prot · G70999 · 1983-12-31 00:00:00 — Det är dessutom ingen hemlighet - vi kan läsa om det itidningar och tidskrifter - att det snabbaste och bästa sättet att göra sigförmögen i det här landet är att syssla med förvaltning, köp och försäljning avfastigheter. Jag bestrider inte att en och annan, kanske relativtmånga, av de små fastighetsägarna kan ha svårigheter att få debet och kreditatt gå ihop, i varje fall om de inte tar hänsyn till den värdestegring påfastigheterna som skett, men när det gäller fastighetsägandet i stort kan jaginte finna fog för det påstående ni här har gjort. Jag hävdar, utan att i detta nu lämna en mera detaljeradredogörelse i anslutning till anförande, att syftet med detförslag till fastighetsskatt vi har lagt fram är att åstadkomma rättvisa mellanolika typer av bostadsförvaltning. Förslaget har inget annat syfte. Detförhåller sig inte som framhöll, att allmännyttan skullevara gynnad på grund av att där finns många nya fastigheter och att de privatafastighetsägarna är missgynnade på grund av att de har äldre fastigheter. Detär på det sättet, , att de som har nya fastigheter medstatliga lån har genom upptrappning av de garanterade räntorna fått en kraftighöjning av hyresnivån, medan detta inte är fallet för dem som icke har statligalån med räntegaranti, utan de kan genom bruksvärdessystemet anpassa sig tillhyrorna i allmännyttans fastigheter. De har därmed fått möjlighet till enförmögenhetsuppbyggnad som det inte finns tillräckliga sakliga skäl för. tog upp frågan om fastighetsskatten ochrättvisan. Får jag säga att jag är litet förvånad över att just KarinAhrland tar upp den frågan, eftersom jag ju på den här punkten ärvde ettförslag från . Det var och och deras folkpartistiskabostadsminister som i sin proposition förde hela detta utmärkta, logiskaresonemang om att införa hyreshusavgift. När man nu från den borgerligaregeringens sida hade kommit med någonting bra, varför skulle jag intevidarebefordra det till ? Jag vidarebefordrade förslaget i stort setti samma form som det hade när mittenregeringen lade fram det. Varför det nu meden gång skulle få så negativa och besvärliga konsekvenser, det förstår jagfaktiskt inte. Om den aviserade statliga fastighetsskatten 42Förste vice talman (): Jag fick först det intrycket attbostadsministern skulle vara Om den aviserade statliga fastighetsskatten beredd attgöra en sådan här allsidig utredning om en helt neutral bostadsbeskattningeller.avvakta resultatet av sittande utredning, innan ytterligareskatteskärpningar läggs på fastighetsbeståndet. Men så är tydligen inteavsikten. Jag beklagar det mycket djupt. Faktum är - och det tror jag att även bostadsministern ärmedveten om -att bruksvärdeshyran ligger väsentligt under erforderlighyra både i allmännyttan och än mer i enskilt ägda fastigheter, beroende på attenskilt ägda fastigheter om de tillhör nyproduktionen ju har sämrelånemöjligheter och alltså måste ha en något högre hyra. Jag har här i min hand en tablå, sammanställd på grundvalav SCB:s statistik och egen statistik, som visar bruksvärdeshyran ocherforderlig hyra för hus som har byggts . Tablån visar mycket klart attbruksvärdeshyran under alla åren ligger mycket under vadsom skulle vara erforderligt i allmännyttan och än mer i de enskilt ägdafastigheterna. Vad som är allvarligt är att denna klyfta mellan erforderlighyra och bruksvärdeshyra tenderar att vidgas. Då måste väl det absolut sämstasättet att råda bot på detta vara att lägga på ytterligare höjda skatter. Detär snarare motsatsen som behövs. Jag fick inte heller genom inlägget från bostadsministernssida någon klarhet om hur man skall kunna få i gång ROT-sektorn. Jag sade inteatt möjligheten att få vissa räntesubventioner för reparationer var någontingsom missgynnade eller diskriminerade enskilt ägda fastigheter. Jag försöktebara att i all enkelhet visa att det är orimligt att på en sund ekonomisk basista upp sådana lån, eftersom lånen kommer att fortsätta att hänga med långtefter det att fastighetsreparationen är förbrukad. Det är det som är detallvarliga. Ännu ett allvarligt problem är att så många fastighetermåste säljas ut därför att de år går med förlust. Det betyder attenskilda fastighetsägare, som kanske har en eller ett par fastigheter, vilketär ganska vanligt, tvingas till betydande kapitalförluster, medan det kanfinnas andra som köper upp dessa fastigheter till priser som då anses motsvaramarknadsvärdet. Men kontinuitet i fastighetsförvaltningen är väl önskvärdockså när det gäller enskilda fastigheter? Jag tog också upp det som bostadsministern själv haranfört i proposition 1982/83:50 och som klart visar att om man skall ha enneutral skatt, så måste den i så fall sättas till samma belopp för allmännyttansom för konventionellt beskattade fastigheter och dessutom vara avdragsgill förde . Jag fick ingen klarhet i vad skillnaden mellan X och Y var avseddatt bli. Om man skall ha en sådan här skatt, så måste X vara lika med Y. Dethar bostadsministern själv visat i proposition 1982/83:50. Det centrala är i alla fall att det inte finns någotutrymme för ytterligare skatter på det privatägda bostadsbeståndet. Ytterligarebeskattning kommer bara att leda till att det ROT-program som bostadsministernhoppas mycket på - inte minst för att komma till rätta med byggarbetslöshe-tenmen också för att undvika kapitalförluster inom bostadsbeståndet -kapsejsar. Enförutsättning för att det skall fungera är ju att fastigheter på sund ekonomisk basis kankostas på de reparationer som är erforderliga. Jag vill avslutningsvis, herrtalman, vädja till bostadsministern med tanke på de två mål som vi är överensom, nämligen att för det första se till att det finns möjligheter också tillenskilt fastighetsägande på likvärdiga villkor, och för det andra se till attreparationer och ombyggnader kan ske i den takt som är önskad och erforderlig.Utifrån detta vill jag än en gång vädja till bostadsministern att tänka sig förytterUgare, innan en proposition i enlighet med promemorian om en statligfastighetsskatt läggs på bord. Omden aviserade statliga fastighetsskatten Anf.43 (): Enligt bostadsministern har jag uttalat mig om de svårigheter som rådernär det gäller förvaltning av fastigheter. Det gjorde jag faktiskt inte. Menjag gör det gärna. Visst hade jag kunnat intyga att antalet exekutiva auktionerblir allt större. Jag är dock den första att erkänna att en del fastigheter gårbra och att andra inte gör det. Jagville delta i den här debatten för att framhålla det negativa med ett ännuhögre skattetryck. Det gäller både fastigheter som ekonomiskt går ihop ochfastigheter som är så tyngda av skatter och avgifter att de måstesäljas på exekutiv auktion - eller alternativt drabbar familjerna så hårt attde verkligen får snåla in på många områden. medgav att det inte är särskilt roligt att höja skatter. Det ärmycket roligare att få vara med om att sänka skatter. Det kan jag intyga.Åtminstone en gång har vi, i vissa stycken, tillsammans gjort det. Men, HansGustafsson, om nu procentsatsen sänks till - något som jag inte är med på- vill jag fråga: Hur många miljoner innebär det lilla procenttalet egentligen?Det blir mycket intressantare om storleken anges i faktiska kronor än om denanges i procent. Om man säger , låter det ganska oskyldigt. Som jagtidigare sagt är det fråga om att många bäckar små gör en stor å, att ideligamindre skattehöjningar bara innebär att det totala skattetrycket ökar. Det kanicke gynna vare sig fastighetsägare eller hyresgäster. är tydligen förvånad över att jag deltar i debatten. Jag gör det föratt framhålla att vi i inte vill höja skattetrycket. Därför är deten självklarhet att jag deltar i debatten. Närdet gäller förslaget om hyreshusavgiften vill jag bara påpeka att det förslagetdrogs tillbaka. Vi folkpartister var emot det. - och det kanske är det allra viktigaste- det är fastighetsskatten som vi nu diskuterar. Jag skall försöka fatta mig kort. Jag noterar att varken IngegerdTroedsson eller vill förklara för mig hur man kan beskrivaresultatet av bostadsförvaltningen som särskilt dåligt när aktievärdena påfastighetsbolagen i vissa fall har ökat med 1 . Kanske får vi tillfälleatt diskutera den saken i samband med behandlingen av propositionen i den härfrågan. Om den aviserade statliga fastighetsskatten Jag lovar, , att jag nu - liksom jagalltid gör- mycket noga skall överväga de här frågorna innan propositionenläggs fram. Vi har försökt att arbeta på det sättet, och det skall vi göra denhär gången också. När det gäller huvudfrågan, principen i detta sammanhang,föreligger följande skillnad. De borgerliga regeringarna- både treparti- ochtvåpartire-geringarna - tyckte att det inte gjorde någonting att bördan blevtyngre för dem som bodde i hus med statliga lån. Man trappade upp räntornakraftigt, både för villaägarna och för hyresgästerna. De som bodde i äldre husutan statliga lån och räntegarantier behövde emellertid inte vidkännasmotsvarande åtgärder. Följden blev att ett så allvarligt problem uppstod attmin företrädare tvingades utarbeta ett förslag i syfte attkomma till rätta med förhållandena. Hon hade rätt på den punkten. Vi har fullföljtförslaget. Vad vi nu gör är att vi gör om den nuvarande hyreshusavgiften på 2 %till en fastighetsskatt om för den del av fastighetsbeståndet som ickehar statliga lån- och räntegarantier. När det gällerde privata fastighetsägarnauppstår problemet med den konventionella beskattningen. Därför har vi tagit uppden frågan till förnyad prövning. För att inget missförstånd skall råda villjag säga: Jag tyckte att sade att jag gjorde gällande att detskulle bli en procentsats på - men det har jag inte gjort. Jag har intetagit ställning till vilken procentsats det skall bli. Jag sade bara att jagläste i tidningarna att direktören för tyckte attsmärtgränsen gick vid , och jag utlovade att förslaget inte skall liggaöver den nivån - och det står jag för fortfarande. Beträffande bruksvärdessystemet, som inne på igen, kan jag bara säga: Min bestämda uppfattning är attbruksvärdessystemet har varit gynnsamt för de privata fastighetsägarna. De harinte haft någon nackdel av det, och jag tror inte heller att de påstår någotsådant, om de vill föra en saklig debatt i denna fråga. När det gäller den fråga som tagits upp av både IngegerdTroedsson och och som gäller att de exekutiva auktionerna ökaroch att svårigheterna ökar, kan väl åtminstone och jag, som harstuderat detta på nära håll, vara överens om att en av orsakerna är attsäljarna av fastigheter - när fastigheterna har sålts i första, andra ellertredje hand - i köpeskillingen har diskonterat de framtidaavdragsmöjligheterna. Så finner man att kostnadsstegringen är så stor att detstår klart att man i allmänhet har betalat för mycket för fastigheterna. Dåuppstår detta problem - och det kan vi naturligtvis båda beklaga - men det ärknappast en konsekvens av de aktuella åtgärderna. Slutligen beträffande frågan om ROT-programmet: Vi får se,, om några kommer att utnyttja det eller inte. De privatafastighetsägarna är inte alls så pessimistiska som . Jag kantvärtom tala om att de är klart på offensiven. De har startat nio olikapilotprojekt i landet för att tala om hur vettigt och klokt det är att användasig av dessa möjligheter och på vilket sätt fastighetsägarna skall göra det.Jag har god tilltro till de privata fastighetsägarnas vilja och förmåga attsköta sina fastigheter. Fastighetsskatten är en skatt för att skapa rättvisamellan olika årgångar och upplåtelseformer. Syftet har varit att behandla allapå ett korrekt sätt, och jag tycker att vi hitintills har visat att vi hargjort det. Svårigheterna ligger i de olika beskattningsmetoderna. Jag har lovatatt jag skall diskutera med finansministern huruvida det inte skulle vara enfördel att schablonbeskatta alla hyresfastigheter för att slippa dessabesvärliga diskussioner om hur systemet slår för olika typer avupplåtelseformer. 45 Förste vice talman (): Det här resonemanget är väl ändå orimligt. fastighetsägare har tvingats klara sig utan några som helst subventioner.Om man sedan successivt nödgas minska subventionerna för de övriga är det välganska ologiskt att säga att detta förutsätter att de som redan förut varmissgynnade skall bestraffas ytterligare. Den logiken håller inte. Som jag helt kort sade finns det i alla fall 35 000-40 000relativt nyproducerade fastigheter som har byggts utan statliga lån och alltsåfått klara sig med sina intäkter, trots att de har varit nödsakade att betalamarknadsmässig ränta. Att klämma åt dem ytterligare för detta kan inte ha meden rättfärdig fördelningspolitik att göra. Bostadsministern ställde en fråga: Hur kommer det sig attfastighetsbolagen går så bra? Jag vill upprepa vad jag sade: Huvuddelen av detenskilt ägda fastighetsbeståndet utgörs av mindre fastigheter, som ägs avfamiljer eller mindre grupper - och för dessa går det verkligen inte bra. Låtmig bara peka på följande uppgifter. Jag vet att - en representant fördem nämndes av bostadsministern här - har plockat fram en medianfastighet somär byggd och som är representativ för det privatafastighetsbeståndet. Den har ett taxeringsvärde på , och detgenomsnittliga resultatet var . Omman införde en fastighetsskatt på , skulle det innebära att skatten blev19 , alltså dubbelt så mycket som resultatet före skatt. Det säger sigsjälvt att det skulle innebära en fullständigt orimlig situation för dettaenskilda fastighetsbestånd. Jag nämnde också vinstdelningsskatten, men jag har intefått något svar på min fråga i det avseendet. Men man var uppenbarligen frånfinansdepartementets sida medveten om att den slog orättvist på grund av undantog allmännyttan. anser vi att det bästa sättet är att ta bortvinstdelningsskatten över huvud taget. Men i avvaktan på detta var man tydligenberedd att vidta vissa åtgärder. Jag frågade bostadsministern vad man avsåg attgöra, eftersom allmännyttan inte drabbas och då inte heller bruksvärdeshyranpåverkas. Jag nämnde Stafa, som har ett nollresultat men som med eninflation på måste betala 3 milj. kr. i s. k. vinstdelningsskatt. av den typen göra? Det enda alternativet för dem är ju faktisktantingen att sälja ut eller att gå i konkurs. Om den aviserade statliga fastighetsskatten Överläggningenvar härmed avslutad. 9 § Proposition Föredrogs och hänvisades 1983/84:134 tillskatteutskottet 10 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1983/84:424 a\ () tillförsvarsministern om förbättrade förmåner åt värnpliktiga m.fl.: I betänkande 1982/83:11 omförbättrade förmåner åt värnpliktiga m.fl. uppmanade försvarsutskottetregeringen att utfärda övergångsbestämmelser så att inga värnpliktiga skulletillerkännas sämre ekonomiska förmåner än det ställts dem i utsikt. Riksdagenantog utskottets mening i form av ett tillkännagivande till regeringen. Jag vill fråga försvarsministern: Hur ser dessabestämmelser ut, och på vilket sätt kommer de befälselever, som genom reformenfått avsevärt sämre förmåner, att kompenseras för detta? 1983/84:425 av (vpk) till jordbruksministernom luftföroreningarna från industri- och värmeanläggningar: Den fortgående försurningen av markoch vatten som en följd av utsläpp från förbränning av fossila bränslen är ettav de största miljöproblemen. I tätorterna sprider bl. a. de storafjärrvärmeanläggningarna och bilavgaserna svavel och kväve i mycket storomfattning. Vårtans och energiverk i hör tilllandet största "försurare", vilket f. ö. inte hindrat långtavancerade planer på en kolbase-rad värmeanläggning och ett järnsvampverk mittinne i med risker för nya farliga utsläpp. En förstahandsfråga nu äroch måste vara att så snabbt och effektivt som möjligt minskaförsurningsorsakerna inte minst i våra stora tätorter. Min frågatill jordbruksminstern är: Vilka åtgärder tänker regeringen föreslå och/eller vidtaför att kraftigt begränsa farliga utsläpp från befintliga industri- ochvärmeanläggningar och motverka tillkomsten av nya. koleldade anläggningar ivåra tätorter? 1983/84:426 av () till statsrådet om stödet till regional teaterverksamhet: I ett frågesvar den 18 januari 1983uttryckte kulturministern en positiv syn på den försöksverksamhet som bedrivsmed teater för barn och ungdom i olika landsting utan en fast teaterensemble.Det gäller flera regioner, som funnit att det bästasättet för dem att kunna erbjuda sina invånare teater av god kvalitet och tillrimliga kostnader är att engagera fria grupper för kortare eller längre tider. Iårets budgetproposition sägs emellertid inget om hur regeringen ser på den regionalaförsöksverksamhet med teater som pågår i tre olika län, vilka saknar fastaensembler. Av statsrådets beslut att avstyrka vidare stöd till sådanförsöksverksamhet kan man dock få den uppfattningen att regeringen inte ärberedd att verka för ett annat stöd till regional teaterverksamhet än viagrundbidrag till fasta ensembler. Jagvill därför fråga om statsrådet har för avsikt att aktuaUsera ett annat systemför statsbidrag än det som bygger på grundbidrag, vilket skulle innebära attriksdag och regering accepterar att kommuner och landsting söker sig fram påolika vägar mot målet: en ökad regionalisering och decentraUsering avkulturlivet. 1983/84:427av () till statsrådet om behörigheten tillvissa sjukskötersketjänster: I en cirkulärskrivelse från en av landetssjukvårdshuvudmän, riktad till "Samtiiga personalchefer", manas till"försiktighet vid förordnande på arbetsledande befattningar typavdelningsföreståndare och nattsjuksköterska". hardessförinnan meddelat huvudmännen att situationen för de studerande, som blirfärdiga med sin utbildning efter genomgång av högskolans hälso- ochsjukvårdslinje, är oklar i vad gäller behörighet till tjänst.Regeringens proposition kommer så sent att riksdagsbeslut kan tas tidigast imaj och eventuella föreskrifter kan publiceras först undersommaren. De studerande, som har förväntat sig sjukskötersketjänster, ochsjukvårdshuvudmännen har härigenom försatts i en anmärkningsvärd situation. Mot den här redovisadebakgrunden frågar jag: Kommer proposition att avlämnasi sådan tid att de studerande vid högskolans hälso- och sjukvårdslinje somavslutar utbildningen erhåller genom utbildningen åsyftadbehörighet till tjänst? Om propositionen kommer sent (i värsta fall kanriksdagsbehandlingen komma att uppskjutas ), vilka åtgärder avserstatsrådet då vidta för att tillförsäkra nämnda studerande behörighet? 1983/84:428 av AlexanderChrisopoulos (vpk) till jordbruksministern om luftföroreningarna frånindustrianläggningar: Vid undersökningar som gjorts i för ett årsedan har framkommit att skogsmarken i är dubbelt så sur som för50 år sedan. Nyare rapporter visar att det finns skadad skog över hela södraSverige, ända upp i och norra . Försurningen och den s.k. skogsdöden förorsakas av utsläpp av koldioxid, svaveldioxid, kväveoxider,tungmetaller och andra ämnen. Scanraff-raffinaderiet iLysekil är den fjärde största utsläppskällan i Detta i kombination med utsläpp från andra källori området, exempelvisStenungsunds petrokemiska industri, gör att regionen är speciellt Med anledning av detanförda vill jag fråga jordbruksministern: Vad ämnar jordbruksministern göraför att utsläppen i den nämnda 1983/84:429av (vpk) till justitieministern om samhällsskyddet mot våld: Hundratusentals kvinnor utsättsårligen för misshandel av män, inte sällan av män med vilka de sammanlever. av dessa övergrepp leder till åtal och dom. För de utsatta kvinnorna följerskräcken att återigen konfronteras med våldsmannen i samband med hanspermission eller utskrivning från anstalt. Kvinnorna lever i ständig otrygghetoch rädsla, vilket naturligtvis avspeglar sig på eventuella barn. Jag vill fråga justitieministern: Vilka åtgärder är justitieministern beredd att vidta föratt skydda misshandlade kvinnor från fortsatta övergrepp? 1983/84:430 av () till civilministern omimportavgiften på koscherslaktat kött: Förbud mot judisk slakt, s. k.koscherslakt, råder i . Judar är därför hänvisade till att importerakött. Till följd av en hög importavgift blir priset så högt att det i praktikenär omöjligt för judar i att få kött som är rituellt slaktat. Genom beslut av regeringen har möjligheter givits förjudar som håller koscher att få tUlgång till koscherslaktat kött på rimligavillkor. Detta blev möjligt genom att erlagd importavgift restituerats så attpriset på koscherkött i princip skuUe bli detsamma som på annat kött. Beslutetgällde och har sedermera förnyats i sänder av regeringen. juli månad 1983 har regeringen ej längre medgivitsådan restitution. Detta har inneburit oerhörda problem för de judiskaförsamlingarna och koscherbutikerna i . Judiska församlingarnas iSverige centralråd gjorde en ansökan om fortsatt stöd, vilken ännuicke besvarats av regeringen. Enligt uppgift måste de företag som handharköttförsäljningen nu träda i likvidation. Jag villnu fråga civilministern: Är det rimligtatt en Uten minoritet skall betas möjligheten att följa sina religiösa bud? Vilka åtgärderavser civilministern vidta för att denna judiska minoritet skall kunna bevaramöjligheten att följa sina religiösa bud? 1983/84:431av () till justitieministern om förfarandet vid Nr 99 Enligt uppgifter i massmedia har en äldre lantbrukare fåttbesök av fyra poliseroch en kronofogde som därefter i utmätning tagit två av lantbrukarens tre kor.Den underliggande tvisten gäller . Värdet av de båda korna Meddelande om överstiger vida detta belopp, och korna är dessutom nödvändigaför frågor lantbrukarens fortsatta försörjning. Därtill kommer att förfaringssättet förefaller vara meravåld än nöden kräver. Fyra poliser och en kronofogde är för många människor myndighetsutryckning, och det kan uppfattas både som rättsstötande ochhotfullt. Jag villdärför fråga justitieministern: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att undvika enupprepning av så stor myndighetsutryckning vid en utmätning? 11 § Kammaren åtskildes .