prot · G709155 · 1983-12-31 00:00:00 — Härtillerfordras då en kartläggning av behovet, säger jordbruksministern. Enligtmin uppfattning måste dock förbättringsarbetet fortsätta utan dröjsmål. Attvassbekämpningen är bra råder det inga delade meningar om, och nödvändigaprojekt finns att ta itu med, utan att några utredningar görs. Därmed har jaginte motsatt mig en kartläggning av arbetet . Men det praktiska arbetetfår enligt min mening inte stoppas i avvaktan på utredningar. Dåsåväl lämpliga maskiner som kunnigt folk finns, som också behöversysselsättning, har jag med min interpellation velat peka på att nödvändigajobb bör igångsättas för att skapa sysselsättning och utkomst åtmänniskor. Det är bättre att betala ut pengar för ett direkt arbete än attlägga ut pengarna på arbetslöshetsersättningar som inte ger någon större produktion. Jordbruksministernär inte negativ till åtgärder, kan jag utläsa av svaret. Det tackar jag för.Jag vill då först och främst fråga: Avserjordbruksministern att sätta fart på arbetet ? Jag ställer frågan medanledning av att jordbruksministern säger: "Först bör emellertid enkartläggning av behovet göras." Behovetbör väl ändå vara så klart att praktisk vassbekämpning bör komma till ståndomedelbart. Fiskenämnderna kan parallellt med bekämpningen göra de utredningarsom behövs. Då uppstår nästa fråga,som jag skulle vara tacksam att fä svar på: Harfiskenämnderna resurser till utredningar av det slag jordbruksministern berör? Först något om det som sade om att fiskarna uppleverdet som om man skulle få mindre fisk nu än man fick tidigare. Den slutsats mandragit av detta är att det är tillgången pä fisk som har minskat. Det är nog istället på det sättet, enligt de upplysningar jag har fått, att intensiteten ifiskandet har ökat. Detta kanske är orsaken till att vissa fiskare får mindrefångster . Tillgången på fisk har enligt den uppgift jag har fåttinte minskat. Mendetta behöver vi inte strida om. och jag kan vara helt överensom att det är angeläget att man verkligen gör vad som är möjligt för att rensavåra vatten och satsar på åtgärder som långsiktigt ger resultat. Det gällerrening inte bara från avloppen, , utan också från kvävegödslingoch annat. Det får man lov att fundera på hur man skall hantera. När det gällerkartläggning: De myndigheter som skall anslå medel till denna typ av uppgifter ärangelägna att ha ett underlag, att veta vad det är för arbetsinsatser som kankomma i fråga. Jag menar inte att allting måste vänta på en sådan kartläggning.Men jag menar att det är värdefullt att kartläggningen blir gjord, så att manpå den grunden kan få fram så goda insatser som möjligt med de resurser somställs till förfogande i detta sammanhang. Anf.107 (): Vi skall inte bråka om vad orsakerna är till det ena eller det andra,om det är mindre med fisk att ta eller om det är fler som fiskar. Det kan juvara både-och. Kvar står att vi vill ha en bättre miljö i , och vill viha mera fiskemöjligheter, både för yrkesfiskare och för fritidsfiskare, behöveråtgärder sättas in för att det skaU bli en bättre produktion av fisk. Det måsteberedas bättre lekplatser för fisken. Jordbruksministernsäger att det är olika åtgärder som är orsaken till övergödningen. Det är jagklar över, och det kan vi vara överens om. Men vi bör också vara överens om inte behöver vänta. Man kan sätta in åtgärder . Jordbruksministerngjorde allra sist ett uttalande om att det kan finnas andra orsaker som manvill titta på i en utredning. Det kan man göra, men det får icke bU så - ochdet vill jag trycka på - att det stoppar upp den bekämpning som är nödvändig inuet. Bekämpningsarbetetbehöver komma i gång. Det finns möjligheter. Jag tror att det är ett av de mesteffektiva och lönande arbeten som man kan sätta i gång. Vi är överens, herrjordbruksminister, om att hjälpas åt för att fä i gång detta, och det tackarjag för. Omåtgärder mot skadeverkningarna av dumpad senapsgas Överläggningenvar härmed avslutad. 20 § Svar påinterpellation 1983/84:137 om åtgärder mot skadeverkningarna av dumpadsenapsgas 108 JordbmksministerSVANTE LUNDKVIST:. har frågat om utrikesministern avser ta initiativ tillkontakter med berörda länder runt för att gemensamt med dem arbetaför att begränsa skadeverkningarna av den dumpade senapsgasen. Frågan har överlämnatstill mig för besvarande. Denammunition som dumpats i och som innehåller stridsgaser, främstsenapsgas, har alltsedan den dumpades vållat bl. a. fiskare ochmyndigheter stora olägenheter. Myndigheterna har på olika sätt informerat omriskerna med dessa gaser och hur skadeverkningar skall begränsas. Civilförsvarsstyrelsenutarbetade anvisningar om nödvändiga försiktighetsåtgärdervid fynd av stridsgas. () har fortlöpandesamlat in uppgifter om fynd av senapsgas. distribueradefiskeristyrelsen anvisningar som utarbetats av FOA rörande behandling av skadorgenom senapsgas. Om åtgärder mot skadeverkningarna av dumpad senapsgas är den myndighet som har ansvaret föratt avvärja eller begränsa skador vid fynd av gasbomber till sjöss. a. vidtagit beredskapsåtgärder mot senapsgas i samverkan medförsvarsmakten. pågår arbete med att i samråd med statens brandnämnd,, samt militära myndigheter utarbetaanvisningar riktade tiU fiskare. De svenska myndigheterna har i sitt arbete haftfortlöpande kontakter med strandstater, främst . senaste möte aktuaUserades bl. a. fråganom strandstaternas erfarenheter av och åtgärder vid fynd av senapsgas. Sverigehar därefter tagit förnyade kontakter med i frågan. Av vad jag här redovisat framgår att de svenskamyndigheterna är aktiva i denna fråga. Kontakter har tagitsinternationellt, och inom kommer frågan att tas uppredan vid nästa möte med kommissionens expertgrupp för bekämpningsfrågor. Jagförutsätter att alla möjligheter därvid beaktas till ytterligare samarbete föratt begränsa skadeverkningarna av senapsgas. Regeringen kommer att hålla sig fortiöpande informerad omläget i denna viktiga fråga. 109JENS (): Jag tackar jordbmksministern för svaret påmin interpellation. Av svaret får man uppfattningen att det från svensk sidaägnats stort intresse och nedlagts ett stort arbete för att öka säkerheten förfiskare som bedriver fiske i de områden som är aktueUa - och de aktueUaområdena är ganska stora . Senapsgasen befinner sig inte endast där den dumpats idansk och polsk zon utan har förflyttats tiU betydligt större områden ochkommer att flyttas ännu mera när behållarna rostar sönder och gasen lösgöresoch som klumpar kan föras omkring med havsströmmarna. Av det arbete som jordbruksministern säger har utförtsfrån svensk sida -och jag tvivlar i det fallet inte på ministerns ord - har vifrån fisket inte märkt särskilt mycket. Det har mig veterligt inte gått utnågra anvisningar till våra fiskare, och det beror inte på svårigheter att nådem - åtminstone har det inte gått ut anvisningar . Det finns inga depåer som kan ta emot gasbomberna. Detvisade sig när färöiska fiskare skadades att man fick flytta dem från Gotlandtill för att de skulle få en riktig behandling och värd. Det visar attintresset att mildra skadeverkningarna inte varit vad det borde vara, och detär bara att beklaga. Jag medger när det gäller dumpning av krigsmaterial attdet har varit svårt att få ett grepp om mängderna och vad som dumpats. 50 000ton runt säger vissa uppgifter. Alldeles för lågt tal, säger andra somvittnat och som varit med och dumpat. Den tyske trafikministern sade iskrivelse 1979 "att det kan anses fastställt att någon fara för fisketeller för någon miljöförstöring intebestår". Men det är väl ändå att sopa problemet under mattan. Deskyldiga smusslar och kryper undan sitt ansvar. Men riskerna ökar . Ärdetta ingenting för ? Man kanske inte talar om sådana saker där. Manhar, säger jordbruksministern vidare, tagit upp ärendet iHelsingfors-kommissionen, men det skedde först , alltså nära 40 årefter det att , dumpningen skett. Vivet att det också dumpats gas i och . Hur mycket spekulerasockså i, men att det är stora mängder står klart. I har man dumpat idjuphålorna i de norra delarna. Där är det för djupt att tråla, och bottnen ärbergig. Men vad händer när behållarna rostat sönder? Kommer då gasen att förasomkring med strömmarna? Kommer vi då att få senapsgas - och nervgas - ut päfiskeplatserna vid Skagerackländernas kuster? Om gasen är så pass lätt att denkan föras omkring av strömmarna, är den risken uppenbar. Det är därför nu påtiden att vidta åtgärder för att undvika att svåra olyckor inträffar. Jagvet att initiativ tagits från dansk sida för att försöka få klarlagt var och vadsom dumpats. Det borde också vara en angelägenhet för då även svenskafiskare berörs. Rimligen borde man från vår sida intressera sig för detta ochhjälpa till att trycka på hos dem som dumpat för att få fram riktiga uppgifter. Jordbruksministernsäger i sitt svar att samråd pågår mellan olika statliga verk och myndigheterför att utarbeta anvisningar till hjälp för fiskaren. Det är bra. Jag villhänvisa till det arbete som gjorts i både när det gäller information,omhändertagande av gasbomber och vård av skadade. IDansk Fiskeritidende har man gett en utförlig information. Dessutom finns enbroschyr, som lättfattligt och kortfattat redogör för gasbombers utseende ochåtgärder, vid fångst av bomber och vid skada. Dessutom har man tydligenutarbetat metoder och utbildat sjukvårdspersonal att ta hand om dem som skadatsoch ge dem rätt vård. Vadsom fattas i är först och främst information. Det sägerjordbruksministern att man är i full färd med att utarbeta. Om det kan varatill någon hjälp, överlämnar jag gärna både den danska fiskartidningen ochbroschyren. Jag förmodar att det i stort sett är till fyllest att översättamaterialet till svenska. Mendet behövs också mottagningsplatser för upphittad gas, och det behövs beredskapför att kunna ge nödvändig vård. Närjordbruksministern säger att regeringen fortlöpande kommer att hålla siginformerad om läget i denna viktiga fråga är det bra, och det är nödvändigt.Men är regeringen också inställd på att aktivt påverka de länder som dumpatgasbomberna att vidta åtgärder? Är regeringen också beredd att göra insatserutöver information av det slag som jag nämnt tidigare, dvs. i fråga om att tatill vara bomber och tillse att de som skadas får riktig behandling? Omåtgärder mot skadeverkningarna av dumpad senapsgas Omkosttiaderna för saneringen efter giftutsläppen i 110 JordbruksministerSVANTE : Herr talman! Jag delar naturligtvis att det här är både en mycket allvarlig och, framför allt, enmycket besvärlig fråga. För att övertyga mig om att det arbete som pågårverkligen bedrivs med aU intensitet har jag haft folk från , somhar att samordna de insatser som pågår, uppe hos mig. De har redovisat ettlångt program efter vilket de arbetar i de olika avseenden som nutog upp. Vi kommer alltså inte att ta så lätt på de här frågorna att vi nöjer ossmed att översätta danskarnas broschyrer, utan vi kommer att försöka vara sårustade som vi kan bli också på svensk sida med hänsyn tagen till de faror somkan dyka upp. Jagvill understryka att vi har försökt utöva påtryckningarintemationeUt och mot den stat som har förorsakat problemen, för att skapa detengagemang i dessa frågor som är nödvändigt för att man skall komma fram tillså goda resultat som möjligt. Anf.111 (): Jag har naturligtvis ingenting emot om man från svensk sida gör ännubättre anvisningar än de danska, men de kan vara en god hjälp -man kanåtminstone jämföra med dem. Somjordbruksministern säger, har det tidigare kommit ut anvisningar, nämligen 1947och 1969. Det är alltså man hörde någonting om detta. Om depapperen har kommit ut tiU fiskare, har de nog försvunnit, för dethar blåst många stormar . Jaghoppas också att arbetet skall ge resultat och att man går vidare. Jag tror attsituationen kommer att bli mer akut ju går, allteftersombehållarna rostar sönder. Jag tror också att problemen blir större för dem somdrabbas. Kanman få en bra information, kan vi ha ett gott samarbete med andra stater om hurman skall behandla skador och om vad vi skall ta oss tiU. Kan vi få utbildningoch sjukvårdsutrustning, kan vi få en mottagningsstation för gas - då har vikommit ganska långt. Då tror jag vi kan möta det som kommer. Även om det trotsallt kan uppstå skador, kan vi åtminstone minska dem. Överläggningenvar härmed avslutad. 21 § Svar påinterpellation 1983/84:148 om kostnaderna för saneringen efter giftutsläppen iTeckomatorp har frågat justitieministern om han ämnar undersökamöjligheterna för svenska staten att lagsöka BT , Kemisk KögeA/S, för uppkomna saneringskostnader. Frågan har överlämnatstill mig. Genom beslut den 6 oktober1977 uppdrog regeringen åt justitiekanslern att vidta de åtgärder somkunde behövas för att säkerställa statens fordringar hos BT Kemi KVK Aktiebolagi . försatts i konkurs vid Landskronatingsrätt har justitiekanslern för statens räkning bevakat fordran i konkursen,avseende kostnader för undersöknings- och säkerhetsåtgärder samtsaneringsarbeten. Tingsrätten fastställde i beslut attstaten för nu angivna kostnader var berättigad till utdelning i konkursen förett belopp om . Beloppet, som täcker bara en mindre del avstatens fordran, har betalats in tUl statsverket. Vad därefter beträffarmöjligheterna för staten att få betalt av BT försaneringskostnader m. m. gäller i fråga om aktiebolag den grundläggandeprincipen att en aktieägare - moderbolag eller annan - inte svarar för bolagetsförpliktelser. Bara i rena undantagsfall kan en aktieägare bliskadeståndsskyldig. Så är fallet om han genom att medverka till överträdelse avaktiebolagslagen eller bolagsordningen uppsåtligen eller av grov oaktsamhettillfogar bolaget, aktieägare eller någon annan skada. Sådanskadeståndsskyldighet kan t. ex. uppkomma för en aktieägare, om han deltar ibeslut om fastställande av en oriktig balansräkning och utdelning av vinstmedelsom inte är utdelningsbara. Denskada som har uppkommit genom BT Kemis agerande berör emellertid inte på attaktiebolagslagen eller BT Kemis bolagsordning har överträtts. Omkostnaderna för saneringen efter giftutsläppen i 113 (): Jag tackarjordbruksministern för svaret. Imin interpellation uppgav jag felaktigt att saneringskostnaderna efter BT Kemiuppgått till 50 milj. kr. Efter att ha varit i kontakt med riksrevisionsverkethar jag fått den verkliga siffran, som lär vara 37 milj. kr. Jag vill korrigeradetta. Det är en nog så aktningsvärd summa i alla fall. fortsatte , ibland med handfallna myndighetersgoda minne. Men satte den dåvarande regeringenstopp för all verksamhet vid fabriken i . Justitiekanslern ficksamtidigt regeringens uppdrag att säkerställa statens fordringar hos i . Redanlångt före stoppet hade de juridiska rådgivarna till den trädgårdsmästare somdrabbats värst av företagens miljöfarliga verksamhet tillskrivitnaturvårdsverket samt i och föreslagit att de skulle säkratäckning av kostnaderna för en kommande sanering genom att hos moderföretagetKemisk Verk i Köge begära en borgensförbindelse utan maximering för dessakostnader. Detta borde göras eftersom vissa tecken tydde på att företagettänkte lägga ned sin verksamhet i och försvinna , härifrån. Det skeddeockså stora lagerförflyttningar. Jag tipsade själv den dåvarande landshövdingeni om samma åtgärd. Trädgårdsmästarens juridiska ombud hadenämligen lyckats få en borgensförbindelse. Detta resulterade i attträdgårdsmästaren fick 1,25 milj. kr. i ersättning för sina skador. Omkostnaderna för saneringen efter giftutsläppen i Avokänd anledning gjordes ingen framställning om en sådan borgen för statenskostnader. Landshövdingen rnenade att koncernen iDanmark, i vilken KVK ingick, var ett börsnoterat företag med internationelltanseende, och sådana avkrävde man inte borgensförbindelser. Hur som helst,herr talman, har denna miss blivit dyrbar för skattebetalarna. Nusäger statsrådet att det inte är juridiskt möjligt för staten att få betalt avBT för saneringskostnader m. m. Det råder emellertid deladeuppfattningar om detta. Jag har i min interpellation pekat på aktiebolagslagenfrån 1975. I 15 kap. 3§ heter det: "Aktieägareär skyldig att ersätta skada som han genom att medverka till överträdelse avdenna lag eller bolagsordningen uppsåtligen eller av grov oaktsamhet tillfogarbolaget, aktieägare eller annan." Med"annan" kan här menas staten eller andra som har drabbats av skador. Manskall komma ihåg att KVK var ensam aktieägare i . Det framgår inte minstav all den skriftväxling som har skett med svenska myndigheter,, koncessionsnämnden, osv. När det gällt att förafram påståenden eller svara på skrivelser har allt kommit från moderbolaget.Statsrådet menar att detta inte kan komma i fråga utom i undantagsfall. Det ärmycket möjligt, men i vittnesförhör och rättegångsprotokoll är det fastslaget attmoderbolaget har uppmanat BT Kemis ledning och framför allt dess verkställandedirektör att utföra brottsliga handlingar, under hot om att han annars skullesparkas från sin tjänst. Jaganser att detta är ett brott mot såväl aktiebolagslagen som bolagsordningen.Det har med all säkerhet inte stått i bolagsordningen att företagetsdotterbolag, i detta fall BT Kemi, skulle drivas med metoder som strider mot .miljöskyddslagen. Detta har medfört skada för annan, i det här fallet svenskastaten. Detta resonemang måste anses ha minst samma relevans som det exempelsom statsrådet drar fram om eventuell skadeståndsskyldighet. MininterpeUation har ställts tiU justitieministern och utmynnade i en fråga omjustitieministem ämnade undersöka möjligheterna för svenska staten att lagsökaKVK för uppkomna saneringskostnader. Slutklämmen i jordbruksministerns svar äratt den skada som uppkominit genom BT Kemis agerande inte beror på attaktiebolagslagen eller BT Kemis bolagsordning har överträtts. Andra juridiskabedömare har kommit till en motsatt uppfattning. Därförfrågar jag: Har justitieministern verkställt en undersökning som visar attinterpellationssvaret är det juridiskt rätta? Samtidigtställer jag frågan: Har en undersökning verkställts, eller pågår en sådanundersökning om vem som är ansvarig för att inte en borgensförbindelseupprättades för att svara för de dryga saneringskostnader som redan från börjanberäknades kunna stiga tiU 30-miljonerkronorsnivån? Omsvaret på den sist ställda frågan blir nekande, vill jag fråga om man tänkerverkställa en sådan undersökning. Det rör sig ju, som jag inlednings- vis antydde, om belopp imångmiljonklassen, och jag anser att ingen möda och ingen åtgärd bör lämnasoprövad i detta ärende. De undersökningar har gjorts som har varit nödvändiga för att bedöma påvilket sätt man skulle kunna tillvarata statens intresse i detta sammanhang.Jag tror inte att och jag i en riksdagsdebatt kan knäcka någrajuridiska nötter, utan det får vi nog avstå frän. Jagskulle i stället vilja peka på att det finns andra åtgärder som man skullekunna tänka sig att vidta för att trygga olika intressen i detta sammanhang. Vidiskuterar ju, med anledning av vad som har förekommit, i utredningarmöjligheten att inrätta någon typ av skadeståndsfond, där man i en sådan härsituation alltid kunde försäkra sig om att ingen skulle behöva bli lidande närnågot inträffar och när det beror av företag som kanske inte kommer att vara istånd att betala de ersättningar som det kan finnas motiv för. Detär det svar jag kan lämna . Jag kan inte fördjupa mig närmare i någonjuridik i sammanhanget. Jag tror nämligen inte att vare sig jag eller SvenMunke klarar det i en riksdagsdebatt. Omkostnaderna för saneringen efter giftutsläppen i 115 (): Det är inte meningen att vi skall knäcka denna juridiska nöt. Mininterpellation har ju framställts med anledning av vad som redan har inträffat,och jag menar att man därför måste undersöka de möjligheter som finns att få uten del av eller hela saneringskostnaden. Moderbolaget har tidigaretillmötesgått liknande krav från denne trädgårdsmästare. Minandra fråga, som jag har stäUt under debatten här, är om man har undersökt omdet har begåtts något misstag när man inte krävde denna borgensförbindelsetrots att det var jurister som tillskrev och ochjag muntligen framförde detta till landshövdingen. Dettycker jag verkligen är värt att undersöka. Jag vet att en annan, undersökningpågår inom på uppdrag av jordbmksdepartementet, men dengäller helt andra ting än det jag har velat peka på. Anf.116 Jordbruksminister : Herr talman! Det åUgger alltid statenatt genom sina organ säkerställa att statens intressen tillvaratas. Anf.117 S"(): Det är jag övertygad om. Men jag har krävt att man verkligen skallundersöka den här saken och inte drar sig för att göra det eftersom det nu hargått eller därför att man är rädd för besväret. Det gäller i alla fallett belopp som är uppe i 37 miljoner och som kanske stiger till 40 miljoner,eftersom saneringen ännu inte är klar. Detskall också understrykas att bolaget i , KVK, har som sinstörsta marknad - man säljer till för mellan 60 och 80 Omkostnaderna för saneringen efter giftutsläppen i Inte minst urden synpunkten borde man uppmärksamma detta och göra undersökningar. Det kanskeskulle få bolaget att bli litet mjukare. Överläggningenvar härmed avslutad. 22§ Anmäldes och bordlades betänkande 1983/84:32 Försöksverksamhet med ökad kommunalsjälvstyrelse (prop. 1983/84:152) 1983/84:43 Förhandsbeskedi taxeringsfrågor (prop.. 1983/84:186) 1983/84:44 Mervärdeskatt, m.m. (prop.1983/84:189) 1983/84:45 Skatt på vissa dryckesförpackningar, m. m. (prop.1983/84:195) 1983/84:46 Sanktionsavgifter vid överträdelser av import- ochexportregleringar (prop. 1983/84:192) 1983/84:47 Avgifter på gödsel- ochbekämpningsmedel (prop. 1983/84:176) 1983/84:52 Beskattningen avegendomslivräntor (prop. 1983/84:140) 1983/84:28 Nya regler för uppbörd av socialavgifterfrån arbetsgivare, m. m. 1983/84:167) 1983/84:23Nordiskt kultursamarbete m. m. 1983/84:181) 1983/84:35 Ändringi lagenom jaktvårdsområden, m.m. (prop. 1983/84:170) 1983/84:38 Ändring i lagenom rätt till fiske (prop. 1983/84:159) 1983/84:34 Vissa anslaginom område (prop. 84:100delvis) 1983/84:39 Industripolitiska åtgärder för 1983/84:23 RegionalpoUtiken (prop. 1983/84:100delvis och 1983/84:157 delvis) 23 § Meddelande om fråga Nr 155 den Meddelades att följande fråga framställts fråga 1983/84:608 av () tilljordbruksministern om åtgärder mot flygningpå låg höjd över vissa naturreservat: I massmedia har beskrivits hur överflygningar avViggenplan på mycket låg höjd över naturreservatet har förorsakatstora skador på den häckande kolonin av sillgrisslor. Tydligen har planenflugit över vattenytan och endast från kUpphyllorna. Några regler för hur nära överflygningar får ske finns inte. Däremotfinns det hårda bestämmelser för sjöfarten. Jag vill därför frågajordbruksministern: vidta några åtgärder för att undvika en upprepning av den inträffadehändelsen på eller andra naturreservat? 24§ Kammaren åtskildes . 1983/84:155 Förteckning över talare (Siffrorna avser sida i protokollet) vice talmannen 3, 4, 33 ,, socialminister 75, 76, 77, 78, 79, 82 ,, i (c) 4, 23 " Bråkenhielm,() 27 ,, statsråd 73, 74 ,() 30, 32 ,() 42, 51, 52 ,() 71, 72, 94, 96 ,() 83 ,() 63, 65, 66 ,() 61, 68 . ,() 43 ,() 37, 39 ,() 19, 25, 27 ,(vpk) 43, 51, 53, 57 Hagård,() 60 ,, statsråd 71, 72 ,() 87 Hägelmark,() 7, 24, 26, 35 ,() 88, 89, 90, 100 ,(vpk) 54, 56, 75, 76, 77 ,BertU (c) 91, 93 ,() 33, 39, 40 Komstedt,() 73, 74 ,Inga (vpk) 80, 82 ,, jordbruksminister 83,84,86,87,88,89,90,92,93,96,99 ,() 69, 70 Munke,() 97, 99 ,, i (m) 66 ,() 48, 52, 53, 56, 57 ,, statsminister 69, 70, 71 ,() 85, 86 ,Per (m) 15, 18, 19 Skårvik,() 78 Svartberg,() 31, 32 ,(vpk) 10, 18, 24, 26 ,() 29 ,() 62, 64, 66