prot · G709143 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag kanske skulle ha gjort den kompletteringen, , attsyftet med trafiksäkerhetsverkets översyn är att göra generösare bestämmelsertill förmån för industrier och andra inrättningar. Jag är helt övertygad om är tvungen att skapa sådana förutsättningar. vill jag - som JohnAndersson själv gjorde - varna för att man kan få alltför tät skyltning, inteminst ur trafiksäkerhetssynpunkt. Detföretag som nämner i sin fråga är beläget uppe i , iSiekasjärvi. Där var jag , och då konstaterade jag att till denplatsen fanns det vägvisningar på fyra oUka punkter av vägnätet. Nuvet jag ju att de som skall besöka just det sågverk som det här är fråga ominte har så många vägar att välja på, när man vet att sågverket är beläget iSiekasjärvi. Jag kan alltså försäkra att man då hittarsågverket. Det är inget problem, därför att det rör sig om en mycket betydandeindustri där uppe. Men jag hoppas som sagt att översynen skall ge ossmöjligheter till en Hberalisering av bestämmelserna för vidkommande,så att vi därmed når det syfte som både och jag vill tala för idet här avseendet. 38 JOHNANDERSSON (vpk); Eftersomkommunikationsministern uppehöU sig vid det företag jag anfört som exempel kanjag väl säga att det av de handlingar som jag läst framgår att härfinns en förbindelseled mellan två vägar. Om man väljer den vägstumpenförkortas transporterna till en viss plats. Det är viktigt, men enligt vad jaginhämtat skall den sträckan åtminstone inte finnas med på alla kartor. Dettakan vi emellertid lämna därhän. Väsentligt är ju att man gör den här översynen.Därvidlag är jag ense med kommunikationsministern, att det kanske inte ärlämpligt att man så att säga bUr Uberal över hela landet. Man kan väl införanågon sorts ödemarkslicens och ta hänsyn till det förhållandet, att vi har såstora avstånd i . Överläggningenvar härmed avslutad. 10§ Svar på fråga 1983/84:538 om nattågs uppehåll för påstigning i har, med hänvisning till att numerasaknar sowagnsförbindelse med , frågat mig om jag vill medverka tillatt villkoren för nattågens uppehåll för påstigning omprövas. Enligt fastlagda ramar för jämvägen ärdet SJ självt som bestämmer t. ex. var sowagnstågen skall stanna. 40 iLjung (m); Jag vill tacka för svaret. Jag kan knappast tacka för det sakligainnehållet, eftersom kommunikationsministern valt att i svaret utgå frånhumvida jag tycker att tågen skall stanna i , och det angår interiksdagen. På denna punkt kan jag dela kommunikationsministerns uppfattning,som jag känner till. Menjag hade inte frågat om detta, utan jag hade frågat huruvidakommunikationsministern möjligen ville medverka till att de bestämmelser somgäller för nattågens uppehåll skulle kunna förändras - av det enkla skälet attjag i det här avseendet fått upplysningen att det stör dem som redan har lagtsig, om tågen stannar. Men först ett par ord om varför en sådan här situationuppstår. FrånGöteborg till har det tidigare gått två sowagnståg, varav ettstannade i . Detta tidigare sowagnståg har numera upphört att gå, ochdå kan frågan om en omprövning av möjligheterna att låta det senare tågetstanna ha en högre aktualitet. Jag är Utet förvånad över att man i ett brevfrån SJ:s ledning har förklarat, att man satsat på att göra nattresan med detsena nattåget från till så störningsfri som möjligt och har velat undvika "olämpliga" nattuppehåll. Varje nattuppehåll,säger man j ger ju störningsrisker för de många som redan sover. Med hänsyntill denna lysande motivering begriper jag uppriktigt sagt inte varför manstannar ! Nog förstår jag att det är skönt för dem som lagt sig attfå sova vidare, men för oss som bor på mellandistans är det alldeles uppenbart att detta inte - även omman hyser största respekt för en störningsfri Nr 143 nattsömn-kan upphöjastill en kungstanke på lång sikt i dessa frågor. Det är rp- pnHpn detta jag vänt mig emot och har velat hakommunikationsministerns syn på. i c _, : 1004 Följaktligen är jag inteså glad över svaret, som något avvisande handlar om något helt annat än vadjag frågade om. Det var alltså inte fråga om humvida . tåget skall stanna påen enskild station eller inte, men väl om man kan håliför acceptera vilkenmotivering som helst för ett uteblivet uppehåll, som . faktiskt sker i falletHerrljunga. Den frågan tycker jag fortfarande kvarstår. Jag skulle vara myckettacksam om kommunikationsministern ville utveckla detta. Anf.41 Kommunikationsminister, : Herr talman! Jag har svarat vad jagegentligen har anledning att svara. har beslutat att det är SJ som isådana här frågor självständigt får bestämma om tidtabeller liksom på vilketsätt man skall ordna exempelvis sowagnstrafiken. Rent principiellt tycker jaggivetvis att SJ skall försöka så långt möjligt ordna med sowagnstrafik liksomannan service för de sträckor som SJ kör. Lika principiellt håller jag fast viddet har beslutat, nämligen att det är SJ som självständigt fårbestämma. SJ har ju det bästa kunnandet i det här avseendet - det är j ag heltövertygad om. Där tror j ag att i och jag tycker likadant. Detmåste vara upp till SJ att ta ställning i de här frågorna. Det är orimligt attvi här i skall detalj bestämma när det gäller trafikutövningen isådana här avseenden. Anf.42 i (): Jag vidhåller den uppfattning som jag redan gett uttryck för, nämligenatt vi inte kan sitta här i och bestämma om ett enskilt tågs uppehållvid någon speciell station i . Frågan gällde ju faktiskt omSJ-ledningen, beträffande förfrågan varför det inte finns en viss tågförbindelse,får uttrycka sig precis hur som helst. Det är en utomordentligt trivialsynpunkt att ett uppehåll stör dem som redan har gått till sängs i sin kupé såpass mycket att man undviker att stanna - den motiveringen kan ju rimligen intehålla. Man måste acceptera att det är ett dåligt svar som lämnats. De som fåttsvaret känner sig missbelåtna med det. Av den anledningen hade det varitklädsamt om ministern hade sagt att det säkert finns andra och mer tungtvägande skäl. kan jag själv knappast finna några sådana. Manhar dessutom i svaret sagt att det tidigare tåget har en så obekväm ankomsttidtill att man ansett att man av det skälet inte vill ha någotuppehåll. Det är för den resande ganska ointressant när tåget kommer tillStockholms central, eftersom man ändå enligt bestämmelser får ligga kvar fillkl. 07.00, om jag minns rätt. Fråganhandlar om att SJ:s ledning inte hur slarvigt som helst skall få besvara fullt motiverade propåer om den ena eller den andra förträffligheten. Det hade jag väntat mig att kommunikationsministern skulle tycka var en angelägen fråga. Är så icke fallet, måste jag medge att jag är besviken över 65 Omvillkoren för antagning till trafikflygarutbildning Den innebär att SJ;s ledning i fortsättningen har fria händer attvara nonchalant mot dem som mycket hövligt förfrågar sig om den ena eller denandra tingens ordning. Överläggningenvar härmed avslutad. 11§ Svar på fråga 1983/84:543 om villkoren för antagning tilltrafikflygarutbildning frågat mig om jag delar uppfattningen attpiloterna från flygvapnet är behöriga sökande till trafikflygarutbildningen, attskolans utbildning innehåller moment som i förhållande till den militäraflygutbildningen måste ses som vidareutbildning, attutestängning av militärt flygutbildade från utbildningen innebär att enkvalificerad gmpp hindras från vidareutbildning som därvid en mindrekvalificerad grupp utbildas vid skolan samt att den miUtärt flygutbildade irealiteten utestängs från möjligheten att civilt utöva pilotyrket. Fråganär föranledd av att ett antal militära flygförare inte antagits till dennyligen startade civila trafikflygarutbildningen. Dencivila trafikflygutbildningen omfattar en grundutbildningsdel, som statensvarar för, och en bolagsanpassad del. För antagning till utbildningen ställsett antal gmndkrav. Vissa av dessa krav är något högre än för antagning tillmilitär flygutbildning. Detta innebär att frågan om militära flygförare ärbehöriga att antas till trafikflygarutbildning måste prövas från fall till fall. Grundutbildningsdelen,som äger mm vid trafikflygarhögskolan i , skall ge eleverna engrundläggande flygutbildning. De miUtära flygförarna som sökte till skolan hadeen sådan utbildning. Ommanjämför utbildningen vid trafikflygarhögskolan och den gmndläggande militäraflyg- och flygslagsutbildningen finner man givetvis skillnader med hänsyn tillskilda utbildningsmål. Avden 18 månader långa utbildningen vid trafikflygarhögskolan avser endast enmindre del frågor som inte omfattas av den militära utbildningen. Denkompletterande utbildning som krävs för att den militärtutbildade flygföraren skall nå den kompetens som eleverna vidtrafikflygarhögskolan fått efter avslutad utbildning kan erhållas på annathåll. Det finns således av utbildningsskäl inga hinderför de militärt flygutbildade att civilt utöva pilotyrket. 44 (); Jag tackarkommunikationsministern för svaret. Den som uppfyller behörighetsvillkor enligthögskolelagens 10 § har rätt att bU antagen som studerande till utbildning inomhögskolan. 1980/81:6 sägs ingentingom att en flygvapenpilot inte skulle vara behörig, och det anser tydligen intekommunikationsministern heller i princip. Imin fråga nämndes en grupp flygvapenpiloter som vägrats prövning av sinaansökningar. När de fick sina ansökningar i retur från CFV var det medbeskeden: 1. attTFHS - trafikflygarhögskolan - endast genomför en grundläggande utbildning, vilken piloterna redan hade, 2. att avsikten med TFHS fillkomstär att flygvapnet skall få behålla sina piloter, 3. att elevgruppen måste varahomogen samt 4. att TFHS-utbildningen inteinnebär garanti för arbete i flygbolag, eftersom man måste prövas på nytt tillden bolagsanpassade utbildningen. är inte korrekt; detta argument åberopar även kommunikationsministern.Flygvapenpiloternas utbildning är inte inriktad mot civil luftfart, och de bordedärför kunna jämföras antagningsmässigt med dem som har civil flygutbildningmed A- och B-certifikat. De är nämligen aktuella för TFHS. Nästaargument, att TFHS kommit till för att flygvapnet skall få behålla sinapiloter, har jag förståelse för, men det problemet måste mötas på annat sätt. Om den fjärde punkten kansägas följande. Iavtalet mellan staten och SAS förutsätts att rekrytering av piloter till civilttrafikflyg sker av vid skolan utbildade. På annat sätt kan man inte tolkaavtalet och den skriftväxling jag har tillgång till. I5 § sägs att SAS "senast 9 månader före kursstart skall precisera hurmånga elever skall vidareutbilda, varvid avvikelsen från det tidigareangivna preliminära behovet får vara ±10 %". "Behovet" ärliktydigt med SAS behov av nyrekrytering. I 8 § står det att SAS antar elevertill bolagsanpassad vidareutbildning i princip enligt vad som angivits i 5 §. anmärkning till 5 § står det; "Det förutsätts att till gmndutbildningantas elever som behövs för det civila trafikflyget i övrigt och att SASmedverkar till att erforderliga överenskommelser med berörda flygbolagträffas." Skolansdimensionering bygger alltså på att tillmötesgå ett beräknat årligt behov avpiloter till trafikflygbolagen. Jag har här ett par brev som bekräftar att min oro för styrdrekrytering till SAS är befogad. I ett massorev till sökande om anställning sompilot vid SAS svarar bolaget : "Viräknar inte med någon rekrytering förrän /86. På svensk kvot kommeren prioritering att ske av ett 50-tal reservofficerare som utbildats avflygvapnet och SAS gemensamt och därefter kommer pilotaspi-ranterna attrekryteras från den nya statliga trafikflygarhögskolan, som förväntas starta omnågot år." Densom är flygvapenpilot på stat har således inga reella möjligheter att bU civiltrafikpilot. Detavslag på ansökningarna till TFHS som de 43 piloterna fick har prövats avregeringen, som avslagit besvären med samma argument som,CFV. Omvillkoren för antagning till trafikflygarutbildning Omvillkoren för antagning till trafikflygarutbildning vill därför frågakommunikationsministern om han anser o att en ansökan frånbehörig sökande till statlig högskoleutbildning kan lämnasutan beaktande; o att det är rätt att utestänga någon från en utbildning medhänvisning till syften beträffandeutbildningen som inte går att utläsa ur förordningen samto att man kan vägra en individ den vidareutbildning han önskar med hänvisning till att hanredan fått en för samhället kostsam utbildning. Det finns en förteckning över högskolor som omfattas av högskolelag ochhögskolestadga. Trafikflygarhögskolan är inte med på den förteckningen,eftersom det för TFHS gäller speciella omständigheter, som också reglerarantagningen till skolan. TFHSskall ge eleverna en grundläggande flygutbildning. En utgångspunkt förutbildningen är att elevema inte har någon mer omfattande flygutbildning. Omutbildningen skaU kunna drivas rationellt och kostnadseffektivt krävs attelevema med avseende på förkunskaper utgör en homogen grupp. Det går inte,åtminstone inte f. n., att låta eleverna genomgå endast delar av utbildningen,bl. a. av resursskäl. En antagning och dubbelutbildning av miUtära flygföraresom har en gmndläggande flygutbildning skulle innebära ett betydanderesursslöseri och strida mot TFHS syfte. Iavtalet om samarbete med civil trafikflygarutbildning sägs att SAS harframhållit att antagning till den bolagsanpassade utbildningen inte innebär,, anställning vid, SAS. Sådan anställning skall föregås avsedvanligt uttagningsförfarande. Förinte så länge sedan har jag, i en tidigare diskussion i denna fråga, till GörelBohlin sagt att jag utgår från att vi har anledning att se överdenna utbildning. Det står jag fortfarande fast vid. 46 (): Det är här fråga om rättstrygghet och om rätten att komma in på enutbildning som man efterfrågar. Det är faktiskt inte riktigt attflygvapenpiloterna har samma grundutbildning som ges i första delen, del A, avutbildningen vid trafikflygarhögskolan - i alla fall inte enligt de uppgiftersom jag har fått. Detfinns, kommunikationsministern, en stark koppUng mellan utbildningen vidtrafikflygarhögskolan och anställning vid SAS. Eftersom det förekommer en radhinder för antagningen till skolan, innebär det också hinder för de militärapilotema att ägna sig åt civilt trafikflyg i stället för åt ettmilitärt, om de nu vill det. frågedebatt med mig angående tillkomsten av den nyapilotutbildningen och piloternas arbetsmarknad framhöll kommunikationsministern,som svar på en fråga om skolans elever skulle ha företräde till tjänst vid SAS,att SAS uttryckligen hade sagt att något sådant inte skulle förekomma. Jag ärdärför alldeles övertygad om att kommunikationsminis- tern för sin del anseratt skolans elever inte skall ha företräde fill tjänst. Problemet är emellertidatt den sammanlagda effekten av uttalanden i brev . som jag har tillgång tilloch avtalets utformning leder till ett företräde fill ismai 1Q84 tjänst, och därmed tillhinder för de militära piloterna. Jag har framför mig enartikel som alldeles har varit införd i .,,, /... I denskriver överste : tnQn'notiU "SAS och hardock varit med och utformat utbildningen så att den trafikflven th Id passar deras behov. De taräven ut eleverna fillsammans med FV. ningheten för att de efter utbildningen även anställer eleverna är stor." Jag är orolig för att vihär får en styrd rekrytering, som utestänger grupper. Överläggningen var härmedavslutad. 12 § Föredrogs och hänvisadesMotionerna 1983/84:2958-2965 till finansutskottet 13 § Föredrogs men bordlades åter Finansutskottetsbetänkanden /84:33, 35, 38, 41 och 42 betänkanden1983/84:30-32 och 36 Påmorgondagens föredragningslista upptas näringsutskottets betänkanden 30,36,31och 32 i nu angiven ordning främst bland två gånger bordlagda ärenden. 15 §Anmäldes och bordlades Proposition 1983/84:198 Förslag tUl lag om tullfrihet underviss fid för oraffinerade vegetabiliska fetter och feta oljor 16 §Anmäldes och bordlades Mofionerna 1983/84:2966 av StigJosefson m. fl. 1983/84:2967av m.fl. 1983/84:2968 av KjellJohansson m.fl. Ändrade regler förbeskattningen av egendomslivräntor (prop. 1983/84:140) 17 §Anmäldes och bordlades betänkande 1983/84:33 Ändring iutsökningsbalken (prop. 1983/84:149) 1983/84; 19 allmänna budget för m.m. (prop. 1983/84:185) 69 Tisdagenden /84:20 Vissa anslag ur kyrkofonden (prop.1983/84:175) Meddelandeom 1983/84:20 Vissa anslag till gmndläggande högskoleutbildning m. m. frågor 1983/84:100 delvis) 1983/84:23 Anslag tillutbildning för kultur- och informationsyrken m.m. 1983/84:100 delvis) 1983/84:24 Anslag tillinvesteringar m.m. (prop. 1983/84:100 delvis och 1983/84:107 delvis) 1983/84:36Reglering av priserna på fisk m.m. (prop. 1983/84:188) 1983/84:35 Strukturförändringar inomspecialstålsindustrin, m. m. 1983/84:157 delvis) 18§ Meddelande om frågor Meddelades att följandefrågor framställts 1983/84:576av () till försvarsministern om värnpliktstjänstgöringen förhögskolestuderande: Skyldigheten att fullgöra värnpliktstjänstgöringupplevs ofta som ett problem, speciellt för de ungdomar som eftergymnasieutbildning står i begrepp att påbörja studier vid universitet ochhögskolor. Anståndkan beviljas under vissa fömtsättningar. Det andra alternativet är att förstfullgöra militärtjänstgöringen och därefter påbörja högskolestudierna. Emellertidhar det visat sig att vämpliktiga som begärt denna ordning vägrats detta medhänvisning till bristen på miUtära utbildningsplatser. Beskedet kommer oftasent. Följden blir att den värnpliktige tvingas avbryta redan påbörjadehögskolestudier, och detta ofta i ett viktigt skede. Eftersom anstånd i dettaläge sällan beviljas, försätts den drabbade personen ofta i en besvärligsituation, både ekonomiskt och framför allt beträffande studieresultatet. Medhänvisning till det anförda önskar jag ställa följande fråga tillförsvarsministern; beredd att göra en sådan översyn av bestämmelserna, att de värnpliktiga som vill fullgöra sin gmndutbildning före högskolestudierna _ också garanteras detta? 1983/84:577 av KerstinAnér (fp) till justitieministern om användningen av Nr 143 spaningsregister: den Enligtuppgifter i massmedia har frångått datainspektio- 15maj 1984 nensanvisningar för hur styrelsens spaningsregister skall användas. registret byggts utmycket kraftigt och kommit att omfatta allt fler individer Meddelande om som inte är misstänka för brott. Jag vill med anledning avdetta fråga justitieministern: åtgärder ämnar justitieministern vidta föratt det skall bli möjligt att bättre kontrollera användningen avrikspolisstyrelsens spaningsregister? 1983/84:578av (vpk) till statsministern om riktlinjerna för tekopolitiken; Svensk tekopolitik bygger på ett antal av riksdagenantagna mål och riktUnjer. Till skillnad från de tidigare borgerligaregeringarna har den socialdemokratiska såväl före som efter valet gjortvissa utfästelser till de beklädnadsanstäUda i dessa avseenden. Vadsom nu utspelar sig inom den statliga Eiserkoncernen står i skarp motsättningtill nämnda riktlinjer och löften. Inte mindre än fem företag inom koncernenhar sålts ut. Dessutom har delar av tillverkningen inom dekvarvarande verksamheterna flyttats utomlands. Motbakgmnd av vad som inträffat får jag ställa följande fråga till statsministern: Vilkenär regeringens poUtik beträffande Eiserkoncernen och hur kan utförsäljningarnaförenas med de proklamerade riktlinjerna för svensk tekopolitik? 19§ Kammaren åtskildes .