prot · G70997 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:97 1 § Justerades protokollet för den 5 innevarande månad. 2 § Föredrogs och hänvisades Proposition 1983/84:116 tillutbildningsutskottet Beträffande detta ärende hade föreslagits attriksdagen skulle besluta att motionstiden förlängdes t. o. m. . Kammarenbeslöt förlänga motionstiden till att utgå . 3 §Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1983/84:118 tillutbildningsutskottet /84:126 till arbetsmarknadsutskottet /84:127 tillsocialförsäkringsutskottet /84:132 till socialutskottet /84:133 tillfinansutskottet 4 §Anmäldes och bordlades Propositionerna 1983/84:120 Regeringensbefattning med besvärsärenden /84:122 Introduktionsstöd och reformeratlönebidrag för arbetshandikappade m. m. 1983/84:124 Mottagandet av flyktingaroch asylsökande m. m. 1983/84:129 Bidrag till kommunala undervisningssjukhus1983/84:130 Ändringar i myntserien, m. m. 1983/84:131 Högre skoglig utbildning 1983/84:141 Förslag tilländringar i förköpslagen (1967:868) m.m. 1983/84:145 Turist- ochrekreationspolitiken m.m. 5 § Meddelande ominterpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1983/84:128av () till utbildningsministern om skolans fredsfostran: Den svenska skolan skall förmedla kunskaper somstärker elevernas förmåga att se skillnaden mellan demokrati och diktatur, denskall ge eleverna kunskaper som stärker deras förmåga att förstå skeenden iomvärlden och den skall genom kunskap stärka respekten och toleransen förenskilda människor. Likaså skall den ge kunskap om vad krig är och hur vi iSverige söker bevara freden i vår del av världen. Detta framgår konkret iskolans läroplaner. Kunskaperna förmedlas främst genom undervisning i historia,samhällskunskap, religionskunskap och svenska. Iinformationsmaterial söker främja vad som benämnes"fredsfostran". I en skrift från SÖ: "Fredsfostran -studieförslag och utvecklingsaspekter" förs resonemanget så här: "----- fredsfostranavser att påverka tankar, värderingar, attityder och (s. 3) "Fredsfostranbör fördjupa respekten för pacifism och visa vadden betyder som drivkraft förfredfrågan men inte avse fostran till pacifism, "(s. 4) "Fredsfostransmål är på lång sikt detsamma som pacifismens: Nedrustning. " (s. 4) "----- fredsfostrani ett land får inte ha som mål att ändra det andra landets samhällssystem,"(s. 6) "Sovjetsbetoning av patriotism och militarism i fredsfostran bör inte vara obegripligmed tanke på historiska erfarenhet och bör inte leda till snabbaavståndstaganden men däremot till allvarliga diskussioner." (s. 15) "Allaplanerare av fredsfostran i bör sinsemellan diskutera frågan: kanvår fredsfostran angripa vår militarism medan den i frarnställs somgarant för dess fred och frihet?" (s. 16) Avdessa citat framgår klart att den tänkta fredsfostran snarare avser åsiktspåverkanän kunskapsförmedling. Det är t. ex. svårt att se hur en ökad förståelse försovjetsystemet kan vara "fredssfostrande". Genomatt föra över tyngdpunkten från kunskapsförmedling till "fostran"stärker man inte elevernas förmåga att skilja på vad som bidrar och inte bidrartill en fredlig världsutveckling. Mot denna bakgrund villjag fråga utbildningsministern följande: Vilkaåtgärder avser ubildningsministern vidta för att skolans verksamhet skall gekunskaper för fred i stället för den åsiktsfostran som ovan redovisats? 1983/84:129av Margö (vpk) till statsrådet om behovet avslutna akutsjukvårdsplatser: Enligt den inriktning som sjukvården nu har skallen utbyggd primärvård och sektoriserad psykiatri avlasta och även ersätta denslutna sjukvården. Besparingspolitiken inom den offentliga sektorn har letttill att utbyggnaden av öppenvården sker på bekostnad av annan sjukvård. minskade antalet vårdplatser inom den slutna akutsjukvårdeni landet med 2 640. Inom var motsvarande minskning530 platser. Uppgifterna om antalet platser är ännu inte klara. räknar man med en minskning av antalet platser i landet somhelhet med 500. Inom uppskattas kommande nedskärningartill 150 vårdplatser. Enväl tillgänglig primärvård, organiserad så att den finns där människornabehöver den och öppen på tider som alla kan utnyttja är givetvis bra, meninnebär detta att de patienter som läggs in akut inom slutenvården i ställetkan vårdas inom primärvården? Att primärvården skall avlasta behovet avslutenvårdsplatser är det vanligaste argumentet för minskningen av sluten-vårdsplatser.Det har emellertid även hävdats i debatten att vi i skulle ha så gottom vårdplatser att svenska sjukhusplatser skall kunna användas för vård avspeciellt importerade patienter. Med hänvisning tillovanstående vill jag fråga sjukvårdsministern: Finns det några undersökningar som visar att enutbyggd primärvård minskat behovet av sluten akutsjukvård? Finns det några planer på att använda svenskasjukhusplatser för vård av speciellt importerade patienter? 6 § Meddelande omfrågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1983/84:404av (vpk) till utrikesministern om ytterligare katastrofbiståndtill : Stridigheternafortsätter i södra . intensifierade sina angreppmot . terrorangrepp mot byar och civilbefolkning rapporteras . Broar och andra transportvägar saboteras av eller av Sydafrikaunderstödda UNITA-gmpper. Detta har lett till att flyktingsituationen inomlandet förvärrats. Möjligheterna att nå de av uppställdamålen för hälso- och sjukvård, vattenförsörjning m. m. omintetgörs genomsabotageverksamheten. Mot bakgrund härav vill jag ställa följande fråga tillutrikesministern: utrikesministern beredd att ge ytterligarekatastrofbistånd till ? 1983/84:405av (vpk) till utrikesministern om det politiska läget i södraAfrika: har genom sin militära och ekonomiskadominans i södra påtvingat frontstaterna långtgående s. k. fredsuppgörelser.Angola och har särskilt satts under press och måste nu upphöra medsitt öppna stöd till ANC resp. SWAPO. Detta är ett steg tillbaka i befrielsekampeni södra , och det har genomförts med stöd av ledande nationer ivästvärlden med i spetsen. Det ställer större krav på solidaritet frän demsom räknar sig till frontstaternas och befrielseorganisationernas vänner.Sveriges attityder, ställningstaganden och åtgärder är i det uppkomna lägetmycket viktiga. Jag vill därför frågautrikesministern: Hurbedömer regeringen det nya politiska läget i södra , och vilka åtgärderkommer att vidtas med anledning av detta? 1983/84:406av () till statsrådet om fristående skolor: I enlighet med proposition 1982/83:1 beslutaderiksdagen om en förändring av 34 § skollagen om godkännande avfristående skola. Paragrafen har anpassats till de förhållanden som råder igrundskolan och har getts en allmännare formulering. Där står nu intelängre uttryckligen att skolan skall förestås av person, vilken ägererforderlig skicklighet för undervisningen och är väl lämpad att förestå skola.Enligt specialmotiveringen skall paragrafen säkerställa att skolplikten inteurholkas och att det i det allmänna kravet på vad en fristående skola skallförmedla Hgger krav på att undervisningen bedrivs på ett tillfredsställandesätt och på att skolan har den ledning som behövs för detta. Den nyaformuleringen har på vissa håll tolkats så, att samhällets krav på kompetensoch skicklighet hos lärare och skolledning hos dem som söker tillstånd attstarta fristående skola har sänkts. Avserskolministern att vidta någon åtgärd, som förtydligar bestämmelserna i 34 §skollagen? 1983/84:407 av IngemarEliasson (fp) till statsrådet om leveransen av ström tillvärmepumpar: Enligt 2§ 4 mom. ellagen gäller att eldistributör iprincip är skyldig att leverera ström inom sitt distributionsområde. Sådanskyldighet föreligger emellertid inte "om strömmen är avsedd att användasför värmeförsörjning av byggnad inom ett område där fjärrvärme eller naturgasdistribueras eller avses bli distribuerad och om värmeförsörjningen inte medstörre fördel kan tillgodoses med elenergi än med det för området gemensammasystemet". , som har att pröva skyldighetens omfattning, har tolkatlagen som att det föreligger distributionsskyldighet av el för drift avvärmepumpar också i områden med fjärrvärme. Regeringenhar i ett beslut intagit motsatt uppfattning och i några Nr 97 fallförhindrat installation av värmepumpar i fjärrvärmeområden. Det är Tisdagenden oklart om regeringens ställningstagande skall uppfattas som ettställningsta- gande mellan användandetav fjärrvärme resp. värmepumpar eller endast är en från energiverketavvikande tolkning av lagen. Medtanke på de uppenbara fördelar som värmepumpar får sägas utgöra frågor förvår värmeförsörjning, vilket också kommit till uttryck genom generösastödregler från statsmakterna, är det angeläget att eventuella oklarheter idetta avseende i ellagen undanröjs. Jag vill med anledning avdetta fråga energiministern följande: Avserenergiministern att föreslå sådana ändringar i ellagen som förhindrarelleverantörer att vägra leverera el till värmepumpar? 7§ Kammaren åtskildes .