prot · G70950 · 1983-12-31 00:00:00 — vill däremot intresserat utvidga debatten till att omfatta även allaandra delar i motion som behandlas av andra utskott. Med hänsyn tillkammarens fid skall jag emellertid inte utvidga debatten, vilket i och för sigkunde vara intressant, utan fortsätter att hålla mig strikt fill vad lagutskottethar att behandla. Då kan man inte komma ifrån att yrkande i de härdelarna egentligen är ett mycket begränsat yrkande, som endast innebär förslagom ansvarsförsäkring beträffande användning av kemikalier. Utskottet har sagtatt regeringen redan har tillsatt en särskild kommission för att arbeta med defrågorna, och utskottet har också i sitt betänkande särskilt framhållit attcenterns yrkande om enbart en ansvarsförsäkring är ofullständigt. Om det skallbli några resultat måste förslaget kompletteras med en lagstiftning. Dettaframhöll , men det framgår inte av de motioner som har haft attbehandla, utan det är ett förtydligande som utskottet gör. Med hänsyn till att det redan finns en utredning somarbetar med de frågor som här aktualiserar har utskottet ansett att detinte behövs något tillkännagivande just . Vi avvaktar och hoppas attutredningen skall komma med sina förslag . 27 (): Jag hoppas att jag inte har tagit så mycketav kammarens tid i anspråk för att snabbt relatera vad motionen i storthandlade om. Jag läste endast upp rubriker. När man rycker ut ett kort avsnittur en motion och det hänvisas till ett visst utskott för beredning, glömmer mankanske bort att se på helheten. Men det är riktigt att vi här har att behandladen del som hänvisats till lagutskottet, och det är vad jag tagit upp i mittanförande. Vi behöver inte fortsätta diskussionen särskilt mycketlängre. Jag påpekade i båda mina inlägg att ansvarsförsäkring och en lag omproduktansvar är två sidor som så att säga hör ihop för att vi skall kunna lösade här problemen. Jag har aldrig sagt att alla aspekter på de här frågorna hartagits upp i motion, utan man har tagit upp en viss aspekt som mananser behöver utredas. Sedan är det faktiskt så, att den kemikommission somtillsatts inte, åtminstone enligt vad utskottet inhämtat, hartagit upp frågan om ansvarsförsäkring, och vi har väl heller inga tecken på attden skulle ta upp den frågan. Därför tycker vi att det är riktigt medpåpekandet, att de här olika frågorna bör få en allsidig prövning. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med260 röster mot 49 för reservationen av m. fl. 1983/84:8om vissa frågor i anslutning till skogsbruk, 1983/84:10om vattenvård, 1983/84:11om miljövårdsforskning, 1983/84:12om djurskydd m. m. och 1983/84:14om livsmedelskontroll m. m. 28 TREDJE VICE TALMANNEN: betänkanden 8, 10, 11, 12 och 14behandlas i tur och ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Först upptas alltså jordbruksutskottets betänkande 8 omvissa frågor i anslutning till skogsbruk. 29JOHN (vpk): har vi från vpk aktualiseratfrågan om ett tillvaratagande av det virke som hamnat på våra sjö- och älvbottnar. Det handlar om miljontalsstockar, som -om de bärgades- skulle utgöra ett tillskott tillvirkesförsörjningen och i dessa arbetslöshetenstider ge sysselsättningstillfällen. Gällande lagstiftning har starkt begränsat möjligheternaatt på ett mer systematiskt sätt ta till vara sjunktimmer, men viss verksamhethar ändå pågått. har man arbetat med att plocka uppsjunktimmer i . Där har man hittat timmer som troligen är gammalt, och det timret har betydligt drygare längder än det somavverkas och är hugget för hand med yxa. Man har blivit förvånad övervilken fin kvalitet sjunktimret håller. På många stockar sitter t. o. m. barkenkvar. I det här försöket har man tagit upp ca 30 m/dag, vilket innebär att detvarit ekonomiskt lönsamt. Sjunkvirket har gått till massatillverkning, där manblandat upp det med färskt virke. Som kuriosa kan nämnas att man även hittarannat än virke. Man har hittat en mängd fiskedrag, och hittademan kätting, som man sålde till skrot. synes den juridiska sidan av det här fåsin lösning, då fyndlagstiftningsutredningen föreslår en ändring i lagen omflottning i allmän flottled, så att var och en får ta upp virke i flottled somhar blivit avlyst samt får rätt att fritt förfoga över virket. Därigenom kommerde hinder av rättslig natur som försvårar en organiserad upptagning avsjunktimmer att undanröjas. Det är inte den bästa lösningen, enligt vår mening,men vi får väl acceptera den. Däremot vidhåller vi vårt krav om att här måstetill en organiserad verksamhet, t. ex. som objekt för beredskapsarbeten inomAMS-verksamheten. Redan nu bör därför planeringen starta, så att verksamhetenkan påbörjas så snart de lagliga förutsättningarna föreligger. Då flottningen i våra älvar upphört harflottningsarbetarna mist sina jobb. Dessa människor är en viktig resurs i dettasammanhang. De har en mycket god kännedom om dessa vattendrag, t. ex. om var destörsta mängderna sjunkvirke finns. Om man startade ett program för atttillvarata detta virke, så skulle dessa f. d. flottare få ett meningsfulltarbete - varför inte som arbetsledare för arbetslag i AMS regi? Det skulle intebara betyda nya arbetstillfällen och ett tillskott av virkesråvara; det skulleäven ha stor betydelse när det gäller en bättre vatten- och miljövård. Vi tror inte att man på det här området kanvänta sig privata initiativ i någon större utsträckning, utan skall något händamåste nog verksamheten organiseras väl. Det kan, enligt vår mening, ske genomarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det kan också tänkas ske på annat sätt, menen organiserad verksamhet måste till. Med detta vill jag yrka bifall till denreservation som finns fogad till detta betänkande. Under detta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 30MARGARETA (): Utskottsmajoriteten delar motionärernasuppfattning, att sjunktimmer är en stor, icke tillvaratagen resurs i våravattendrag. Här har vårt synsätt förändrats sedan den lagöversyn som gjordes1969. Vi ser alltså litet annorlunda på detta . Det är, som , inte möjligt att med gällande lagstiftning ta till varasjunktimret i ordnade former. Av betänkandet framgår - det sade också -att ärendet nu förbereds i . Grunden för förberedelserna ärfyndlagstift-ningsutredningens betänkande. Även om utskottsmajoriteten alltsådelar motionärernas bedömning av värdet av att en förändring av de härförhållandena kommer till stånd, är vi inte beredda att diskuterasakinnehållet i en sådan förändring. Därför kan vi inte tillstyrkamotionen. Jag vill härmed yrka avslag på det av yrkandet och bifall till utskottets hemställan. 31 (vpk): Det är ju bra att utskottsmajoriteten delarvår uppfattning i den här frågan. Det får man väl ändå notera som en framgångefter alla de år som vi motionerat om tillvaratagande av sjunkvirke. Vi noterar att man är i färd med att föreslå en lagändringså att det blir fritt att bärga sjunkvirket. Men det måste ändå enligt vårmening förberedas en organiserad verksamhet på området. Jag tror inte att detär möjligt att var och en som vill, skall kunna fiska upp de sjunkna stockarna.Det kommer att behövas vissa investeringar. Det har visat sig i de försök somhar gjorts. Det behövs en pråm, och det behövs en grävskopa för att bärgasjunkvirket. De försök som gjorts visar framför allt att det ärekonomiskt lönsamt och att virket är användbart vid massatillverkning, trotsatt vissa stockar är upp till gamla. Därför vidhåller jag vårt kravatt man redan nu skall börja vidta åtgärder för att få till stånd enorganiserad upptagning. Det är utskottet inte berett att ställa upp på. Förslaget om en lagändring hartidigare behandlats av lagutskottet och här i kammaren, och vi noterar medglädje att man tänker göra någonting på den punkten. Men tanken att det behövsförberedelser för att verksamheten skall kunna komma i gång så snartlagändringen genomförts vill inte utskottet ställa upp på. 32MARGARETA (): Ett av motiven till att vi inte kan gåmed på att diskutera innehållet är, som jag förmodar att , att det som utredningen föreslår inte riktigt stämmer överens med detsom föreslår. Utredningen talar ju om att man skall utvidga denbegränsade personskara som enligt lagöversyn skulle ha möjlighet attbärga detta timmer. Det heter i utredningens betänkande; "Om annan än strandägare i fortsättningen vill ta uppsjunkvirke i avlyst allmän flottled får han i mån av behov i första hand söka träffa överenskom melse med strandägaren om ilandtagning och uppläggning av virket på dennes mark. Kan sådan överenskommelse inte näs, torde bärgaren under vissa förutsättningar ha möjlighet att få strandägarens fastighet tagen i anspråk genom expropriation för nyttjanderätt ." EnligtJohn är det då inte de enskilda som skall kunna få den härutvidgade rätteri utan i första hand samhället. Där har alltså utredningen ochmofionären olika uppfattningar, så jag vidhåller att vi inte är bereddaatt förorda det ena eller det andra. 33 (vpk): Den av utredningen föreslagna lagändringeninnebär ju att var och en skall fritt få ta upp virke. Min tolkning är attdetta självfallet måste innebära att man också genom mera organiseradesamhälleliga åtgärder kan ta upp det här virket. Om var och en fritt får ta uppvirket, måste ju även samhället få vara med. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter behandlingen avjordbruksutskottets betänkande 14.) Kammaren övergår nu till att debattera jordbruksutskottetsbetänkande 10 om vattenvård. 35LARS (): Folkparfiet har till detta betänkande fogattre reservationer. De tar alla upp problem som gäller föroreningar i sjöar ochhav. I reservafion nr 2 tar vi upp frågan om behovet avinitiativ för att endast inaktiva och biologiskt nedbrytbara ämnen får släppasut i havet - allt i enlighet med . Dessutom framhåller vi attåtgärder bör vidtas för att förhindra att vissa metaller dumpas i . Vianser att dessa frågor bör tas upp i . i bör dessutom få i uppdrag attvidta snabba åtgärder för att rädda . är till storleksordningenfjärde sjö. Under de som gått sedan två stora sänkningar genomfördeshar den i mycket hög grad påverkats av människan. Sjön har ändrat karaktär, ochgenom vattenståndssänkningen och recipientanvändningen har obotliga skadoråsamkats sjön. Den s. k. redovisade sina förslag 1979.Förslag till förbättrad reglering framlades, och vattenförbund skall bildas. Socialdemokraterna kritiserade då genom nuvarandejordbruksministern vid riksdagsbehandlingen att rapporten i så storutsträckning endast ägnade sig åt problem som hörde samman med jordbruket.Svante framhöll i debatten att det också finns andra intressenter närdet gäller , bl. a. de som företräder fritidsintressen ochnaturvårdsintressen. Jag delar den uppfattning som den i och för sig mycketangelägna rapporten framförde, men jag anser också att utredningens förslag börkompletteras medförslag till åtgärder som berör andra områden. Det är då förvånande att socialdemokraterna nu motsättersig ett åtgärdsprogram som bevakar att alla aspekter tas fram. Utskottet hänvisar i sin sammanställning till attvattenförbundet skall komma till stånd och till att arbetar medde problem som gäller . Det är i och för sig en riktig återgivning. Länsstyrelseni län har utarbetat ambitiösa och bra rapporter. De är emellertid imycket stor ursträckning en redovisning av dagsläget. Det som saknas är ettsamlat åtgärdsprogram och det är till detta motionen från folkpartietsrepresentanter från de tre berörda länen syftar. har tagit fram en rapport för Vänern.Hjälmaren är på grund av sitt ringa vattendjup en ännu mer hotad sjö, ochåtgärder måste vidtas för att skydda oersättliga värden. I motionen frånfolkpartiet har vi skisserat åtgärder som erfordras. Det gäller insatser för naturvården. Skyddsåtgärder ärangelägna för vissa områden och öar. Det gäller vattenförsörjningen. Flera kommuner tar sittvatten från , bl. Vi har problem med den omfattandejordbruksbevattningen och uttag från industrin. Sjöfartsfrågorna är det angeläget att ta ställning till.Skall sjöfarten över huvud taget få finnas kvar på ? Sjöfarten kaninte upprätthållas och muddring är inte genomförbar, om inte statliga insatsergörs. Hjälmarområdet är dessutom ett av Mellansverigesbetydelsefullaste områden för närturism. Yrkesfisket och fritidsfisket är betydande och hotas bl.a. genom aluminiumutsläpp och troligen också av giftalger. Slutligen bör också de beslutade och nödvändigaregleringsåtgärderna följas upp för att studera de problem som finns mellanjordbruk, rekreation, naturvård och sjöfartsintressen. Allt detta visar, herrtalman, att ett åtgärdsprogram behöver tas fram för . Jag yrkarbifall till reservationerna 1, 2 och 3. 36GRETHE (): Det råder inget tvivel om att bevarandet avvåra insjöar är en mycket viktig fråga. Jag tror inte att det finns någon, varesig i jordbruksutskottet eller i kammaren som vill att vi skall få ytvattnenförstörda vid våra kuster eller i våra insjöar. Jag tror också att jag kan lova att regeringen är väldigtintresserad av att genom forskning, undersökningar och olika åtgärder försökaförebygga för svåra föroreningar. Vi vet att det redan finns föroreningar bådei haven och i insjöarna, och vi har ett viktigt arbete att utföra för attstoppa föroreningarna och för att undanröja följderna av det som hänt. har i tre reservationer givit uttryck för ensärmening i den här frågan, men jag tycker inte att våra åsikter skiljer sig såmycket åt i sak, utan 3 protokoll 1983/84:50 det ärmest i fråga om metoderna för hur man skall arbeta för att få till stånd enförbättring. När det gäller skulle jag vilja säga att detredan pågår ett mycket intensivt arbete på lokalt plan. Alla de tre berördalänsstyrelserna arbetar nu tillsammans för att försöka förbättra förhållandena,och ett vattenvårdsförbund är också i gång. I fråga om , som också har nämnts i en avreservationerna, finns det tre internationella konventioner - Oslokonventionen,och Bonnkonventionen - som var och en tar upp olika aspekterpå nedsmutsningen av . Konventionerna berör det som dumpas från fartyg,den nedsmutsning som kan ske från oljeplattformar och den nedsmutsning somhärrör från landbaserade källor, som man kallar det. Jag vet att ofta i dessa sammanhang tar initiativför att försöka få ännu mer gjort inom dessa konventioners ram, men vi måstevara klara över att internationellt arbete ibland tar tid och att vi inteensamma kan bedriva en verksamhet för att förbättra t. ex. förhållandena iNordsjön, utan då måste alla de kringliggande staterna medverka. Det internationella arbetet inom de olika konventionernaär alltså viktigt. Det är inte länge sedan som det hölls konferenser bl. a. iLondon, där mycket hårt drev på för att få en förbättring. När det gäller , och , somjag genom min bosättning känner väl fill, pågår det en hel del aktiviteter. Enutredning arbetar med Öresundsfrågan, ständiga mätningar görs. får jagfrån min egen kommun rapporter om badvattnets tillstånd i . Medan förbara många kuststräckor var otjänliga för bad visade det senasteårets rapport att endast på ett ställe på hela kusten var vattnet inte helttjänligt för bad. Det har alltså skett en oerhörd förbättring. Men det finns fortfarande mycket att göra, och både fråndansk och svensk sida arbetar man med att förbättra förhållandena. En storhjälp härvid är den nordiska miljökonventionen, eftersom vi har kunnat ställasamma krav på som på de svenska kommunerna att rena vattnet. Vi vet att arbetar intensivt för att försökaförebygga ytterligare nedsmutsning av och för att med olika kemiskaoch biologiska metoder rena den. Både och Ringsjökommitténarbetar mycket aktivt för att få ägarna till de kringliggande jordbruken attminska användningen av sådana kemikalier som kan urlaka vattnet och ökatillförseln av närsalter. fick vi i veta att ett avnaturvårdsverkets projekt kommer att beröra just . Också där äralltså mycket på gång. Jag tycker att med sina reservationer slår inöppna dörrar. En vikfig utredning, som berör många av dessa problem, harlämnats och remissarbetet är färdigt. Vi kan nu vänta resultat under denärmaste åren. Oerhört mycket görs på det lokala planet. Jag kan inte se det påannat sätt än att när , trots att utskottet har gjort en mycketstark och informativ skrivning, ger uttryck för särmeningar är det för attförsöka locka till sig miljöröster. Det är kanske nödvändigt för folkpartietför att bredda sitt underlag,men skall man försöka föra miljörörelsens talan bör man nog ha litet bättre påfötterna. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. 37 (): säger att regeringen ärintresserad av dessa frågor. Det tror jag också att den är. Jag finner möjligenatt socialdemokraternas intresse har förändrats något under de två senasteåren mot när de var i opposition. säger att jag försöker slå in öppnadörrar. Så är det inte. Det finns en skillnad mellan oss i synen på dessafrågor. När det gäller sade jag i mitt anförande att man gerrapporter och tar fram redovisningar av dagsläget. Men vi vill ha ettåtgärdsprogram med förslag, och det är någonting annat än att registreranuvarande förhållanden. Att jag har ägnat mig huvudsakligen åt beror påatt frågorna om , och har behandlats såmycket i kammaren. I den ansträngda arbetssituation som nu har ansågjag därför att jag inte borde ta upp tiden med att diskutera dessa frågor igen. Det borde finnas möjligheter att ta fram ettåtgärdsprogram för . När det gick att göra det för , varförskulle det då inte gå att göra det för ? Under detta anförande övertogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 38 (): Det framgår bl. a. av utskottets skrivningatt länsstyrelserna i län, i och i Västmanjands länbedriver ett planeringsarbete för att sätta in åtgärder i , bl. a. föratt förbättra vattentillståndet. Vidare har det gjorts en utredning om ennyligen upptäckt förorening, och ett vattenvårdsförbund är under bildande. Jag tror visserligen, , att åtgärdsprogram kanvara bra, men i en situation då det pågår mycket av lokala aktiviteter kan detfaktiskt bli så, att om man använder alltför mycket ord, kan handlandet försenas.Och vi tycker åtminstone från majoritetens sida att det snarare är handling änord som behövs. Därför tycker vi att man måste stödja alla de aktiviteter sompågår på olika håll och gärna se till att de ytterligare förstärks. 39 (): De lokala åtgärdernaskulle få ett utomordentligt bra stöd, om uttalade sig också för ettåtgärdsprogram. AnL 40GRETHE (); Jag vill upprepa för att jag tyckeratt det snarare är handling än ord som behövs. Det finns många brister imiljöpolitiken som vi kan ta upp, men just när det gäller ytvattenfrågorna harproblemen uppmärksammats.Jag tycker faktiskt att slagit in öppna dörrar genom de särmeningarsom de givit uttryck för i utskottet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efterbehandlingen av jordbruksutskottets betänkande 14.) 41 TREDJE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debattera jordbruksutskottetsbetänkande 11 om miljövårdsforskning. 42LENNART BRUNANDER (c): Miljön är en mycket viktig del av vårtillvaro. Det är helt enkelt på det sättet att en god miljö är en förutsättningför vår existens. Det är därför viktigt att vi har en miljöforskning sombevakar alla de problem som kan uppstå och även att vi genom en ordentlig forskningfår möjlighet att förutse litet grand av det som kan hända. Miljöforskningen är vitt omspännande. Den måste behandlaen rad frågor på områden som biologi, kemi, biovetenskap, fysik, ekologi,sociologi och medicin. Listan kan säkerligen göras betydligt längre. Problemetär att de forskningsråd som vi har inte fullt ut har denna spännvidd utanär ämnesinriktade. Det gör att miljövårdsforskningen och forskningen omnaturresurserna får svårigheter. Denna forskning prioriteras inte på det sättsom borde ske. Det är stor risk för att de forskningsprojekt som skulle kunnabevaka det som jag här talat om helt enkelt hamnar mellan stolarna och inteblir av. Det är också viktigt att vi kan få tillämpningar av dennaforskning omsatta i praktiken, så att vi därigenom kan få den erfarenhet somkrävs. Som jag beskrivit kan det hända att denna forskning inteblir av därför att ingen riktigt känner för den. Ingen har det direkta ansvaretför att den skall komma till stånd och stöttas upp. Det är naturligtvis inteett bra förhållande. Vi måste alltså göra något, och vi har från centerpartietssida i en reservation i utskottet framhållit att det bör tillsättas enutredning med uppgift att göra en översyn och lägga fram förslag i den riktningsom vi angivit. Det är helt enkelt fråga om ett forskningsråd som skall ha tilluppgift att syssla med dessa frågor. Man kan jämföra med uppläggningen av forskningen ochutbildningen inom jordbruk och skogsbruk, och man skulle kunna tänka sig attdet byggs upp ett system som liknar detta. Det har tillsatts enutredningsman, som skall se över forskningen och utbildningen inom hela detområde som handhar. Forskningen om miljö ochnaturresurser undantogs dock i det sammanhanget, och avsikten var då att manskulle tillsätta en särskild utredningsman för enbart detta område. somvi nu vill att man omgående skallgöra, så att vi får fram ettresultat, som leder till att vi får ett forskningsråd som är fristående frånnaturvårdsverket. Det mesta av den forskning som bedrivs på det här områdetutgår ju från , och det är naturligtvis bra, men det räckerinte till. Jag vill med de här orden yrka bifall till reservation 1 vidbetänkandet. 43 (): har i tre motioner redovisat behovet av särskilda forskningsinsatserinom skilda områden. Imofion 408, undertecknad av och i ,föreslås att skall begära att regeringen uppdrar åt naturvårdsverketatt med hänvisning till stranderosioner i i intensifieraforskningen om erosioner. försvinner strandområden, och ävenfasfigheter är hotade. KerstinEkman och tar i en annan motion upp behovet av forskning gällandeskador på sjöfågel. Imotion 633 tar jag fillsammans med upp aluminiumutfäll-ningarsskadeverkan, inte minst i samband med förändrade pH-värden i sjöar. Behov finnsav att få fram alternativa kemikalier för reningsverk, och över huvud tagetbehöver aluminiumfrågorna särskilt markeras i samband med forskningsinsatser. Utskottethänvisar till av prioriterade områden. De tre områden förforskningsinsatser som tas upp i motionen är så angelägna att bordebetona detta. Jag yrkar därför, herr talman, bifall till reservation 2. Ettbifall till denna reservation innebär att behovet av de åtgärder som redovisatsi mofionerna 408, 478 och 633 tillgodoses. Anf.44 (vpk): Jag har väckt en motion, nr 1002, där jag'begärt att till Ljusdalskommun skall förläggas ett försöksprojekt avseende ett giftfritt jord- ochskogsbruk. Många människor är oroliga för den användning av olikakemikalier som förekommer bl. a. i skogen och i jordbruket. Visserligen utövasen kontroll över de olika bekämpningsmedlens användning, men man vet inte såmycket om den sammanlagda effekten av denna på bl. a. människor och natur iframtiden. Det finns heller ingenting dokumenterat om vad det skulle innebäraatt få till stånd ett helt eller till stor del giftfritt skogs- och jordbruk ivårt land - ekonomiskt, sysselsättningsmässigt och ur många andra aspekter sombör studeras. Ettsådant här försöksprojekt skulle också ha betydelse för forskning och forskare. Attjag har väckt min motion beror bl. a. på att ett enhälligt kommunfullmäktige iLjusdal i brev till regeringen har begärt att skall få bliförläggningsort för det här försöksprojektet. Regeringen har skickatdetta brev till den utredning som har studerat användningen av kemiska medel i jord- och skogsbruket.Utskottet har hänvisat fill att denna utrednings betänkanden är ute på remissoch till att utfallet härav skall avvaktas. Efter vad jag förstår har dennautredning inte tagit ställning vare sig till min motion eller- till begäranfrån . Utredningen menar att detta är en ekonomisk fråga och attdet därför är regering och riksdag som skall fatta besluten om ett eventuelltförsöksprojekt.