prot · G70937 · 1983-12-31 00:00:00 — I den motionenfanns ett yrkande om att arbetsgivarna skulle få möjlighet att på egen handfrångå lagens turordningsregler, så att den kvarvarande arbetsstyrkan efter endriftsinskränkning skulle få en lämplig sammansättning. Detta förslag avvisadesav utskottets majoritet med hänvisning till att anställningsskyddslagens syfteär att slå vakt om de handikappade och de äldre arbetstagarnas trygghet ianställningen. Till den av önskade översynen hör också frågornaom skärpning av avstängningsreglerna och om utförsäkringen. Detta är ting somdiskuterades , och jag finner ingen anledning att föra den debatten pånytt. Sammanfattningsvis vill jag anföra att den särskildaöversyn som vill få till stånd är obehövlig. På vissa punkterpågår redan en utredningsverksamhet. På andra är syfte att rivaupp det beslut som fattades efter regimskiftet . Kammaren kanansluta sig till utskottsmajoritetens uppfattning genom att rösta i enlighetmed utskottets förslag under punkt 1 i betänkandets hemställan. Jag går därefter över till de övriga frågorna. och kommunisterna vill mjukaupp arbetsvillkoret i anslutning till kontant arbetsmarknadsstöd. Detvillkoret innebär att man skall ha arbetat under den senastetolvmånaderspe-rioden före arbetslöshetens inträde. vill att vårdav egna barn skall jämställas med arbetad tid och vpk vill detsamma beträffandevärnpliktstjänstgöring. Förslagen har inte vunnit gehör bland remissinstanserna.De hänvisar till att viss hänsyn tas genom att vård av egna barn ochvärnpliktstjänstgöring i viss utsträckning - beträffande två av de femmånaderna - redan får tillgodoräknas. Bakgrunden till arbetsvillkoret är ansett att arbetslöshetsersättningar bör ges till dem som har ennågorlunda aktuell anknytning till arbetsmarknaden. Utskottet anser liksomremissinstanserna att man inte skall helt frigöra sig från detta villkor ochavstyrker därmed motionerna. Sedan år1975 har det väckts motioner om att svårigheter med barntillsyn Villkoren för arbetslöshetsersättningar m. m. Villkoren för arbetslöshetsersättningar m. m. inte skallleda till avstängning från rätt till arbetslöshetsersättning. En motion meddetta yrkande väcktes också i början av detta år. När den första motionen väcktes vid mitten av 1970-talettillstyrktes den vid den remissbehandling som då gjordes av /SR, menavstyrktes av övriga instanser. Årets remissutfall är detsamma. Ingen avinstanserna har ändrat uppfattning. Den helt övervägande majoriteten anser attdetta är en sak som skall lösas inom barnomsorgens ram och inte göras till enarbetsmarknadspolitisk fråga. Problemet har också tagits upp av jämställdhetskommittén iett av dess betänkanden, och det är därmed redan aktualiserat i regeringenskansli. Det har aviserats att vissa frågor om arbetslöshetsersättningarna pågrund av olika framställningar kommer att tas upp i budgetpropositionen ellerannan proposition till vårriksdagen. Utskottet utgår därför från att regeringeni det sammanhanget redovisar sin syn på hur den här frågan skall bearbetasvidare och att därvid även kostnadsaspekterna kommer att beröras. har reserverat sig till förmån för bifalltill den motion om barntillsyn och ersättningar vid arbetslöshet som jag nuuppehållit mig vid. Han har även reserverat sig för bifall till ytterligare enmotion från socialdemokratiskt håll, nämligen den om ersättning vidpermitteringar från skiftarbete. och kassorna har redovisat olika syn på denna fråga.Men det väsentliga är väl att man inte gärna kan ge sig till att försöka rättatill och ändra saker som de närmast berörda, dvs. kassorna själva, inte ser somnågot problem. Med det anförda yrkar jag bifall tillutskottets hemställan på samtliga punkter och avslag på reservationerna. 62SONJA REMBO (m) replik: nämnde att vi ställde upp påförslaget att motionerna skall lämnas utan åtgärd. Jag vill inte riktigtgodkänna den beskrivningen. Vad vi föreslår är att motionerna skall överlämnastill regeringen och att vi skall få en sammanhållen översyn av dessa frågor. Vianser alltså att de behöver åtgärdas på något sätt. Det är inte bara vi som tycker att delar av dennalagstiftning fungerar dåligt . Vi har fått remissyttrande från bl. a.arbetsmarknadsstyrelsen, som säger att när det gäller företagare har antaletbesvärsärenden avsevärt ökat och fortsätter:"Allteftersom antalet företagar-ärenden ökat har svårigheterna attinrangera dem i nuvarande regelsystem blivit alltmer påtagliga. De drabbadefinner ofta reglerna oförståeliga och absurda och menar att de hindrar allaförsök att genom egen verksamhet försöka lösa arbetslöshetssituationen. "Även AMS anser att det finns anledning att utreda dessa frågor när det gällerföretagare. AMS anser också att regler behöver fastställas för den kategoriföretagare som vid sidan om deltidsarbete är inblandade i ett familjeföretag.Vi är ingalunda ensamma om att tycka att dessa regler fungerar dåligt. Dessutom har vi tagit upp två problem som motionärerna idenna omgång inte har tagit upp, problemet med de utförsäkrade och de äldresamt problemetmed det systern man utvecklat och som tillämpas ganska ofta vidföretagsrekonstruktioner, nämligen att äldre av arbetslöshet ochstämpling går i förtidspension av arbetsmarknadsskäl. Det svär inte emot vårinställningnärdet gäller turordningsreglerna i LAS-tvärtom. Det bekräftar juatt turordningsreglerna i LAS ger en enbart skenbar trygghet för den äldrearbetskraften vid problem i företag. Vi måste finna kombinationer som dels gördet möjligt för företagen att vid en omstrukturering få en personalsammansättningsom är lämplig för den fortsatta driften, dels ger den äldre arbetskraftentrygghet för sin försörjning. Villkoren för arbetslöshetsersättningar m. m. 63 (vpk) replik: Herr talman!Det huvudargument som används av utskottet och av för attavstyrka motion 2053, undertecknad av 24 socialdemokrater, är att den gällerett problem som får lösas inom ramen för barnomsorgen och inte göras till enarbetsmarknadspolitisk fråga. Det kan man naturligtvis säga, om man inte villförbättra situationen för tusentals kvinnor som drabbas av detta problem. Menden inställningen löser inte på något sätt det aktuella problemet, så längebarnomsorgen inte byggs ut på ett tillfredsställande sätt. Till dess ärförlusten av kontant arbetsmarknadsstöd eller arbetslöshetsersättning en iallra högsta grad arbetsmarknadspolitisk fråga och en jämställdhetsfråga. Jag förstår att det är litetkänsligt för att vi gång efter annan yrkar bifall tillvälmotiverade socialdemokratiska motioner. Jag tycker också att det börjar blipinsamt att vi skall vara tvungna att gång på gång yrka bifall till mycketvälmotiverade socialdemokratiska motioner. borde tala med sinakamrater om att de i fortsättningen i större utsträckning borde yrka bifall tillsina egna motioner. 64ERIK () replik: Jag har i rnitt anförande utgått från attmina ärade kolleger i utskottet är medvetna om arbetslöshetskassornastillkomst, konstruktion och utveckling. Deras uppgift när det gäller dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna är av olika slag. I tidigare debatter har vihaft tillfälle att stryka under hur dessa har vuxit fram, utvecklats ochanpassats till de krav som har ställts. Det är fråga om tryggheten för deenskilda människorna, men det är också fråga om att utveckla vårt näringslivoch samhälle. I det här sammanhanget har dessa ting förenats. Jag utgick frånatt det var en självklar sak. - som hade en ganska vittomfattandeuppgift och presenterade ett ganska omfattande arbete, men som av skäl somnämnts både i debatten här och i utskottet inte har föranlett någon åtgärd -finns ändå i regeringens kansli, och kassornas samorganisation har i enskrivelse till regeringen gjort sig påmind. Som jag sade i mitt huvudanförandehar man sagt att detta ärende skall återkomma till vårriksdagen. När det sedan gäller de egna företagarna skall vi varaklara över att arbetslöshetsförsäkringen är en försäkringsform som kräver enkontrollfunk- Villkoren för ar-betslöshetsersätt-ningarm. För de egna företagarna som vill lösa sinarbetslöshetssituation finns det andra vägar att beträda som samhället harställt till förfogande. Vi har de regionalpolitiska medlen, utvecklingsfondernai länet och den utbildning som AMS har startat för dem. Där föreligger detalltså möjligheter, och vi skall som sagt aldrig glömma bort denkontrollfunktion som måste finnas i systemet, vilket remissinstanserna såvältaligt har markerat. Jag tror inte att det finns anledning att göra flerakommentarer på den punkten. Det är helt riktigt att barntillsynen är ett problem fördessa människor. Samma ord som jag använde när jag riktade mig till jag använda när jag nu replikerar . nämligen attdet är ett försäkringssystem, och en majoritet av remissinstanserna som välkänner till förhållandet har enhälligt slagit fast att detta skall lösas genomsamhällets barnomsorgsåtgärder. 65SONJA REMBO (m) replik: Jag vill börja med det sista som ErikJohansson sade, nämligen att arbetslöshetsförsäkringen är ett försäkringssystem.Det är den tanken vi moderater vill bygga vidare på. Till en försäkring hör att man betalar . Merpartenav arbetslöshetsförsäkringen finansieras med arbetsgivaravgifter, och restengår över statens budget. Det är inte längre så mycket fråga om försäkring. I mitt tidigare anförande ville jag framhålla attavgifterna för den enskilde nu är närmast symboliska. Man kan inte kräva attkostnaderna skall hållas nere på just detta område, eftersom fackligaorganisationer i andra sammanhang har visat att avgiften tydligen räcker tillrätt mycket. Man behöver bara se på nya idé, att allamedlemmar skall kollektivanslutas till en hemförsäkring, och det utgår intenågon särskild avgift för den hemförsäkringen. Jag anser för min del att detvore betydligt mer motiverat att fylla på arbetslöshetskassorna än att ordnamed hemförsäkringar, som medlemmarna dessutom inte vill ha. Så några ord om kassornas uppbyggnad och tillkomst. Jag ärmycket medveten om hur kassorna har tillkommit. Men vi moderater vill framhållaatt situationen nu är förändrad. Försäkringarna har fungerat utomordentligt välgenom åren, men vi har en arbetsmarknadssituation som inte stämmer överensmed den situation som vi haft tidigare. Vi har fått problemet medutförsäkringarna, problemet med den äldre arbetskraften, som har föråldradutbildning, och problemet med företagarna. Man måste givetvis ha en väl utbyggdkontrollfunktion - det är jag helt på det klara med. På den punkten är vialltså inte oense. I det avseendet fungerar kassorna bra . Det finns så många problem i detta sammanhang som behöverbelysas och tas upp. Det är problem som rör enskilda människor som råkatväldigt illa ut vid arbetslöshet. Visserligen skall nu regeringen se på en delav. de här frågorna, men vi anser alltså att man behöver se detta i ett störreperspektiv. Frågorna bör lösas i ett sammanhang, och då bör man också se på densamlade kostnadsbilden. 66ERIK () replik: Jag skall börja med det sista i . Hon säger att vi har fått problem med ökad arbetslöshet. Det är etthelt riktigt påstående. Det är just dessa problem som regeringen är i färd medatt .söka lösa. Skillnaden är att vi från våra olika ideologiska utgångspunktersöker oss fram på andra vägar. Utförsäkringarna har ökat. Vi skall genom samhälleliga ocharbetsmarknadspolitiska åtgärder söka ordna arbete åt människorna. När detgäller arbetsgivaravgiften, så var den ett medel att lösa finansieringen hosarbetslöshetskassorna. Jag vill erinra om att arbetsgivaravgiften tär på detlöneutrymme som finns. Det har sagts att det skall vara solidaritet ochsamverkan i samhället. Vi från vårt håll har den uppfattningen att solidaritetskravetskall gälla för alla i samhället, även de arbetslösa, men det skall inte gällaenbart för de arbetslösa. I det borgerliga förslag som vi talat om härville man öka dagpenningen genom avgifter. Vi sade i likhet med arbetslöshetskassornaoch flera andra remissinstanser att det vore att skapa ytterligare utgifter,och det ville vi inte vara med om. Därför är det på detta sätt . Jag vidhåller vad jag sagt liksommitt yrkande om bifall till utskottets hemställan, som innebär avslag påreservationerna. Villkoren för arbetslöshetsersättningar m. m. Talmannen anmälde att anhållit att tillprotokollet få antecknat att hon inte ägde rätt till ytterligare replik. 67GULLAN (): I betänkandet behandlas ett par motioner somjag något vill kommentera. I den första motionen, nr 261 av ochmig, tas två frågor upp: dels förtidspensioneringen av arbetsmarknadsmässigaskäl av 60-åringar efter utstämpling från arbetslöshetskassa, den s. k.pensioneringen vid och tre månaders ålder, dels begäran om ändradebestämmelser för personer som pensionerats , så attsjukpenning resp. arbetslöshetsersättning inte skall utgå medtjänstepension. Vad gäller systemet med den s. k. smygpensioneringen, dvs.uppsägning och arbetslöshet från och tre månaders ålder och därefterförtidspensionering, finner jag att regeringen har uppmärksammat förhållandetgenom . De moderata ledamöterna i utskottet har i reservation1 särskilt betonat nödvändigheten av utredning i frågan. har i sittanförande vältaligt belyst de olika problem som finns, inte minst för denenskilde. Jag finner alltså motionen ganska väl behandlad på denna punkt. Jag vill,herr talman, redan nu yrka bifall till reservation 1. I detta sammanhang vill jag särskilt understryka deekonomiska aspekterna. Om man "stämplat ut" som äldrefall får mannämligen pension som om man var förtidspensionerad på grund av sjukdom. a. vid behov räkna s. k. antagandepöäng ur ATP och får en mycketfördelaktig pension jämfört med andra pensionsformer. Detta är värt att uppmärksammasi en tid Villkoren för arbetslöshetsersättningar m. m. när vidiskuterar framtida ekonomiska problem med ATP-systemet. Jag vänder mig emellertid mot såväl remissinstansernasyttranden som utskottets antydan om att vi motionärer har påstått att dennamöjlighet till pensionering skulle överutnyttjas just av den enskilde. Var stårdetta skrivet i motionen? När vi har talat om det spekulativa sätt på vilket pensioneringnu sker, bör arbetsmarknadens parter - och ytterst arbetsmarknadsläget-utpekas. Det är i regel inte den enskilde som begär uppsägning vid en ålder av58 år och . Det sker genom förhandlingar mellan arbetsmarknadensparter vid indragningar eller arbetsnedläggelser. Vi har för resten lånatuttryckssättet av en arbetsförmedlare som resignerat och indignerat sett vadsom händer. Låt mig också säga att vi har förståelse för problemen ien svår arbetsmarknadssituation och för behovet av omställningsåtgärder inomnäringslivet. Men nog tål systemet med äldreavgångar att tittas på! Det är manju nu överens om från olika håll. Vad gäller motionens första att-sats - att man inte böruppbära en relativt hög tjänstepension och uppbära arbetslöshetsersättningeller sjukpenning - vidhåller vi vår uppfattning. Jag beklagar attordet"hel" insmugit sig före ordet "tjänstepension". Jagskall skriva motionen bättre nästa gång. Efter utskottets hörande av olika remissinstanser framstårdet klart att man kan ha upp till 8/10 tjänstepension jämte reduceradarbetslöshetsersättning och vid sjukdom ha rätt till hel sjukpenning. Vad gäller det sistnämnda, herr talman, har jagnaturligtvis kontrollerat uppgiften med . Om man står som arbetssökandeföre , dvs. ordinarie folkpensionsålder, har man nämligen rätt attstå kvar i sjukpenningklass. Det har inte alls med rätten tillarbetslöshetsersättning att göra. Detta förhållande diskuteras mycket ute i samhället - inteminst vid försäkringskassorna. En del tjänstepensionärer vet om förhållandetoch säger till att de står till arbetsmarknadens förfogande.De får vid sjukdom hel sjukpenning utöver pensionen. En del känner inte tilldet - och blir utan. Systemet upplevs därför som djupt orättvist. Utskottet och vissa remissinstanser påpekar för oss attsjukpenning inte kan utgå vid hel förtidspension. Ja, herr talman, detta är ettganska onödigt påpekande för den som liksom jag sysslat med förtidspensioneringav människor . Det är elementära fakta inom socialförsäkringen. Jag beklagar att den del av motionen som berör lagen omallmän försäkring inte överlämnats till socialförsäkringsutskottet ellerriksförsäkringsverket för yttrande. Remissinstanserna vill inte låtsas om dennadel av motionen, eller också begriper de inte frågan! På ett eller annat sätt ämnar vi motionäreråterkomma i frågan. Vad gäller den andra motionen, motion 1982/83:305 avBarbro i och mig om praktikslussar för vuxna arbetslösa, har jagviss förståelse för att utskottet inte i dagens läge anser sig kunna biträdamotionen, bl. med tankepå den föreslagna ungdomslagen. Jag skall därför inte komma med någotsäryrkande gentemot ett enigt utskott. Jag vill emellertid betona att det är en väsentligskillnad mellan vårt förslag och beredskapsarbeten. Vårt system skulle innebäraatt man hade kvar sitt arbetslöshetsunderstöd eller sitt kontantaarbetsmarknadsstöd och blev föremål för åtgärder från arbetsförmedlingens sida.Nu har man ett beredskapsarbete och tvingas därefter återtill sysslolöshet . Det är just denna sysslolöshet som vivill motverka. Uppslaget har vi för resten fått från elever iarbetsmarknadsutbildning som själva upplevt sysslolösheten svår - trots attekonomin är tryggad. Med det sagda, herr talman, vill jag yrka bifall till denmoderata reservationen i betänkandet. Villkoren för arbetslöshetsersättningar m. m. 68 (): Jag vill helt kort med hänvisning till vadjag sagt i mitt huvudanförande och i replikerna liksom till vad som anförs iutskottets betänkande erinra om vad remissinstanserna enhälligthar framhållit. a. har betecknat motionensbeskrivning som inte helt korrekt. har också lämnat enredogörelse för gällande regler. Vi har i utskottet funnit anledning att ta fasta på vadsom här anförts, och det är på den grunden som vi har avstyrkt motionen. 69 (): På detta vill jag replikera att jag finnerArbetsgivareföreningens yttrande icke vara helt korrekt. I detta lämnar mannämligen den upplysningen att det inte är möjligt att ha sjukpensionoch uppbära sjukpenning. Jag har redan bemött detta påstående. Jag har tidigare anfört att jag är missbelåten medutskottets behandling av det avsnitt som handlar om att man med entjänstepension kan uppbära hel sjukpenning vid sjukdom . Jagämnar återkomma i frågan och kommer då, herr talman, att vända mig till rättutskott. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1(vårdarbete i hemmet som merit vid anställning) Utskottets hemställan bifölls med255 röster mot 46 för reservation 1 av i och CeciliaJensfelt. Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmofivering bifölls med 226 röster mot 74 för bifall till utskottets hemställanmed den ändring i motiveringen som föreslagits i reservation 2 av AlfWennerfors m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 5(kvinnor i statliga kommittéer m. Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den ireservation 3 av m. fl. anförda motiveringen - bifölls niedacklamation. Mom. 7 (enparlamentariskt sammansatt jämställdhetskommitté) Utskottetshemställan med godkännande av utskottets motivering, som delsutskottets hemställan med godkännande av den i reservation 5 av delsutskottets hemställan med godkännande av den i reservation 4 av m. fl. Mom. 8 (opinionsbildningen på jämställdhetsområdet) Utskottets hemställan bifölls med 234 röster mot 65 förreservation 6 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. I (enny utredning om allmän arbetslöshetsförsäkring) Utskottets hemställan bifölls med 226 röster mot 75 förreservation 1 av m. fl. Mom. 6 (vård av egna barn som kvalifikationstid för KAS) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avtredje vice talman - bifölls med acklamation. Mom. 7 (värnpliktstjänstgöring som kvalifikationstid förKAS) Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 17 förreservation 3 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 8 (rätt till arbetslöshetsersättning vid svårigheteratt ordna barntillsyn) Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 18 förreservation 4 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 9 (arbetslöshetsersättning vid permittering frånskiftarbete) Utskottets hemställan bifölls med 282 röster mot 15 förreservation 5 av . Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 12 § Föredrogs betänkande 1983/84:6Ändring i brandlagen m. m. 1983/84:6 och 13) Utskottets hemställan bifölls. 13 § Anmäldes och bordlades Proposifion 1983/84:76 Vissa livsmedelspolitiska frågor 14 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1983/84:62av () till jordbruksministern om rösträtten i riksdagsval: I en TT-intervju, publicerad iStockholms-Tidningen , uttrycker invandrarminister förhoppningen att den sittande rösträttsutredningen skall komma framtill en lösning som samtliga riksdagspartier kan acceptera. Hon förutsätteratt införandet av rösträtt i riksdagsval för invandrare, som ej förvärvatsvenskt medborgarskap, skall ske stegvis. Vidare framhåller , och jag citerar ordagrantfrån TT-intervjun: "Det har kommit ett mycket intressant förslag om ett gemensamt nordiskt medborgarskap från Finlandsstatsminister . Det innebär att man har rösträtt i det land man ärbosatt, oavsett varifrån man kommer." Arbetet med vad som inom kommit att åsättassamlingsrubriken inleddes emellertidavsevärt tidigare. Statsminister framkastade sitt förslag, omrösträtt för nordbor i parlamentsval vistelse iinflyttningslandet, efter mönster från den kommunala rösträttsreformen underNordiska rådets session i . Men förslaget till ett parlamentariskthandlingsprogram på temat Nordiskt medborgarskap började att diskuteras inomNordiska rådets social- och miljöutskott . Nordiska rådetsinitiativ utgör dock när det gäller själva rösträttsfrågan endast ett inslagbland ca 50, ofta praktiskt inriktade förslag. Det intryck ger blir därmed en smula missvisande. Utgångspunkten för det inom bedrivnaarbetet, betecknat Nordiskt medborgarskap, har varit att social och kulturelltrygghet, juridiskt likaberättigande och förenklad rörlighet skall åstadkommasde nordiska länderna emellan. Såvitt jag vet har det aldrig inom social- ochmiljöutskott, som ansvarar för handläggningen av Nordiskt medborgarskap, varitpå tal att införa ett slags gemensamt nordiskt medborgarskap av en typ somskulle förutsätta bildandet av ett slags Förenta stater. Snarare hararbetet inom social- och miljöutskottet inriktats på att få till ståndpraktiska lösningar som skall innebära förenklingar och vara till gagn förresande eller flyttande nordbor. När juridiska utskott mötte de nordiskajustitieministrarna i framkom att djup oenighetföreligger mellan de nordiska länderna om införandet av rösträtt iparlamentsval utan krav på medborgarskap. I och möter förslagetstarkt motstånd. Den danska grundlagen stipulerar t. o. m. att fråganobligatoriskt skall underställas en beslutande folkomröstning. Under hänvisning till ovanstående vill jag till dennordiske samarbetsministern ställa följande fråga: Anser statsrådet att införandet av rösträtt iparlamentsval är en isolerad svensk angelägenhet? Om så inte är fallet, vilka slutsatser har den svenskaregeringen dragit av de besked som gavs från våra grannländers regeringar vidmötet mellan juridiska utskott och de nordiskajustitieministrarna i ? 1983/84:63av () till kommunikationsministern om en viadukt överjärnvägen vid ; Enligt flerårsplan för prioriteradevägobjekt som fastställts av i har en viaduktöver järnvägen vid placerats på plats nr 17. Jag har tidigare i fråga till dåvarandekommunikationsministern, , och i motion aktualiserat den nämndaviadukten. Såväl i frågesvaret som i svar från olika myndigheter harangelägenheten av objektet verifierats. . Bakgrunden är följande: En viaduktöver spåren intill har sedan tillkomsten av flygplatsansetts nödvändig framför allt för katastrofutryckningar till .