springande punkten. gör manfrån borgerligt håll gällande att socialdemokratin genom att tillse att detförslag som de borgerHga lagt fram inte vann gillande skulle haförsenat strängare kravs genomförande. Det var alltså precis tvärtom. Det är med hjälp av dessa föga ärorika förslag som centernoch i viss utsträckning även folkparfiet försöker visa sitt värn om miljön.Samtidigt beskyller man alltså socialdemokraterna för att ha stoppatutvecklingen. Detta återkommer också och i sin reservation till utskottets betänkande. Där sägs:"Mittenregeringen föreslog Nr 163 kraftigt skärptamiljökrav, när det gällde utsläppen av svavel från den koleldade anläggningar. Detta förslag röstades gemensamt ned avsociaide- 5 juni1984 mokrater och moderater.Riktlinjerna enligt den nu föreliggande propositio- nen är enligt utskoffes mening infe fillräckliga." Vissakolfråeor Detta är ett ganska fantastisktpåstående. "Kraftigt skärpta miljökrav" talar manom i reservationen. Det var miljökrav som i verkligheten var så låga att detillbakavisades av . Och det var tur för miljön i vårt land att detvid defta tillfälle fanns en majoritet i för att avvisa dessa från miljösynpunktotillräckliga krav. När den socialdemokratiska regeringen nu kommer tillbakamed skärpta krav menar att riktlinjerna inte är fillräckliga. Menså är det väldigt ofta med miljöpolitik. När parfiet suttit i ansvarigställning och haft atf lägga fram förslag har viljan till miljöförbättringarsällan avsatts i handlingskraftiga åtgärder för en bättre miljö. I oppositiondäremot talar vitt och brett om sin vilja fill miljöförbättring. Detvore bättre för miljön om i stället i handling sökte visa att man ärberedd till miljöförbättrande åtgärder oavsett om partiet har majoritet ellerbefinner sig i opposition. Det finns anledning att påpeka detta, eftersom centernhårt drivit en mytbildning om sin egen förträfflighet på miljöpolitikens områdeoch om socialdemokratins bristande intresse för miljön. I handlingen visasintresset och viljan. Socialdemokratin har handlingskraften. saknar dendess värre - dess värre för miljön i vårt land. Jag har här redovisat en rad åtgärder och initiativ somsocialdemokratin genomfört för att motverka de försurande utsläppen och därmedde miljöproblem som är en följd av dessa. Men det gäller att gå vidare. Vi fåraldrig nöja oss med nådda resultat och framgångar. Kampen för en bättrelivsmiljö förutsätter en ständigt fortgående reformverksamhet. Därför harregeringen tillsatt en särskild aktionsgrupp, som under jordbruksministernsledning skall utarbeta ett program för åtgärder mot det allvarliga miljöhot somförsurningen utgör. Den aktionsgruppen kommer inom en infe aHtför avlägsenframtid atf redovisa sina förslag. Men inget enskilt land kan av egen kraft bryta tendensenmot den hotande miljökatastrof som följer i försurningens spår.Luftföroreningar känner inga nationsgränser. Det som ena dagen släpps ut i ettland orsakar förstörelse och problem i ett annat land. Därför är detnödvändigt med fortsatta kraftfulla internationella initiativ. Det gäller attöka förståelsen för nödvändigheten av ett samarbete på detta område, denförståelse som lade grunden för. Det finns anledning atterinra om detta . Med detta yrkar jag bifall tilljordbruksutskottets hemställan i betänkande nr 28, vilket innebär bifall tillregeringens förslag och avslag på de ställda motionsyrkandena. 59IVAR VIRGIN (m) replik: Nr 163 Jag håller med på en punkt. Vikan vara stolta den över att vi var värdar på miljökonferensen1972. I övrigt upprepar 5 jyj|j 1934 Lönnqvistde anklagelser mot moderata samlingspartiet som han förde fram i _ Jag skulle naturligtvis kunna göra det lätt för mig Vissakolfråsor genom atf bara hänvisa till min replik till vid dettillfället. Men jag kanske ändå skall upprepa några delar av den repliken. Först och främst tycker jag att varje parti har rätt attändra ståndpunkt, när det framkommer en rad olika nya fakta, som gör ett ändratståndpunktstagande naturligt. Alla partier har ändrat ståndpunkt i en radfrågor på det miljöpolitiska området. Dessutom har vi ingått i regeringar ,vilka vidtagit åtgärder på miljöpolitikens område, åtgärder som i själva verketinneburit mycket kraftiga förbättringar i det avseende som vi nu debatterar.Jag kan bara erinra om att förbrukningen av eldningsoljor under denna periodgick ned med på grund av ett intensivt energisparande, énövergång till alternativa bränslen, en satsning på värmepumpar och god tillgångpå elström, bl. a. från tillkommande kärnkraftverk. Enbart genom desparåtgärderna minskade utsläppen av svaveldioxid med ungefär perår. En betydande miljöpolitisk ligger i de åtgärder som vidtogs underden tiden. kan väl inte på allvar mena att vi, trotsatf vi anser det riktigt, inte skulle ha rätt att föra fram skärpta miljökravmed hänsyn till vad som har hänt i vår omvärld. Det kan väl ändå inte vara enrimlig tolkning av vad sade. Den världsenergikonferens som hölls i förra åretriktade en vädjan till industriländerna att satsa på kärnenergi bl.a. för attresurser skulle friställas för egen energiförsörjning, med allt vaddet innebär i fråga om förbättringar, minskat brännvedsutfag osv. 60 () replik; talade om den miljödag sominvigdes . Det tycker vi är mycket bra. följer upp dennamiljödag överallt ute i landet med olika miljöarrangemang just . Sedan sade att man skall fortsättakolinfroduktionen. Då finns det anledning att fråga; Vad kommer sedan? Skall nifortsätta på den vägen? Han sade vidare att man skall skärpa kraven ytterligare,när tekniken kommer. Tekniken finns ju . Vad väntar ni påegentligen? lade under sin regeringstid fram förslag om en nyinriktning av energipolitiken. Tillsammans med andra länder antog enkonvention om minskade utsläpp, och vi fick fram ett kalkningsprogram.Socialdemokraterna hade påbörjat en försöksverksamhet, men det var centernunder ledning som lade fram kalkningsprogrammet som ni nufullföljer. Deregeringar deltog i genomförde alltså många åtgärder som 91 hjälptefill att skärpa miljökraven. kan infe komma ifrån attmittenregeringen lade fram förslag om skärpta miljökrav i fråga om koleldningoch atf ni var med och röstade ner det förslaget. Om ni inte hade gjort det,hade kraven varit mycket hårdare än de nu är. Och med de nya tekniker som finnsi dag borde man kunna ta ännu kraftigare tag för att skärpa kraven. 61 () replik: Jag har inte riktat några anklagelser, IvarVirgin. Jag har bara redovisat fakta i fråga om den ståndpunkt som moderatasamlingspartiet infog. Visst har rätt atf ändra sig, och det äralldeles utmärkt med tanke på miljön om nu intar den ståndpunkt desäger sig göra. Men det förändrar naturligtvis infe det faktum atf ni motsatteer åtgärder vid de tillfällen när det gällde att driva igenom och påbörja motåtgärderna.Det var bara det jag ville redovisa. Till vill jag säga atf det är icke enkorrekt historieskrivning att säga att mittenpartierna lade fram förslag omkraftigt skärpta miljökrav. Jag sade i mitt inlägg att det ni gjorde var atf förmindre anläggningar t.o.m. luckra upp de miljökrav som gällde. Ni ökade denmöjlighet till utsläpp som fanns från 0,24 till per megajoule, och nilade er när det gällde övriga anläggningar på sådana nivåer att naturvårdsverketmed full rätt hävdade att kraven var otillräckliga. Det var detta vi lyckadesfå stopp på. Sedan säger atf det hade väl ändå varitbättre atf dessa krav fått gälla . Nej, det hade detnaturligtvis inte varit. Det var bättre att koncessionsnämndens skärptare kravfick gälla . Det är detta det handlar om. Därför var eraförslag en olycka för miljön, och det var välgörande för miljön att deförslagen avvisades. Det är alldeles utmärkt att konventionen om minskade utsläppkom till stånd. Den följs nu också upp. Jordbruksministern tog tillsammans medsina nordiska kolleger initiafiv till att fä till stånd förslag om en30-procenfig minskning av utsläppen . Till det förslagetansluter sig numera allt fler länder. Det är bra. Det är på det sättet vi kankomma vidare och komma fram. 62 () replik; Det var ju maximikrav man ställde frånregeringens sida. hade ändå kunnat hålla de hårdare krav manhade antagit. Det var ingenting som sade emot den biten. Det är helt fel attpåstå någonting annat. Jag har inte fått svar från UlfLönnqvist på frågan jag ställde om vad som menas med en försiktigkolintrodukfion. 63ULF LÖNNQVIST (s) replik; Till vill jag säga att omkoncessionsnämndens strängare krav skulle gälla, behövde ni infe anvisaofillräckliga gränser. Koncessionsnämndengick redan tidigare längre än de uppmjukade gränser som ni försökte föra fram.Det är detta som är poängen ur miljösynpunkt. I sitt första inlägg sade att Sverigevarit ett föregångsland på miljöpolitikens område. Hon var rädd för att detinte längre var så. Ja, , var ett föregångsland påmiljöpolitikens område under , och SvanteLundkvists ledning. Men sedan kom dess värre sex olyckliga år urmiljöpolitikens synpunkt då det fanns andra som drev miljöfrågorna iregeringsställning. är det dess bättre så att åter är på väg atf medfull kraft återta den ledande ställning på miljöpolitikens område som vårt landtidigare hade. Med en försiktig koHntroduktion menas precis vad som sägs.Man skall vara försiktig med att fa kolet i anspråk. Det är detta som sägs ienergiministerns proposition. Talmannen anmälde att anhållit att tillprotokollet få antecknat att hon infe ägde rätt till ytterligare replik. 64BÖRJE (): har haft atf bedömamiljöfrågorna vid användning av kol i den omfattning som är aktuell fram till år1990. har för sin del kunnat acceptera de förslagsom regeringens proposition innehåller. Vi gör det mot bakgrund av program ochriksdagsbeslut atf avveckla kärnkraften, att begränsa oljeberoendet och atträdda de fyra outbyggda älvarna. a. föreslår regeringen att målet för hur mycket kolsom skall användas skall sänkas från den av riksdagenfidigare angivna nivån 4 ä till 3 ä . Det låterbra men det kommer ändå atf innebära en fördubbling mot dagens nivå. Det gördet alltmer angeläget att propositionens förslag om lägre gränser försvavelutsläpp följs upp med skärpt uppmärksamhet. De nya kraven skulle kunnainnebära att svaveldioxidufsläppen minskade med 20 000 till ,från dagens ca . Den minskningen är vikfig atf framhålla i debatten,men den är ändå av begränsad betydelse för just försurningssituationen iSverige. Det är ju försurningsfrågorna som kommer upp i dessa debatter. Även omvi tidigare i haft en omfattande försurningsdebatt har ju ocksådagens debatt blivit en debatt kring försurningsfrågorna, som är mycketviktiga. Men det är ju så många andra faktorer som där spelar in. Vi är ju ivårt land hårt utsatta för luftburen förorening. Den stora förändringen jämfört med fidigare praxis kansägas vara skärpningen i regeringsförslaget för de små anläggningarna. Här ärdet av vikt atf tillämpningen av dessa gränsvärden blir sådan att utvecklingenav ny energi- och reningsteknik främjas. Om vi i kan demonstrera sådanteknik kan det få stort värde vid de internationella diskussionerna om vad somär tekniskt och ekonomiskt möjligt. Det är nämligen i slutändan detta som avgörhur svavelnedfallet över kommer att förändras och om försurningen kanbromsas. Beträffande de nya gränsvärdena har representanter förNaturskyddsföreningen uttryckt synpunkter som ungefär innebär att även om denya gränsvärdena inte är helt idealiska, så är de i alla fall ett steg åt rätthåll. 1 den mån det är möjligt att gå längre vad gäller begränsningar avsvavelutsläpp så förutsätter vi från sida atttillsfåndsmyndigheter, och i sista hand regeringen, agerar med all den kraftsom föroreningssifnationen gör anspråk på, skaderiskerna i miljön kräver och nyteknik kan medge. Man kan kritisera regeringen för att den inte ipropositionen om vissa kolfrågor till mer ingående behandling tagit upp andraföroreningar än svavel. Det bildas ju också andra mycket otrevliga ämnen vidkolförbränning, t, ex. kvicksilver och s. k. polycykliska aromatiska kolvätensom är cancerframkallande. Från sida vill vi, i likhet med , framhålla vikten av atf koncentrera användningen av koltill etf fåtal anläggningar med bra reningsfeknik och goda möjligheter tillkontroller. Vidare vill vi från folkpartiefs sida understryka att torven iprincip bör pmfatfas av lika stränga miljökrav som kolet. Detta innebär atf vi i fortsättningen måste ägna den allrastörsta uppmärksamhet åt torvförbränningen. Detta skall gälla redan vidplanering av forvfäkter och vid utprovning av nya forveldade pannor. Till jordbruksutskottets betänkande har jag fogat ettsärskilt yttrande. Där klargörs inställning till i betänkandetbehandlade frågor. Min partikamrat har tidigare i debattenrefererat till defta särskilda yttrande. Jag hänvisar till detta. Till de vackra, fina och sanna ord som har sagts ommiljökonferensen tycker jag atf man också fill protokollet bör antecknavärdet av den försurningskonferens som anordnades påmiftenregeringens initiativ. Också den var en milstolpe i det internationellasamarbetet. När det gäller historieskrivningen kring proposifionenvåren 1982 vill jag påpeka atf hårdare krav än de som tidigare gällde ställdesi miftenregeringens förslag . Dessa krav ansåg åtminstone moderaternavara alltför hårda, så de gick emot förslaget då. Vad socialdemokraternaegentligen ansåg vet jag inte, men de gick i alla fall emot förslaget. Dockstår det i skrivningen, att man inte ville ha lägre krav på reningseffekt änvad regeringen avsåg i sitt förslag. Gå gärna tillbaka till propositionen och se efter, och seockså efter i jordbruksutskottefs betänkande och i debaftprofokollet från våren1982. Från skilda utgångspunkter gick socialdemokrater och moderater våren 1982emot regeringsförslaget om skärpta avgasreningskrav beträffande kolvär-meanläggningar.Detta kan inga spegelfäkterier i världen vifta bort. Jag yrkar i övrigt bifall fill utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om näringsufskottefsbetänkande 43. Anslag om kvällsplenum har safts upp. Kammaren övergår nu till attdebattera näringsutskottets betänkande 43 Vissa oliefråsor om vissaoljefrågor. 67PER-RICHARD MOLEN (m): Betänkandet vi skall behandla består av tvådelar. Den ena delen gäller etf förslag om ändrat oljelagringsprogram och vissaanslag för beredskapslagren. Varken i näringsufskoftets betänkande eller iförsvarsutskottets yttrande över detta avsnitt i regeringens proposition iärendet har några avvikande meningar framkommit. Mot bakgrund av bl.a. krigetmellan och , beskjufning av oljefartyg i och oroshärdaräven på annat håll, är det dock angeläget atf följa utvecklingen noggrant ochse vilka förändringar som kan vara nödvändiga att vidta beträffandeberedskapslagring av olika slag av oljeprodukter. Det är därförtillfredsställande att, även om nu går till beslut om oljelagren,regeringen återkommer till med förslag till revisionoch justeringar som anses nödvändiga. Med detta vill jag yrka bifall till regeringens förslag omberedskapslagring av oljeprodukter. Därefter övergår jag fill att diskutera den andra delen avregeringens proposition. Den rör det statliga engagemanget i prospektering ochutvinning av olja och naturgas. Förslagen i propositionen är huvudsakligen riktade mot attstödja det statliga företaget . SP, som tillkom 1975 för attmedverka till atf trygga landets försörjning med råolja och petroleumproduktertill rimliga samhälleliga kostnader, har inte varit särskilt lyckosamt i sinverksamhet. beslöt bevilja SP ettkapitaltillskott på 300 milj. kr. fattades beslut om ett ytterligarekapitaltillskott med 225 milj, kr. , , fattaderiksdagen beslut om ett kapitaltillskott från de båda ägarna av SP,Statsföretag och , på tillsammans 670 milj. kr. för att täckabolagets samlade förluster. SP har alltså och fram fill nu förbrukat1,. Dä har jag infe tagit någon som helst hänsyn fill deaktieägarfillskott som företaget givetvis erhållit . Man kan konstatera atf SP trots dessa 670 milj. kr. ikapitaltillskott 1981 redan för föregående verksamhetsår redovisade en förlustpå 32 milj. kr. Situationen är enligt SP;s ledning otillfredsställande, och manhar nu lyckats övertyga energiministern om att ytterligare kapitaltillskott ärnödvändigt. SP skall göras mera affärsmässigt men ändock ge enförsörjningsfrygg- het.Energiministern föreslår atf för prospektering skall tillföras 540milj. för att underlätta övergången och överbryggningen, som det står ipropositionen, till större affärsmässighet. Det är värt atf notera att övrigasvenska företag som ägnat sig åt prospektering och oljeutvinning, meraframgångsrikt än SP, skall ges stöd på 60 milj .kr. när SP får 540 milj. kr.Men det räcker inte med dessa pengar. skall därutöver, enligtregeringens proposition, beviljas ett aktieägarfillskott på 214 milj. kr. föratt koncernens finansiella situation skall konsolideras och för atf det skallbli möjligt atf få en tillfredsställande avkastning på ägarkapitalet. Vart har, herr talman, det ursprungliga kravet påförsörjning med råolja fill rimliga samhällskostnader tagit vägen? Hur rimmardet kravet med dessa betydande satsningar i ? Verkligheten kommer alltså att bli den, atf staten lånarpengar från bl. a. allmänheten till ränta för att ge till SP, som intemed allra bästa vilja i världen kan uppnå en varaktig lönsamhet på O %. Det är väl så, energiministern, om vi nu skall försökavara uppriktiga, att förutsättningar för SP att uppnå lönsamhet är synnerligensmå. Jag tror också atf energiministern själv är tvungen attåterkomma till med en ny SP-proposition med ytterligare krav påpengar. De grundläggande problemen - det finner man om man studerarförvaltningsberättelsen - är inte lösta med dagens riksdagsbeslut. Vad har då företaget gjort för affärer? En tredjedel avprospekteringsinsatserna har varit koncentrerade fill - inte tillNordsjön - med ganska dåligt resultat. Man har satsat på raffinaderiverksamhefgenom att till överpris förvärva andelar i och BP i enmarknadssituation som visade klara tecken på överkapacitet. Inga kunde varalyckligare än BP och när de fick göra sådana här affärer med SP. Manhar köpt in sig i distributionsförefag och lageranläggningar, vilket också harvarit diskutabelt. sitter man med överkapacitet, och man vet inte hur manskall få avsättning för sina oljeprodukter på en trång och krympande marknad. Då kommer man på den till synes briljanta idén att köpaSvenska Finas bensinkedja för något hundratal och börja tala omett ökat samarbete med OK. Från ren försörjningssynpunkt framstår SP:sengagemang i bensinstationer inte som stående i direkt överensstämmelse med deursprungliga målsättningarna, och det kan alltså inte vara försvarbart i dethär sammanhanget. Jag är övertygad om att vi i ett krisläge har mer än nog avvälbelägna bensinstationer runt om i landet för att vi skall kunna klara våregen försörjning. dåliga affärer har, enligt min mening, tvingatfram beslutet om förvärvet av Fina - en ny dålig affär. Med litet fantasi ochslutledningsförmåga kan man med viss säkerhet hävda att akfieägarfillskotfetpå 214 milj. kr., som regeringen föreslår, har etf klart samband med förvärvetav Fina. Man har alltså med andra ord med skaftepengar köptmarknadsandelar på ett sätt som övriga företag utan statligt stöd inte harmöjlighet till. Skulle sedan, som antytts i propositionen. Svenska Petroleumetablera samarbete med OK, kan det vara frestande att påstå atf regeringen medskatfeniedel prisar uten av OK:s konkurrenter. Detta är infe konkurrens på lika villkor mellan OK ochövriga oljebolag. De som arbetar i andra företag på området skulle kanskeuppleva detta som en form av bedrägligt förfarande från regeringens sida. Det är också, herr talman, oroande - inte minst för övrigainternationella företag som är verksamma i - att somstatligt oljebolag efterlyser ökad köptrohet från den offentliga sektorn.Skulle sådana åtgärder med regeringens uttalade eller underförstådda medgivandevidtas, försätter sig i en ogynnsam försörjningssituation. Risken äruppenbar att den lilla svenska marknaden, som inte växer utan krymper -inteminst lönsamhetsmässigt - börjar te sig ointressant för de övrigaoljeförefagen. Står detta i överensstämmelse med en ökad försörjningstrygghet? Med hänsyn till att tankarna om köptrohet kommer tilluttryck också i propositionen vore det, herr talman, värdefullt omenergiminister under riksdagsdebatten öppet ville ta avstånd frånsådana diskriminerande tankegångar. är i många avseenden etf omöjligtföretag utan betydligt större kapitalinsatser än dem regeringen föreslår. Att inuvarande marknadssituation öka försäljningsmarginalerna ochkapacitetsutnyttjandet, minska kostnaderna och infe minst kapitalkostnaderna,ter sig ganska svårt. Från moderat håll har vi yrkat på enavveckling av . OK och andra svenska företag kan ägna sig åtprospektering och oljeutvinning vid sidan av de stora oljebolagen. Lösningenför att skapa en tryggad oljeförsörjning och utveckling av svenskoffshore-industri ligger inte i atf stödja och utveckla ett statligt företagutan i att skapa goda förutsättningar och trygghet för dem som sedan många årär verksamma på den svenska marknaden. Så gör man inte med regeringensåtgärder. I den moderata reservationen går vi bl.