prot · G70956 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:56 Jaghälsar kammarens ärade ledamöter välkomna till det fortsatta arbetet under1983/. 2§ Överlämnande av budgetpropositionen Finansminister avlämnaderegeringens proposition 1983/84:100 med förslag till statsbudget /85 och yttrade Härmed ber jag att till få överlämna regeringens förslag tillstatsbudget för nästa budgetår. 3 §Överlämnande av kommittéberättelsen Justitieminister avlämnade regeringensskrivelse /84:103, med redogörelse för verksamheten inom de kommittéer somhade tillsatts efter beslut av regeringen, och anförde Jag ber att till få överiämna kommittéberättelse. 4 §Justerades protokollen för den 14,15,16,19, 20 och . Nr 56 5 § Talmannen meddelade att följande ledamöter återtagit sina platseri 10 ianuari 1984 KarinAhrland (fp), () och () den 22 Tidsolanm m ° () samt () den 1januari 1984. Uppdragetsom ersättare hade därigenom upphört för Andres , , , och . 6 § Tidsplan m. m. Tillkammarens ledamöter har utdelats en preliminär plan för kammarens sammanträdenunder tiden den 10 januari-den 4 mars. Denna plan överensstämmer med tidigarelämnat förhandsmeddelande. Jagvill erinra om att till kammarens ledamöter utdelats bl. a. en förteckning överpropositioner avsedda att avlämnas och ett meddelande omriksdagens arbete m. m. 7 § Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1983/84:78 tilljustitieutskottet /84:81 till socialförsäkringsutskottet 8 § Föredrogs och hänvisades Förslag 1983/84:13 tillkonstitutionsutskottet 9 §Bordlades Proposition och skrivelse 1983/84:100 Förslag tillstatsbudget för /85 1983/84:103 kommittéberättelse 10 §Anmäldes och bordlades Propositionerna 1983/84:88 Godkännande avöverenskommelsen om samarbete vid bekämpningav förorening av genom olja och andraskadliga ämnen 1983/84:89 Polisens organisation, m. m. 1983/84:90 Ändrade formerför finansiering av bostadslån m. m. 1983/84:93 Godkännande av överenskommelse mellan och Frankrikeom ömsesidigt administrativt bistånd i tullfrågor 1983/84:94 Förslag tillädellövskogslag, m. m. 1983/84:96 Förslag till ändring i lagen (1979:425) om skötsel av 1983/84:101 Förslag om tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /84 11 §Anmäldes och bordlades Motionerna 1983/84:289av m.fl. Återkallelseav proposition 1983/84:73 (skr. 1983/84:95) Förprövningoch godkännande av djurstall från djurskyddssynpunkt 1983/84:292av inom hästsporten 12 §Anmäldes och bordlades betänkanden 1983/84:16Konsumentverkets organisation och resurser 1983/84:17 Ny lagstiftning påkärnenergiområdet (prop. 1983/84:60) 1983/84:18 Import- och exportreglering(prop. 1983/84:61) 1983/84:19 Regioninvestgruppen (prop. 1983/84:25 delvis) 13§ Meddelande om interpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1983/84:78av () till socialministern om statsbidragen till privata daghem,m.m. Socialminister har enligt avdagspressen återgivet uttalande hotat att föreslå att stoppastatsbidragen till privata daghem. Anledningen är att man i kommunplanerar samarbete inom barnomsorgen med Svenska ManagementGruppen. Såsent som fattade beslut om nya statsbidragsregler förbarnomsorgen. Den proposition som låg till grund för beslutet diskrimineradeenskilda daghem genom att det särskilda statsbidraget för personalkostnaderinte skulle utgå till dessa daghem. Under beredning i utskottet, och efterstarka påtryckningar från bl. a. föräldrar till barn på alternativa daghem,ändrades förslaget så att riksdagsbeslutet kom att innebära en något mindre diskrimineringav de alternativa daghemmen i förhållande till de kommunala. Detvore mycket anmärkningsvärt om socialministern skulle föreslå ändringar istatsbidragsreglerna som klart strider mot det fattade riksdagsbeslutet.Jag anser att socialministern mot bakgrund av ovannämnda pressuttalanden börlämna en förklaring. Enligtmin mening är enskilda initiativ inom barnomsorgen mycket väsentliga. Det harvisat sig utifrån de erfarenheter vi har fått från altemativbarnomsorg. Ökad frihet för föräldrarna att välja tillsynsform för barnen ärklart socialt motiverad och fördelaktig. Genom alternativ till kommunalbarnomsorg har vi också möjlighet att klara behovet av barnomsorg. Här måstefamiljernas intresse sättas i första rummet! Ett slopande av statsbidragen tillenskild barnomsorg skulle få stora negativa sociala effekter. a. skullemöjligheterna till förvärvsarbete för föräldrarna inskränkas påtagligt. Dekommunala daghemmen blir inte lidande på att det finns alternativ. Det harvisat sig i de kommuner som har privata daghem i barnomsorgsplanen. Socialministernsinledningsvis nämnda uttalande ger anledning till allvarlig oro. Man frågar sigom socialministern tänker försvåra för enskilda inifiafiv även på andra socialaområden. Hur blir det t. ex. med åldringsvården och äldreomsorgen? Hur bhr detmed den privata sjukvården, de privatpraktiserande läkarna, tandläkarna,sjukgymnasterna osv.? Hur blir det med missbruksvården? Mot bakgmnd av vad jaganfört vill jag fråga socialministern följande: Avser regeringen föreslå attstatsbidragen fill privata daghem skall slopas? Avser regeringen lägga förslag som försvårar ellerhelt hindrar enskilda inifiafiv också på övriga sociala verksamhetsområden? 1983/84:79av (vpk) till försvarsministern om energiförsörjningen vidkrig och krigsfara: Strömavbrottet mellan jul och nyår gör frågan omden svenska energiförsörjningen och beredskapen i händelse av krig och vidkrigsfara till en vikfig punkt på dagordningen när det gäller svensksäkerhetspolitik. Vihar frän vpk:s sida under åtskilliga år, när den svenska försvars- ochsäkerhetspolitiken dryftats, försökt få till stånd en allvarlig debatt omproblemen på området. Det vanligaste svaret från de vanligasteförsvarsdebattörerna har varit att allt är väl beställt. "beredskapär god", har det hetat - en gammat välkänd formulering. Utan någrajämförelser i övrigt med förhållandena då yttrandet fälldes första gången, kanvi alla lätt konstatera att beredskap och förmåga att uthärdastörningar av viktiga samhällsfunktioner allvarligt försämrats under helaefterkrigsfiden. Sårbarheten i samhället har ökat i allt snabbare takt under deallra . Det bör inte längre vara möjligt att, som skedde iförsvarsdebatten så sent som , påstå att det svenska totalförsvaretär välbalanserat, att folkförsörjningen genom ÖEF:s försorg är välplanerad ochsäkrad och att inga resurser behöver tillföras för att öka det civilasamhällets motståndskraft. Sanningen är den rakt motsatta, och det är på tidenatt regeringenoch dess ministrar inom skilda områden redogör för vilka åtgärder som måstevidtas för att först hejda och sedan bryta dennautveckling. Närdet gäller energiförsörjningen, som genom det inträffade först blivit aktuell,är det mycket som är oklart. Kärnkraftverkens lokalisering vid kusterna - i ettfall Forsmark, mitt i ett prioriterat militärt försvarsområde medutrymningsplikt - motarbetades i det längsta av ansvariga militära myndigheter.I remissvaren från ÖB under den glada utbyggnadsepoken avstyrktes bestämt allade nuvarande lokaliseringarna av kärnkraftverk. Detta fick inget gehör. Men somdet nu är måste det vara svårt att militärt försvara eller skyddaanläggningarna. Enligt uppgift skall kärnkraftverken stängas av vid beredskapoch krig. Vad händer sedan? Den centraliserade produktionen och distributionenav elström är oerhört sårbara och lokal och regional produktion räckerantagligen inte till i ett krisläge. Hur skall elförsörjningen ? Frågornaär många, och jag vill precisera dem fill följande: Vilkaåtgärder har vidtagits av försvarsdepartementet för att skydda och försvara kärnkraftverken vid krig? Kommer de i ett sådant fall att avstängas, och hurär beredskapen för ersättningsproduktion planerad? Om, vid krig eller krigsfara,transformatorstationer typ Hamra och andra slås ut och de viktigastestamledningarna skadas eller saboteras, finns det då konkreta och realistiskaplaner för hur den nödvändiga elförsörjningen skall ordnas? Anser försvarsministern att det är möjligt attskydda det svenska elnätet i dess nuvarande utformning, genom de vid Hamra ochmotsvarande anläggningar placerade skyddsstyrkorna i form av civilförsvarspolisoch militära förband? 1983/84:80av () till justitieministern om villkorlig frigivning: I proposition 1982/83:85 om ändring i brottsbalkenm. (villkorlig frigivning och kriminalvård i frihet m. a. fram förslag om att villkorlig frigivning av den som har en strafftidunderstigande i princip alltid skall ske när halva tiden, dock minst tvåmånader, har avtjänats. Reformen, den s.k. 1 juli-revolutionen, väckte storuppmärksamhet och debatterades flitigt . Särskilda farhågor fannsbeträffande de grova narkotikabrotten. Iutskottsbetänkandet (JuU 1982/83:26) hänvisades särskilt till vad som anförts ipropositionen om att när det gäller narkotikakriminalitet man synes böra fästaavseende vid om det aktuella brottet har utgjort återfall i farligbrottslighet. Vid narkotikabrottslighet bör vidare enligt departementschefenbeaktas om det rör sig om en person som har intagit en ledande ställning i en särskild organisation för brottsligheten eller annarsunder bedrivit sådan brottslighet som affärsverksamhet och uppenbarthar inrättat sitt liv med tanke på fortsatt narkotikahantering i vinningssyfte. Även i lagtexten (BrB 20:7 första stycket) talas omundantag för brottshghet "som har riktat sig mot eller medfört fara förliv eller hälsa och påtaglig risk bedöms föreligga för att han efterfrigivningen fortsätter brottslighet av samma slag". Mot denna bakgrundborde ingen fara för olämpliga frigivningar av narkotikabrottslingar föreligga. Enligt en preliminär sammanställning som gjorts vidkriminalvårdsnämnden får fyra av fem personer dömda för grova vålds- ellernarkotikabrott villkorlig frigivning efter halva strafftiden. Utan att göranågon bedömning av de enskilda fallen anser jag detta vara en alltför generöstillämpning av den nya lagstiftningen. Denna min uppfattning synes också delasav en rad ansvariga tjänstemän på området. Det ligger enligt min mening en stor fara i en alltförtidig frigivning av personer som gjort sig skyldiga till grova brott, särskiltnarkotikabrotten. Återfallsprocenten är mycket hög, och resultatet av enhalvtidsfrigivning av en narkotikabrottsling riskerar att endast bli ett kortavbrott i vederbörandes "affärsverksamhet". Jag vill mot bakgrund av ovanstående ställa följande frågatill justitieministern: Avser justitieministern att vidta några åtgärder för attbringa rättstillämpningen i bättre överensstämmelse med beslut ochde nordiska ländernas bekämpning av narkotikabrottslighet? 14 § Meddelandeom frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1983/84:264 av () till statsrådet om åtgärder för att förhindra omfattande strömavbrott: "stannade" mellersta och på grund av ett långvarigt ochomfattande strömavbrott. Avser energiministern att vidta några åtgärder för attförhindra att en hknande händelse upprepas? Om svaretär ja, vilka? 1983/84:265 av Per Stenmarck (m) till statsrådet om orsakerna till inträffat strömavbrott: Av vilken anledning stördeseltillförseln i vid det haveri som Nr 56 inträffade i och vars verkningar rimligtvis borde ha kunnat Tisdaeen den begränsas? 1983/84:266 av () till utbildningsministern om folkhögskolans verksamhet för arbetslös ungdom: Vid kontakter med folkhögskolor har jag förstått attverksamheten för arbetslös ungdom är mycket framgångsrik. Många eleverfortsätter med studier eller börjar arbeta efter en relativt kortfolkhögskolekurs. Den resurs för sådan verksamhet som stått till förfogandeunder /84 räcker emellertid inte till. Skolorna måste nu säganej; trots att efterfrågan är stor. Detta gäller bl. a. i , därfolkhögskolan gärna skulle organisera kurser också för arbetslösa invandrare.Jag ber att få ställa följande fråga till utbildningsministern: att vidta några ytterligare åtgärder i detta ärende? 1983/84:267 av () till statsrådetBirgitta om åtgärder mot omfattande strömavbrott: den 27 december 1983slocknade lamporna hos sju miljoner svenskar. Tågen stannade, radion tystnade,folk satt fast i hissar och datorernas hemligheter gick inte att komma åt. 1stort sett hela stannade. Orsak; ett litet obetydligt fel i entransformatorstation. Vår hårt centraliserade energiproduktion visade sig frånsin sämsta sida. Enligt min uppfattning är det oacceptabelt att det somhände kan hända och kan få de konsekvenser som det fick. Detgår inte att undkomma tanken vad som skulle kunna inträffa om sabotage riktadesmot vårt samhälle. Beredskapen - som den är - är inte tillfredsställande.En mer decentraliserad energiproduktion skulle ur dessa synpunkter varatryggare. Det som hände är en nyttig påminnelse om att det finns brister i vårteknik. Denna vetskap är dock inte till någon nytta om vi inte tar dessabrister på allvar och gör något åt dem. Jag villdärför ställa följande frågor till energiministern: Vilkaslutsatser drar energiministern av det inträffade? Vad tänkerenergiministern göra för att något liknande inte skall kunna inträffa igen? 1983/84:268av () till kommunikationsministern om SJ:s beredskap vidströmavbrott: a. fill att ett tåg med 300 passagerare blev stående på iStockholm utan att Något icke eldrivet reservlok, som kunde dra in det havererade tåget, fannsuppenbarligen inte tillgängligt, utan passagerarna Med hänvisning tillovanstående vill jag fråga kommunikationsministern: åtgärder kommer attvidtas för att förbättra beredskapen vid 1983/84:269av () till finansministern om skattemyndigheternaskontrollsystem: folkbokföring (B 1979:12)har enligt TT föreslagit att en försöksverksamhet skall inledas tillsammans medposten i . Brevbärarna skall enligt förslaget hjälpamyndigheterna att spåra eventuellt fusk med mantalsskrivningsadresser. Kontrollav postens kunder är naturligtvis en helt främmande uppgift för postpersonalen.Att brevbärare skaU användas som angivare fill skattemyndigheterna är stötandeoch accepteras varken av allmänheten eller av postens personal. Varesig förslaget genomförs eller inte är det betänkligt att en statlig kommittélägger fram förslag som flagrant överskrider fastlagda gränser för offenfligaingrepp och offentliga åtgärder, allra helst som kommittén även tidigaregenomfört åtgärder som gått utöver gränsen för det acceptabla i ettvästerländskt rättssamhälle. Kommitténs åtgärder har också väckt berättigadförundran både inom landet och i utlandet. Avserfinansministern att vidta någon åtgärd för att förhindra attskattemyndigheterna i samarbete med postverket använder sig av utbyggdaangiverisystem av den typ som föreslagits? 1983/84:270av i (m) till statsrådet om förhållandenapå : Ånyo har scenarbetare vid Operan omöjliggjortkonstnärernas bemödanden att bjuda pubhken en föreställning, som man sett framemot. Hur länge skall dessa oefterrättliga förhållanden få fortsätta? Avserkulturministern vidta några åtgärder i syfte att undvika motsvarande händelseri framtiden? 1983/84:271 av BertilJonasson (c) till jordbruksministern om förekomsten av varg i norra : I norra har en vargflock på åtta vargarobserverats. Det finns stor oro bland de boende i området. De har därför begärtatt en viss jakt skall få bedrivas. Såväl som regeringen haravslagit deras framställning. Mot denna bakgrund villjag fråga jordbruksministern: 56 Hur stort antal vargar anser regeringen vararimligt i ett bebott område, -rjoHopen den som norra ? Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta för atttrygga säkerheten för de boendeoch deras husdjur? frågor 15 § Kammaren åtskildes . Kompletterings val till utskott 1 § Kompletteringsval till utskott Moderata samlingspartiets partigrupp har som suppleant inäringsutskottet under ledighet anmält hans ersättare . partigrupp har som suppleant isocialförsäkringsutskottet under ledighet anmält hansersättare . Talmannen förklarade valda till suppleant i socialförsäkringsutskottet () suppleant i näringsutskottet () 2 § Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1983/84:88till jordbruksutskottet /84:89 till justitieutskottet /84:90 tillbostadsutskottet /84:93 till skatteutskottet /84:94 och 96 tilljordbruksutskottet 3 § Efter föredragning lades Skrivelse 1983/84:103fill handhngarna 4 §Föredrogs och hänvisades 1983/84:289till socialförsäkringsutskottet 1983/84:290-292fill jordbruksutskottet Föredrogs lagutskottets betänkande1983/84:10 om fastighetsmäklare (prop. 1983/84:16). 2 (): Propositionen om fastighetsmäklaresönderfaller i två delar, i en näringsrättslig och i en civilrättslig del. De borgerhga partierna i lagutskottet yrkar avslag påpropositionen i sin helhet, beträffande den näringsrättsliga delen på den grundatt lagförslaget innebär en helt opåkallad och skadlig inskränkning avnäringsfriheten och beträffande den civilrättsliga delen på den grund attlagförslaget är behäftat med så allvarliga brister att det inte bör läggas tillgrund för lagstiftning i befintiigt skick. Visst har ett fastighetsköp stor ekonomisk betydelse förde flesta privatpersoner. Det kan för många röra sig om den mest betydelsefullaaffären under hela livet. Så långt är vi alla ense. Råder det då sådanamissförhållanden inom detta område att det är påkallat med ingripande från detallmännas sida - och hur skall i så fall detta ingripande vara beskaffat? Detär här som uppfattningarna skiljer sig åt inom utskottet. finns det i samhället tillgång till en yrkeskunnigkår av mäklare. Det finns omkring 600 mäklare som är auktoriserade avhandelskamrarna med stöd av en kungörelse om auktorisation avfastighetsmäklare. För att erhålla sådan auktorisation, som är fullt frivillig,krävs utbildning, erfarenhet och ansvarsförsäkring. Till gruppen auktoriserademäklare kan vidare läggas sådana mäklare som inte kan få auktorisation av denenda anledningen att mäklaren inte - som det uttrycks - har en fri och obundenställning. På grund därav utesluts från auktorisation sådana som är anställdavid bankägda eller på annat sätt bankanslutna företag. Störst bland denna gruppär Svenska . Den kår mäklare som jag nu beskrivit räcker väl för attfullgöra de förmedlingsuppdrag som är aktuella. Den som vill har med andra ordingen svårighet att anlita eller vända sig till en sådan kvalificerad mäklare.Detta påpekande är av största vikt. Situationen är inte heller på något sättunik. Den som önskar bistånd med ett juridiskt uppdrag av vad slag det vara måkan anlita advokat, om han så önskar, och därigenom bli delaktig av deträttsliga skydd som på olika sätt tillkommer advokatens uppdragsgivare. Mennågot tvång att gå till advokat finns icke. Den enskilde har ännu så länge fullfrihet att vända sig till vem han vill, oavsett uppdragets karaktär ochekonomiska omfattning. Jag vill understryka att uppdraget kan vara minst likabetydelsefullt för den enskilde som en villaaffär eller köp av en bostadsrättär - något advokattvång föreligger likväl icke. Egenskaperna kompetens ochskicklighet är inte nödvändigtvis förbehållna dem som kan hänvisa till sådanayttre tecken som auktorisation och medlemskap i en organisation. Så enkelt ärdet faktiskt inte. Jag känner t. ex. flera nämndemän i de tingsrätter där jagtjänstgjort som mycket väl skulle kunna förmedlaett jordbruksarrende eller köp av en fastighet. Varför, frågar man sig, kan inte nu beskrivna ordning fåfortsätta att gälla inom fastighetsmäklarområdet? Har det förekommit sådanaallvarliga missförhållanden att tvingande åtgärder från statens sida äroundgängligen påkallade? 1 proposifionen behandlas inte denna avgörande frågapå annat sätt än att departementschefen finner den nuvarande ordningen"betänklig", och detta därför att "det inte finns något hindermot att också personer som är mindre lämpade för yrket etablerar sig som mäklare". Vad reformen kan komma att kosta det allmänna redovisasinte alls. Detta måste - för att anknyta till departementschefens eget ordval -anses så mycket mera betänkligt som reformen innebär att den offentliga sektorntillförs ytterligare arbetsuppgifter. Har verkligen finansministern godkäntdetta ytterligare tillskott till den offentliga verksamheten? Justitieministerns återgivna allmänna uttalande läggsdärefter till grund för förslaget om etableringskontroll och näringsförbud.Endast den som bedömer lämplig får utöva yrket. Detuppställs också krav på försäkring för skadeståndsansvar trots att någon sådanförsäkring inte existerar i sinnevärlden. Den som vill blifastighetsmäklare bhr alltså beroende av välviljan såväl hos enbefattningshavare vid som hos en tjänsteman vid ettförsäkringsbolag. Handelskamrarna berövas sin författningsmässi-garätt att bevilja auktorisation. Det är denna ordning som utskottetssocialistiska majoritet ställer sig bakom. Majoriteten går därmed faktisktlängre i rollen som beskyddande och välmenande storebror än vad den kommittégjorde som framlade det betänkande som utgör underlaget förpropositionen. Kommittén - parlamentariskt sammansatt - avvisade enhälligttanken på ett obligatoriskt auktorisationssystem. Skälen är värda att återges(SOU 1981:102 s.225): Ett sådant system utesluter ett fritt fillträde tillbranschen och förenar därmed risken för försämrad effektivitet ochprisutveckling. Sammanfattningsvis finns det icke fog för den föreslagnainskränkningen av näringsfriheten. Typiskt är också - frestas man att tillägga- att utskottets majoritet efter framställning hos utskottet gör undantag frånlagen för "den som förmedlar enbart bostadsrätter som upplåts avbostadsrättsförening ansluten till folkrörelsekooperativ riksorganisation ellertill regional sådan organisation av bostadsrättsföreningar", ett undantagfrån lagens tillämpning som skall uttydas som HSB och . Även lagenskonsekvenser för har utskottets majoritet tvingatsatt utreda ingående. De näringsrättsliga bestämmelserna är följaktiigen även isig otillfredsställande. Det är därför lätt att instämma i reservationen attlagförslaget ger upphov till olika gränsdragningsproblem och praktiskasvårigheter vilka inte närmare analyserats i propositionen. Den civilrättsliga lagstiftningen godtog vi moderater början, därför att den framlagda regleringen i stort sett uppges utgöra enkodifiering av gällande rätt. Att utbildad praxis samlas och lagfästes kan integärna föranleda någon gensaga. Under själva utskottsarbetet upptäcktes 2 protokoll 1983/84:56-58 emellertidså väsentliga brister - centrala frågor hade utelämnats - att vi, liksom f. ö.centerpartiets ledamöter, bytte ståndpunkt och yrkade avslag på propositionen idenna del. Den främsta anledningen till att det hela gått så härsnett är att det framlagda förslaget - till skillnad från kommittéförslaget -omfattar endast fysiska personer. Det är nämligen endast fysiska personer somkan registreras enligt den valda modellen. Det gäller oavsett om mäklarenskulle vara anställd hos ett mäklarföretag eller inte.Fastighetsmäklarverksamheten bedrivs f. ö. i betydande omfattning i formav aktiebolag. Det normala är nu att den som vänder sig till ettmäklarföretag för att få sin fasfighet såld gör detta med den föreställningenatt han lämnar förmedlingsuppdraget till företaget och inte till någon anställdhos företaget. Den som köper någon vara t. ex. på ingår det juridiskaköpeavtalet med och inte med expediten. Blir det fel i varan får köparenföljaktligen NK som motpart, inte expediten. Även en spekulant på fastigheten utgår säkert från att hanhar att göra med mäklarföretaget såsom mellanman och inte med någon anställd. En konsekvens av propositionen blir nu att det verkligamäklaruppdraget kommer att avse den person som faktiskt utför mäklarsysslan.Säljaren får med andra ord den anställde mäklaren till motpart, intemäklarföretaget. De civilrättsliga reglerna i lagen är då tillämpliga iförhållandet mellan uppdragsgivaren och fastighetsmäklaren - se propositionens. Den anställde mäklaren blir därmed skadeståndsskyldig, något som klartstrider mot vad som normalt gäller enligt den centrala skadeståndslagen. Kommittéförslaget innebar på denna punkt inte någonförändring alls av det nu gällande rättsläget. Vad händer dä enligt den i propositionen valda modellen,om en anställd mäklare vållar en skada i tjänsten? Vilket ansvar hararbetsgivaren?