prot · G70930 · 1983-12-31 00:00:00 — I punkt 9 t. ex.säger departementschefen: "För min del vill jag inte förorda någon centralprövning av lånen ens i sådana fall där det är fråga om särskilt dyrbaraverk." På visst sätt kan man naturligtvis få stöd hos olikaorgan, när man är osäker om hur man skall gå till väga, t. ex. hos statenskonstråd. Men, säger departementschefen, "avgörandet i frågan bör såledesligga på myndigheterna själva, också när del gäller konst fill störrevärden". Departementschefen förenklar alltså i förhållande till denursprungliga promemorian och säger att detta bör verken kunna klara själva. Detbehövs inte någon särskild överprövning eller särskild tolkning.Departementschefen skriver: "I linje med den inställning som jag förut harredovisat förordar jag därför all ett sådant generellt medgivandeinhämtas." Delta skall alltså gälla i fortsättningen. "Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställerjag att regeringen föreslår alt medgeatt statliga myndigheter får låna konstföremål enligt de riktlinjer Nr 30 som jag har angett i det föregående." Vidbehandlingen av detta ärende fanns det, som jag sagt, inte någon somtyckte att frågan hade sådan tyngd att den behövde hänskjutas till Vi tyckte all det skulle vara somatt skjuta mygg med elefanibössa. Vi avstod alltså från det, . Överläggningen var härriied avslutad. Ulskollels hemställan bifölls med165 röster mot 135 för reservationen av m. fl. Föredrogs kulturulskotlets betänkande 1983/84:4 om vissabyggnadsvårdsärenden. 84BIRGER HAGÅRD (m): F. n. pågår ombyggnadsarbeten vid ett av vårtlands allra märkligaste kulturminnesmärken, den gamla Vasaborgen i Vadslena.Vad man syftar till är att delvis återställa de slotlsvallar som revs ned. Jag sade "delvis", därför att vad del är frågaom är att återställa en och en halv av tre . får man då nya ochändamålsenliga arkivlokaler för landsarkivet. har motionerat om alt skullese till, all del kom uppdrag till all projektera enåteruppbyggnad av resten av , dvs. de återstående en och en halv.Utskottet har emellertid förklarat att man utgår ifrån att de berördamyndigheterna skall uppmärksamma frågan om återuppbyggnad av och altnågon särskild hänvändelse inte skall behöva göras. Del är en from förhoppning.Man vill gärna hoppas att så verkligen kommer att ske, men säkert är delingalunda, framför allt inte om man ser på hur den här frågan har handlagts urolika perspektiv. lokaler togs i anspråk 1899. De var redan dåprovisoriska. , senare, beslöt man att skulleåteruppföras. Del dröjde sedan till 1982, innan arbetena påbörjades. Skall detfortgå i den takten, kan vi vänta oss att är slutgiltigt åleruppfördaår 2027. Visserligen är man i van alt se delmesta i ett långsiktigt, historiskt perspektiv, men kanske är detta ändå ilängsta laget. Del finns också ett rumsligt perspektiv. Redan närlandsarkivels nya lokaler slår färdiga alt las i bruk kommer det att fattas , I början av 1990-lalet kommer det att behövas , dvs, ungefär 10 000 färre än vad landsarkivet kommer att ha dåvallarna är åleruppförda, I det härsammanhanget finns också ett estetiskt perspektiv. Som det nu ser ut, då börjarnärma sig sin fullbordan, är det som att vilja men inte kunna - ungefär som omman hade glömt plenisalen vid restaureringen av riksdagslokalerna. Detta ärnågonting som också har -påpekat. Man kunde länka sig enprövofid av till dess att i sin helhet var åleruppförda. här sammanhanget finns del också anledning att erinra om turismen och dessbetydelse. Vadslena besöks av flera hundra tusen turister. En stor delav dem kommer från andra länder, och del är inte särskilt tilltalande allbehöva visa fram ett på del här sättet stympat kulturminnesmärke. Del finns slutligen det ekonomiska perspektivet. I motionen har begärtsall man skulle försöka få till stånd en projektering . Det ärnaturligtvis slöseri med pengar att inte nu gå i författning om att försökaåtminstone få till stånd en projektering. på del hela tidsmässigt, vet vi alt började projektera1974. Arbetena saltes i gång 1982 och kommer att vara fullbordade 1985. Om detskulle dröja innan projekteringen kommer till stånd härnäst, såkommer i varje fall den där tioårsgränsen att vara passerad med god marginal. Vadslena slott är ett av våra allra främsta minnesmärken. Jag villlivligt hoppas att inte har sagt sista ordet, ulan all man från kulturutskottetssida också kommer alt vara beredd alt hålla tummen på ögal på de ansvarigamyndigheterna i delta fall, så alt del inte för framliden blir fråga om någonvanvård av den kulturpärla som vi äger vid . 85 (): relatering av händelseförloppet vid restaureringen avvallarna var i visst avseende något ofullständig. Han hänvisade, om jag minnsrätt, till all i sin remisskrivelse 1976 hade godkänt enprövotid. Det verkliga förhållandel, till vilket utskottet hänvisar i sittbelänkande, var alt angav som ett mycket starkt villkorför all tillåta den första restaureringen, att arbetet skulle vara slutförtinom en tioårsperiod. Detta gjorde man i samband med att riksantikvarieämbetetskrev en remiss på förslag om restauration av . Utskottethar inte funnit någon anledning att inte betrakta detta villkor som fortfarandegiltigt, och därtill skriver vi all vi inte har någon orsak att tro alt berördamyndigheter inte skall uppmärksamma frågan. Detta villkor är en mycket viktigsak. Jagvill också erinra om all i hosutbildningsdepartementet har aktualiserat frågan om en omedelbar fortsättningav den mycket snart färdigställda halva restaureringen. Anf.86 (): Det är alldeles riktigt, del var hårdare skrivet än vad jag sade. Detgällde inte bara en prövotid, utan detta var ett villkor som riksantikvarie- Jag vill gärna hoppas att detta villkor också kommer att uppfyllas. Jag utgår i detta sammanhang från att den goda tro somkulturutskottets ärade ordförande har beträffande myndigheterna också kommeratt resultera i en god vilja all få någonting gjort i det här ärendet. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. 17 § Varvsmuseum i Föredrogs kulturulskotlets betänkande 1983/84:5 om vissamuseifrågor. 87 (): Ett enhälligt utskott har i avvaktan påresultatet av den göteborgska varvskommitléns utredningsarbete avstyrkt minmotion 1982/ 83:930 om inrättande av ett varvsmuseum i . För två årsedan avslog en fempartimotion i samma ärende. anförde dåatt tankarna på ett varvsmuseum i är ytterst fruktbara och stimulerandeför den fortsatta utvecklingen av svenskt museiväsende under 1980-talel. Utskottetanförde alt det är viktigt all en teknisk och industriell tradition och miljösom är stadda i förändring kan sparas. Man framhöll också all planerna på ettvarvsmuseum är mycket intressanta och ligger väl i linje med de allmännakullurpolitiska målen. Under 1970-lalets senare del stod det klart attfarlygstillverkningen i drastiskt skulle minska och helt upphöra vidLindholmen och i . I delta läge kände ettansvar all för framtiden bevara sådana handlingar, kunskaper, hågkomster ochföremål, som hotade all gå förlorade inför de genomgripande förändringar somvarvsindustrin stod inför. tog Svenska Varv, genom ,initiativ till ett projekt för all till eftervärlden bevara en levande bild avvarvsindustrin. "a. att behandla, beskriva och söka förklara degöteborgska storvarvens historia intill dags dato ur ekonomiska, sociala ochpolitiska aspekter samt den roll denna industri spelat såväl lokalt somnationellt och internalionelll. b. alt påbörja bevarandet av nu existerandevarvsmiljöer, material, personliga hågkomster etc. med sikte på ett framlida varvsmuseum. c. alt genom inventering, insamling och systematisering avarkivhandling ar dels tillmötesgå önskemål om åtkomst av information, dels verka för bevarande av arkivhandlingar för framtiden. vände sig till de historiska ochekonomisk-historiska institutionerna vid , som åtog sig de under punkt a. anförda uppgifterna under ledning av professorerna . träffades överenskommelser med museer all 71 dessa under ledning av museicheferna , och ,Industrimuseel, skulle svara för de under punkt b. angivna uppgifterna.Landsarkivet i skulle ha ansvaret för den tredje uppgiften, c, underlandsarkivarie ledning." På den historievelenskapliga sidan har man intresserat sigför en rad frågor, bland vilka kan nämnas: Hur kom det sig att fick envarvsindustri inriktad på produkfion av stora fartyg? Vad var det som gjordeatt den utvecklades till en av de ledande i världen inom sitt område? Vad harvarvsindustrin betytt för svenskt näringsliv? Vilken roll har varvsarbetarnaspelat inom svensk arbetarrörelse? Det finns ett mycket stort källmaterial på varven - ritningar,protokoll, brev, räkenskaper. Ur detta skapas ett arkiv, som kommer att blibetydelsefullt för eftervärlden när den svenska industrins historia studeras.Landsarkivet i och varvens egen arkivpersonal har genom anslag frånSvenska Varv kunnat utföra detta betydelsefulla arbete. Utredarna i den tillsatta museigruppen har framför alltbetonat det unika i projektet. Del finns inte någonslans något motsvarandemuseum. Det rör sig om, som skriver, världens endaplanerade - och realiserbara - varvsmuseum i autentisk miljö. Platsen är allaöverens om -Varv. Där finns byggnader, slapelbädd, kajer och pirar,och dit kan även farlygsmuseet vid flyttas. För all rätt upplevaett varvs dimensioner måste det till den rätta miljön. Förutom bussförbindelsetill föreslås att färjeförbindelsen över älven återupptas. På så sättskulle ett besök på kunna följas av en färjetur över tillvarvsmuseet. Vid de överläggningar som varvskommittén i haftmed representanter för varvssläderna , och Uddevallaframgick att samtliga stödde förslaget om ett varvsmuseum i . ex. sända dit allt sitt lunga material. "Staten får inte förfuska detsom redan åtgärdals." "Vi stöttar frågan om ett varvsmuseum iGöteborg till ." Se där två citat från dessa överläggningar. Som en följd av de vetenskapliga arbetena hari höst tre avhandlingar publicerats, nämligen "Frånackord till månadslön", Bo Slråths "Varvsarbetare i tvåvarvsstäder" och "Från pansarbålsvarv tilltankfartygsvarv". Ytterligare fem avhandlingar väntar på publicering.Under ledning av museigruppen kommer resultatet av en studiecirkels arbete altlämna trycket i slutet av . Titeln är "Gjuteriverksamhelen påEriksberg - sedd ur varvsarbetarnas synpunkt". Ännu en studiecirkel är igång. i planeras ett museum, däralltifrån starten universitet, företagsledning, anställda, fackligaorganisationer, arkivpersonal och museiexperler arbetar mot samma mål. Vi haren chans alt till eftervärlden spara historien om industrins framväxt ochutveckling, även när del gäller den anställdes förhållanden. Har vi verkligenråd att missa denna chans? Del vore tragiskt om stelbent byråkrati skulle göradet omöjligt alt skapa ett museum som kunde byggas upp och drivas med såvälstatliga som kommunala medel och där kanske även näringsliv och organisationerkunde hjälpa fill. Måtte inte snålheten få bedra visheten! Plikten motgenerationer före oss och ansvaret måste om viljan finns - ochden finns - ge oss resurser , innan det är . Alla de människor som arbetat med projektetskulle med glädje och entusiasm la sig an detta inspirerande arbete, arbetetmed att skapa världens första och enda varvsmuseum i autentisk miljö. Jag skall inte nu ställa något yrkande menuttrycker förhoppningen att vi snart skall få inviga ett svenskt varvsmuseum iGöteborg. Med detta anförande, i vilket HugoHegeland och (båda m) instämde, var överläggningen avslutad. Ulskollels hemställan bifölls. 1983/84:1Upphandlingen av utrustning för högskoleområdet m. m. 1983/84:3Kommunal demokrati inom skolsektorn Kammaren biföll vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 1983/84:4 omvissa jämställd-helsfrågor. 88JÖRGEN (): Inom har arbetet för jämställdheten myckel hög prioritet. Kvinnor och män måste ges samma chanser och sammamöjligheter. I partimotion 687 tas också upp en rad åtgärder isyfte att öka jämställdheten på utbildningsområdet. Vi tycker alt del ärangeläget att jämställdheten främjas vid tillsättning av tjänster inomhögskolan. Vi menar alt den sneda könsfördelningen bland personalmåste brytas, och vi tycker all organisatoriska åtgärder inom den statligadelen av skolväsendel behövs för att främja jämställdheten. Vi tar som exempelalt en jämslälldhelsansvarig bör utses vid varje länsskolnämnd. Vår motion har fått en seriös och ingående behandling avutskottet. I utskottet görs en noggrann genomgång av vilka åtgärder som harvidtagits för att främja jämställdheten. Utskottet hänvisar bl. a. till den lagom jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet som ju tillkom efterförslag från folkpartiet.Utskottet slår bl. a. fast: "Genom bl. a. lagstiftning finns ramar altarbeta inom när det gäller strävandena att bryta den könsmässigasnedrekryteringen inom skolan och högskolan. Detta arbete måste ske med mångaolika medel för alt höja medvetenheten om problemen och därmed få en förändringtill stånd." Utskottet förutsätter också att jämställdhetsaspektenbeaktas i länsskol-nämndernas arbete utan att behöver göra någotsärskilt uttalande. Utskottets seriösa behandling och betonandeav all de frågor vi lar upp i vår motion är myckel viktiga gör att jag inte harlämnat någon reservation till utskottets betänkande. Däremot har jag i ettsärskilt yttrande framhållit alt jämställdhet mellan kvinnor och män är en avde viktigaste samhällsfrågorna. Jämställdhetsarbetet måste inriktas på bådeattitydförändringar och praktiska reformer. Jag slår i del särskilda yrkandetfast att jämställdhetsfrågorna är centrala inom just utbildningsområdet. I vår partimolion tog vi upp frågan om borttagandet aväktamakeprövningen inom studiemedelssystemet som en av de viktigastereformerna på jämställdhetsområdet. Vi slår i motionen fast alt folkpartietbestämt motsätter sig ett återinförande av äktamakeprövningen. I den frågan fårjag tyvärr anledning alt återkomma senare under detta , eftersomregeringen föreslagit ett återinförande av äktamakeprövningen. Fördagen avstår jag därför från en argumentering i frågan. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Under delta anförande övertog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 89 (): Jag skall inte hålla ett anförande - jag villbara be att få yrka bifall till utskottets hemställan. Jag vill också, somJörgen , säga att vi har behandlat frågan om jämställdhet ingående ochseriöst i utskottet och tillmötesgåll motionärernas krav. Då del gäller äktamakeprövningen kommer vi, som JörgenUllenhag sade, att kunna diskutera frågan senare i ett annat sammanhang. Jagber än en gång alt få yrka bifall till utskottels hemställan. Överläggningenvar härmed avslutad. Ulskollels hemställan bifölls. 20 § Vissa skolfrågor Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkande /84:5 om vissa skolfrågor. 90GUNNAR (): Utgångspunkten för oss moderater när vi talarom skolan är all den skall vara till för eleverna. Därför bör den i så stor utsträckningsom möjligt anpassa sig efter de enskilda elevernas önskemål. Det är av detskälet som vi anser all enbart de aktiviteter som har en direkt anknytning tillskolans kunskapsförmedlande arbete bör vara obligatoriska. Föreningsaktiviteteroch utpräglad hobbyverksamhet skall inte inkräkta för denschemabundna verksamheten. Den typen av aktiviteter skall vara frivillig.Därför ber jag att få yrka bifall till reservation 2. Av samma anledning- att skolan skall varatill för de enskilda eleverna - är del viktigt alt del skapas ett utrymme förfristående skolor. Skälen för detta är många. För del första har människor rätt att kunna välja mellanolika skolor. I de internationella konventioner som i olika sammanhanghar skrivit under uttalas mycket klart alt människor skall ha denna möjlighet.Det krävs enligt moderat uppfattning alt denna möjlighet är reell, inte baraatt den finns på papperet. För det andra menar vi att dynamiken och utvecklingstakteni det svenska skolväsendet skulle må väl av den konkurrens som olika typer avfristående skolor innebär. När del gäller den pedagogiska utvecklingen har många exempel på att det är fristående skolor och skolor vid sidan av detoffentliga skolväsendel som har bidragit till förnyelsen. Så är det , ochom vi hyser förhoppningar om en ny pedagogik tror jag att del ärangeläget alt man skapar ett utrymme för många olika typer av skolor. För det tredje anser vi all det är rimligt att de som ärengagerade i skolans arbete - lärare eller föräldrar - skall kunna ha möjlighetall starta och driva skolor som motsvarar deras ideal och uppfyller deras kravpå pedagogik och utrymme för engagemang. För det fjärde - och del är kanske det allra viktigaste -anser vi att en skola inte skall bedömas efter vad den eventuellt kan ansestillföra det allmänna, stat och kommun. Den skall i stället bedömas efter detvärde som den har för de enskilda eleverna. Del är det som är det vikliga, intevad den tillför kollektivet. Därför menar vi alt del är väsentligt att alla människorkan ges möjligheten all välja skola. Del är av den anledningen som vi i vårmotion har fört fram krav på ett likvärdigt stöd till olika typer av skoloroavsett huvudman. ställer vi krav på stabilitet, vilket ocksåredovisas i motionen. Majoriteten i utskottet förnekar flertalet av Sverigeselever denna möjlighet att välja mellan olika skolor. Det är den praktiskakonsekvensen av utskottsskrivningen. Därmed medverkar utskottet också till attett privilegium kan kvarstå, nämligen del privilegium som innebär att enbartett fåtal människor har den reella möjlghelen att välja mellan olika typer avskolor. För oss moderater är detta beklagligt. Det finns få områden,herr talman, där det är så viktigt att.man kan välja mellan olika alternativsom just skolområdet. Det beror på att eleverna är olika. Varje elev är unikoch har rätt att respekteras för detta genom att bli erbjuden olika typer av skolformer. När vi moderater vill skapa ett likvärdigt stöd till defristående skolorna är anledningen att vi vill ge de enskilda människorna enmöjlighet att påverka det svenska skolväsendet. Därför yrkar jag bifall tilltill reservation 1. I detta anförande instämde (). 91BJÖRN (vpk): När beslut las av denna kammare i frågor omundervisningspolitik finns det i dessa beslut oskrivna förutsättningar som ide flesta fall utgör grunden för de politiska beslutens funktion och verkligakonsistens. Del händer tyvärr alt beslut las efter varandra som i realitetenmotverkar varandra. Förhållandet skulle tillspetsat kunna jämföras med enbilfabrikant som visserligen upplyser fordonsägaren om att glykol och bensin ärnågra vikliga ingredienser för bilens funktion, men som inte upplyser bilägarenom alt glykol töms i kylsystemet och bensin i bränsletanken - inte tvärtom,vilket inom parentes sagt kan ha förödande konsekvenser. Ungefär så här förhåller del sig också när del gällerutbildningsutskottets ovilja fill bindande bestämmelser och beslut i fråga omelevernas garanterade tillgång på läroböcker och skolmåltider, på en sådan nivåalt skolan kan förmedla kunskaper under förhållanden som harförutsatt i sina beslut om skolan. När det gäller läroböcker gör sig kommersiella intressenoch partsintressen alltmer gällande som samhällets stöd minskar.Minskade kommunala anslag till läromedelsinköp leder till attläromedelsproduktionen inriktas på s. k. lönsamma projekt. Detta i sin turleder till att urvalet av läromedel kommer att bli allt mindre, och framförallf kommer skolans s. k. udda ämnen alt drabbas. I begreppet tillgång på läroböcker måste man också läggamöjligheten att tillgå läroböckerna även efter det att eleverna studeratfärdigt dem inom skolan. Det är det vi i kommunisterna menar medåteranvänd-ning och återvinning av läromedel, såväl när det gäller böckerna somkunskapsmässigt. Särskilt viktigt är det att man garanterar tillgångenoch möjligheten för eleverna alt gratis få behålla sina läroböcker, då alltfler barnfamiljer brottas med ekonomiska problem och därmed inte har råd attköpa läroböckerna åt sina barn. Rätten till läromedel blir alltmer en fråga omen familjs ekonomiska situation - en utveckling som vpk vänder sig starkt emot.Jag beklagar att denna uppfattning inte delas av flera partier i denna kammare. Så fill frågan om skolmålfiderna. finns ingetuttryckligt åläggande för kommunerna att anordna skolmåltider - ett förhållandesom vittnar om brist på insikt om skolmåltidernas betydelse för våra elever ochskolmåltidernas betydelse när det gäller bildning och möjlighet tillkunskapsinhämlande, grundat pä de utbildningspolitiska beslut kammaren fattal. I delta sammanhang kan man fastslå följande utgångspunktersom borde ingå som en naturlig del i utbildningspolitiken och dess formande. För detförsta: Skoldagen är en lång arbetsdag för växande individer. För det andra: All äta dåligt under arbetsdagen medförtrötthet, irritation, huvudvärk och magont hos såväl vuxna som barn. För dettredje: Matvanor grundläggs i barn- och ungdomsåren. För detfjärde: Grönsaker skall ingå i ett väl sammansatt lunchmål. För del femte: För många barn och ungdomar är skollunchendet enda lagade målet mat . Till den första punkten kan följande kommentarer göras.Skoldagen är en lång arbetsdag. För högstadiets och gymnasiets elever sträckersig skoldagen från ca 08.00 till 15.30. Dessutom går del ibland ål förresor till och från skolan. Det rör sig om växande individer med stort energi-och näringsbehov. Ett lagat mål mat under arbetsdagen är nödvändigt. Rekommendationenatt av elevernas energibehov skall läckas av skollunchen är motbakgrund av en lång skoldag en rimlig beräkning. Vad vi måste förvissa oss omär att så blir fallet. Till punkterna 2 och 3 kan sägas att levnadsvanor inkl.matvanor grundläggs i barn- och ungdomsåren. I det förebyggande hälsoarbetetliksom inom den s. k. friskvården uppmärksammas att våra i många falldåliga matvanor är en viktig faktor när sjukdom och ohälsa grundläggs.Socialstyrelsens hälsoupplysningsenhet har ansett att kostupplysning är ettangeläget område för den förebyggande hälsovården och att en av de viktigastemålgrupperna för sådan upplysning är skoleleverna. Skolan har ett stort ansvarför att ur hälsosynpunkt goda matvanor grundläggs, och skollunchen har här ettstort pedagogiskt värde. Beträffande punkt 4 vill jag säga att man från bl.a. näringsfysiolo-giskl håll är överens om att vi borde äta mer grönsaker ochatt de borde ingå i varje huvudmål. Det är mycket olyckligt om skoleleverna inte serveras färska grönsaker till varje mållid. Billiga grönsaker, såsommorot, kål och kålrot, bör serveras . Skolan bör leva som den lär. Slutligennågra kommentarer till punkt 5: I många familjer arbetar båda föräldrarna, och de har imånga fall skilda arbetstider. Del torde vara en av orsakerna till attskollunchen är det enda lagade mål mat som många skolelever får ,och det gäller . Delta är påvisat i flera undersökningar.Det gör att skollunchen har än större betydelse för många elevers hälsa. Om man kan hålla med om vad jag nu sagt, ärdet naturligt alt man stödjer reservation nr 3 av och därmedockså ställer sig bakom kravet på inrättande av en parlamentariskskbldelegation, så att vi kan kontrollera hur våra beslut här i följsute i kommunerna. Jag beratt få yrka bifall till reservation nr 3. 92HELGE (): Frågan om statsbidrag till fristående skolorbehandlades vid föregående . I samband med den proposition som då hadeavläm- näts hadeockså motioner väckts. En motion av samma innebörd som den nu aktuellaavvisades av . Regeringen har vidare vid detta börjanbeslutat om statsbidrag till ett antal fristående skolor. Utskottsmajoriletenfinner därför inte anledning att vare sig ompröva statsbidragsreglerna ellergöra några nya uttalanden, varför vi avstyrker den av framfördareservationen. I ett annat motionsyrkande från moderat håll förordar manalt aktiviteter som avser föreningsmedverkan i skolan eller är av utprägladhobbykaraklär skall vara frivilliga. Förslaget följer upp tidigare framfördaståndpunkter, som avvisat.