prot · G709105 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag påminner om olika folkrörelsers arbete för att byggalokaler t. ex. , arbetarrörelsen, bonderörelsen ochfrikyrkorörelsen. finns det många arbetslösa byggnadsarbetare överstörre delar av landet, jag hoppas att regeringen skall utnyttja möjligheternaatt öka beslutsramarna när det behövs av sysselsättningsskäl." Detta råd har regeringarna också följt och anvisatväsentliga ekonomiska insatser . Även aviseras ökadeinsatser om byggsysselsättningen så kräver. Den moderata motionen och reservationen stårdär i all sin ensamhet. Utskottet i övrigt har den gemensamma inställningen attsamlingslokalstödet måste utvecklas. I utskottets hemställan under punkt 7 gerutskottet som sin mening regeringen till känna att i kretsen av de treriksorganisationerna, dvs. Bygdegårdarna, Folkets hus och Våra gårdar, börockså folkparksrörelsen ingå. Från sysselsättningsaspekt har bostadsministern ocksåföreslagit ett stöd till teatrar, museer och konserthallar. Detta markerar sålunda en helt annan inställning tillbehovet av samhällsstöd till de folkrörelseägda och kommunalägdasamlingslokalerna än som finns i det moderata förslaget, där man vill attstödet skall avvecklas. Såväl i motion 1982 som i reservation 1 och MargaretaGärds anförande bekräftas att anser att samhällsengagemangeti fråga om allmänna samlingslokaler kan avvecklas. Motivet sägs vara att det ivåra kommuner finns ett så omfattande samlingslokalbestånd i en så godstandard att stödet har tjänat ut. Jag måste fråga : På vilket sätt kan dettadokumenteras? De samlingslokalägande organisationerna och de flesta kommunernai vårt land kan intyga att det faktiskt föreligger ett stort behov avupprustningar, i många fall också av om- och tillbyggnader samt planer pånybyggnader. Moderata samlingspartiets uppfattning överensstämmer alltså intemed den erfarenhet vi har. Det måste vara så att har någon annandokumentation, som vi saknar. Med detta tillstyrker jag yrkandet ibetänkande 1983/84:20 på alla punkter. 97ELVER (): Bara några synpunkter på förslaget när detgäller anslag till allmänna samlingslokaler. Det intryck man får när man läserbetänkandet är att det är väl avvägt. Det kanske inte heller är någonöverraskning att moderata samlingspartiet bryter sig ut också i dettabetänkande. Jag skallinte underlåta att inför kammaren säga att det var med förvåning. för att inte säga bestörtning, som jag lyssnade tillMargareta plädering för reservationen, där kraven skärptes mycketkraftigt jämfört med de motioner som ligger bakom. Gång på gång upprepades attdet är angeläget att stödet avvecklas , och nämnde att hontvingas medverka till ett anslag som egentligen vill slopa. Dethandlar nu inte bara om att pruta - nu gäller det att sopa rent! ställer sig bakom propositionens förslag. Detgäller ett anslag som har stor betydelse för många människor. Det talas mycket,från alla håll, om att människor alltför mycket isolerar sig, att de hellre serpå TV än idkar gemenskap med andra. Jag tror att det är angeläget att samhälletmedverkar på olika håll för att ge människor praktiska förutsättningar attbedriva ett aktivt föreningsliv och ge dem möjligheter att arrangerasammankomster. Enligt detta synsätt går det inte, som säger, attbörja bedriva tidsstudiemätningar av lokalernas utnyttjandegrad. Det ärsjälvklart att åtskilliga samlingslokaler har ett ojämnt utnyttjande, beroendepå att många huvudsakligen har intresse av att använda dem vid samma tidpunkt.Jag och säkert många andra i denna kammare med förankring i folkrörelseverksamhetvet att dessa lokaler verkligen behövs och utnyttjas, inte minst i landsorten. Jag tror att man från moderat håll möjligen har enuppfattning som är styrd av andra erfarenheter eller lider brist påerfarenheter. sjungs besparingarnas höga visa, utan att man ser till deeffekter som det kan föra med sig. Jag skall bara nämna punkt 4 i utskottets hemställan somgäller energispar-bidraget och ta ett exempel. Så sent som i går fick jag enrapport från mitt hemlän om en som hade sökt ochfrån kommunen fått klartecken om det 35-procentiga bidraget för ombyggnad avsin gudstjänstlokal. fick församlingen besked om att pengarnavar slut. Den reflexion man skulle kunna göra över det aktuellaanslaget om drygt 4 milj. kr. är närmast att det är för litet. Det borde varastörre. Det finns anledning att framhålla att det är väl använda pengar! Samlingslokaler i tillräckligt antal och av god kvalitetär enligt min mening ovärderliga för att säkra både ett demokratiskt inflytandeoch ett brett kulturellt utbud i vårt samhälle. De är också en förutsättningför människornas praktiska möjligheter att dra nytta av mötesfrihet ochyttrandefrihet. Det är angeläget att kammaren slår vakt om detta. Därför villjag, herr talman, yrka bifall till hemställan i bostadsutskottets betänkande nr20. 98INGRID (): har i reservationer som är fogadetill bostadsutskottets betänkande yrkat avslag på förslaget om stöd tillsamlingslokaler. Därmed har inte heller ansett att motionerna 721och 1343 fordrar någon särskild behandling. Jag instämmer i de synpunkter somframförts av och också i yrkandena om bifall till reservationerna. Jag villemellertid, herr talman, säga några ord om bostadsutskottets behandling av frågan om utvidgningen av stödet till attgälla också icke-statliga teater-, konsert- och museilokaler. har inte erbjudits tillfälle att yttra sigöver förslaget. Självfallet ligger det i vårt utskotts intresse att kunnauttrycka en uppfattning om ett förslag som så direkt berör utskottetsverksamhetsområde. Jag beklagar att vi inte haft den möjligheten, eftersomönskemålet framträder särskilt klart med hänsyn till de ändringar i relationtill propositionens förslag som bostadsutskottet har gjort och som bl. a.gäller två tillkännagivanden. Jag skulle först vilja beröra frågan om administrationenav bidragsgivningen till dessa icke-statliga kulturlokaler. Ibudgetpropositionen föreslås ett bemyndigande för regeringen att kunna beslutaom sådana bidrag. Utskottet godtar detta, men förordar att frågan ytteriigareövervägs inom regeringens kansli och att därvid undersöks lämpligheten av attlåta samlingslokaldelegationen besluta även i dessa ärenden. Utskottetföreslår att skall ge regeringen till känna vad man anfört ombeslutsordningen, dvs. uppfattningen att det vore en fördel omsamlingslokaldelegationen finge rätten att besluta. Jag vore tacksam om någon representant förbostadsutskottet ville klargöra vad utskottet menar med denna skrivning - man godtarsom sagt först att regeringen beslutar i.ärendena. Är det fråga om entidsbegränsning, eller menar utskottet att det är fråga om en delegering frånregeringen till samlingslokaldelegationen? Frågan kan få konsekvenser urkultursynpunkt när det gäller beviljandet av anslag. Det är ur kultursynpunkt angeläget att det görs en samladbedömning av behovet av lokaler som skall utnyttjas för olika kulturellaaktiviteter. Det är emellertid fråga om en bedömning avseende behovet avinvesteringar för ny-eller ombyggnad. Vid den bedömningen - vare sig den skermed hänvisning till den moderata uppfattningen att stödåtgärder av det härslaget är en angelägenhet eller enligt majoritetsskrivningen, somförespråkar statliga anslag för sådana investeringar - måste man också tahänsyn till kostnaderna för driften. Vi har alla ett ansvar för kommunernasdriftkostnader såväl för redan befintliga anläggningar som för eventuellt nyasådana. Det är naturligt att våra kommuner har tillgång tilllokaler som kan användas för olika kulturaktiviteter. Det må gälla Riksteaternsföreställningar, konstutställningar eller teaterföreställningar där manutnyttjar kommunens egna krafter. Men det kostar pengar att driva sådanalokaler, och en eventuell utvidgning av det statliga stödet kan få inteönskvärda konsekvenser för driften av redan befintUga lokaler. 1 andra fallkan önskemål finnas om restaurering av kulturhistoriskt värdefulla byggnadersom skall användas i kultursammanhang. Också här är det nödvändigt att det görsen samlad bedömning av driftkostnaderna, så att inte kommunerna hamnar i enekonomisk situation som gör att man inte kan driva de lokaler man har.Men jag ser en uppenbar fara i att en enskild organisation i en kommun som ägereller skaffar sig en lokal, kanske i utkanten av kommunen, en lokal som är istort behov av utbyggnad eller ombyggnad, av arbetsmarknadsskäl får tillståndtill en sådan ombyggnad utan att en samlad bedömning avseende kostnadernaför driften tas med i beräkningen. konstaterar i sin första reservation att det finns ett omfattande samlingslokalsbestånd av i huvudsak god standard. Dettror jag är riktigt. Det är ur kultursynpunkt glädjande, men det är ocksånödvändigt att undvika att man genom nya udda åtgärder urholkar kommunernasmöjligheter att fylla dessa lokaler med de aktiviteter och arrangemang som deavsetts att användas till. Det finns ju trots allt lokaler som står tomma. Jag skulle vara glad om jag kunde få enförklaring från utskottet, hur man tänker sig att de kulturpolitiskasynpunkterna skall kunna beaktas när det gäller administrationen avbidragsgivningen till sådana här lokaler. Jag hör till dem som tror attregeringen kanske har mera sinne för detta än samlingslokaldelegationen. 99MARGARETA (): Vi moderater vidhåller att det är nödvändigtatt spara i statsbudgeten, och i den prioritering vi har gjort ligger intestödet till allmänna samUngslokaler högst på listan. Vi tycker att det ärviktigare att man utnyttjar redan befintliga lokaler, däribland skolornaslokaler. Det finns stora lokalresurser ute i kommunerna, och man måste i ettekonomiskt pressat läge utnyttja de resurser som redan finns och inte skapaytterligare resurser. I den kommun som jag kommer ifrån är det faktiskt så-ochjag tror inte att det är unikt - att driftkostnaderna för samlingslokaler i höggrad övervältras på kommunen. Vi har stora poster i våra kommunala budgeter somavser bidrag till lokalägandeföreningar. Jag kan därför inte medverka till attlägga ytterligare bördor på kommunerna. Från moderat håll har vi sagt att viunder de förhållanden som råder måste avveckla detta stöd. Jag skulle vilja säga till att han talarungefär som om det inte fanns en enda allmän samlingslokal ute i landet. Det ärfaktiskt inte sant. Vi har, som jag sade tidigare, gott om allmännasamlingslokaler. säger att han och jag inte har sammaerfarenheter. Nej, det har vi kanske inte, men det är i så fall märkligt,eftersom och jag i stort sett kommer från samma område, där vibl. a. har ett stort antal Folkets hus. De lokalerna är ytterst litetutnyttjade, men de kostar väldigt mycket pengar. Det finns också andra lokalerute på landsbygden som utnyttjas mycket dåligt. Därför tycker jag att vi inteskall bygga upp fler lokaler. talade om att man behöver lokaler när detgäller stadsförnyelse. Men det ligger faktiskt lån i ROT-programmet som ärfördelaktiga och som kan användas för lokaler. Den sidan är alltså redantillgodosedd. Mot denna bakgrund skulle jag vilja säga att vi för vårdel anser att det är väl sörjt för lokalbehovet. Vi kan, som jag redan sagt, inuvarande budgetläge inte yrka bifall till förslag som innebär kostnader förytterligare sådana ting. 100THURE JADESTIG (s); Det var inte mycket dokumentation, MargaretaGärd. Att lokalerna inte utnyttjas är för mig en stor nyhet. Byggnader harbyggts om och till. Nybyggnation har även förekommit. Samlingslokalernautnyttjas verkligen i hög grad. Jag tror inte att har denfolkrörelseförankring som övriga politiska partier i riksdag har. resonerar som man gör beror nog på just avsaknaden av verklig erfarenhet. Jag har stor förståelse för de synpunkter som ElverJonsson anlade. De överensstämmer med min grundsyn i detta sammanhang. och jag samt några andra har i en motionaktualiserat behovet av ett vidgat samhällsstöd till trossamfundens samlingslokaler.Den motionen kommer att behandla . Fråganhandläggs av kulturutskottet. Jag kan förstå dilemma. Dels är hon iegenskap av kulturutskottets ordförande naturligtvis medveten om att det behövsvidgade ekonomiska ramar för upprustning, om- och tillbyggnad av befintligateater-, konst- och museilokaler, dels har den grundsynen attstödet till samlingslokaler skall avvecklas. Den princip som gällt förbostadsutskottet är att en kulturpoUtisk bedömning skall göras när det gällerde nytillkomna lokaliteterna. Den bedömningen skall kommunerna göra.Prioriteringen skall vara densamma som i fråga om de allmännasamlingslokalerna. Det framgår av propositionen att det finns ett sambandhärvidlag. Statsrådet skriver bl. a.: Bidrag bör kunna lämnas i de fallbyggnadsprojekten inte menligt påverkar möjligheterna att förverkliga projektsom avser allmänna samlingslokaler och på samma villkor som gäller förupprustningsbidrag till allmänna samlingslokaler. Det måste således vara en växelverkan när det gäller dekulturpolitiska bedömningar som görs ute i kommunerna å ena sidan ochsamlingslokaldelegationens ansvarsområde å andra sidan. 101AGNE (): Först en kommentar till vad . Det är naturligtvis beklagligt att kulturutskottet inte har hörts. Jagvill dock framhålla att det förslag som utskottet lägger fram och som ävenberörs i motionen i fråga innebär en klar begränsning i förhållande till vadpropositionen innehåller i det här avseendet. Jag kan emellertid inte förstå att man skulle uppnå enbättre prioritering och en samlad bedömning, om besluten i de här frågornaöverläts på två beslutsinstanser - det gäller de två olika samlingslokalerna åena sidan och kulturlokalerna å andra sidan. Rimligen borde det bli en bättresammanvägning och prioritering samt ett bättre utnyttjande av medlen, ombesluten fattades på ett och samma ställe. Mot den bakgrunden tycker jag attutskottets bedömning är riktig: att det bör åligga samlingslokaldelegationenatt fatta beslut. Både och sade att detskulle bli ökade kostnader för kommunerna, om byggandet och upprustningen avsamlingslo- Men det är en fullständig missuppfattning. Det förhåller sig påprecis motsatt vis. Låt mig peka på att man inom de ungefär 700bygdegårdsföreningar som finns sköter ett samlingslokalbestånd sommotsvarar en yta på 200 000-225 000 kvadratmeter. Det sköts nästan uteslutandepå ideell basis, eftersom det över huvud taget inte finns några anställda -centralt finns det fyra fast anställda. Det ideella arbete som här utförsuppskattas till 180 000-200 000 arbetstimmar. Dessa si)"fror skall jämföras med de insatser somgörs i landets kommuner med avlönad arbetskraft; städning, reparation,underhåll, lokalbokningosv. Låt mig vidare peka på att ungefär 10 000 kommunalaaktiviteter fanns inbokade på bygdegårdarna under förra budgetåret. Det innebärett utnyttjande av dessa samlingslokaler på från kommunens sida.Hade man inte kunnat utnyttja dessa lokaler hade man varit tvungen att ha andralokaler någon annanstans och kanske bygga egna lokaler. Frågan är inte heller så enkel, , att mankan ordna detta genom att i undervisningslokaler i våra skolor plocka in allatyper av föreningsverksamhet och aktiviteter som folkrörelserna bedriver ibygdegårdar. Folkets hus o. d. har det blivit en alltför storsektorisering när det gäller vårt lokalbestånd på den allmänna sidan. En ökadsatsning på samlingslokaler motverkar då en fortsatt sådan utveckling. Det äralltså positivt för samhället att satsa på samlingslokaler av den anledningenatt de allmänna samlingslokalerna kan utnyttjas av kommunerna och det allmännapå ett bättre sätt och på ett samlat sätt. Låt mig ta ytterligare ett exempel i denna rikning. Härute i , påOrnö, tar man just nu i drift en färdigsamlingslokal som löser en rad problem som kommunen stod inför och som manannars skulle ha varit tvungen att anvisa särlösningar för. Genomföreningsägande har man nu löst problemen på ett billigt och effektivt sätt. aktuella samlingslokalen har man bibliotek, förskola, skolgymnastik,distriktssköterskemottagning och postkontor - allt samhällsnyttiga verksamheter. Är det så att vill ta bort möjligheterna attordna samhällsservicen på ett enkelt och billigt sätt förglesbygdsbefolkningen, skärgårdsbefolkningen? Slutiigen, ; Det är inte så att jag tror,utan jag vet, att det finns betydligt mer än en enda samlingslokal i det härlandet. Jag känner också till det behov som finns. Bygdegårdsrörelsen - för attåterknyta till den, när jag nu känner den bäst - har ökat sitt medlemsantal medöver 50 . Det är en 10-procentig ökning.Samlingslokaldelegationens lista, som finns med i propositionen, talar ettannat språk än att det finns en rad samlingslokaler som står outnyttjade. 102 (); Om man som inte ser tilleffekterna, dvs. blundar eller inte tar hänsyn till vad som händer om man gören onyanserad besparing, är det lätt att säga att måste spara. Om , inomparentes sagt, hade följt de moderata sparförslagen som har nämnts här i daghade vi sopat undan , dvs. flera miljarder, på en endadag. Därför vågar jag påstå att ensidigt har sjungitbesparingens höga visa. När säger att man får samordna och användavarandras lokaler mer, låter det sig ju sägas i denna kammare, men vad sägerman till en förening eller, som jag refererade till, en litenmissionsförsamling som bygger omför att bl. a. spara energi. Där kan det ju intebli tal om att samordna, för då innebär det ju att man flyttar från sin egenkyrkobyggnad. Det är väl inte det som hade tänkt sig, även om detkan bli effekten av detta. Därför menar jag att det är så farligt att blint slå undanstora som små belopp utan att se till de reella effekterna. Därför är detbeklagligt att det moderata förslaget i reservationen förs fram här i kammaren. Mitt slutintryck när det gäller det här betänkandet är attdet går en klar skiljelinje mellan de moderata förslagen, som på de härpunkterna är helt negativa, och den förståelse som jag ändå spårar hosbostadsutskottets majoritet, som vill slå vakt om folkrörelsernas villkor. 103INGRID (): Det gladde mig att höra erkännaatt det kanske inte hade varit så dumt om kulturutskottet hade fått yttra sigöver frågan om bidragen till de icke-statliga teater-, konsert- och museilokalerna.Jag tycker att det vore angeläget om gjorde samma erkännande motbakgrund av att det här läggs fram en proposition som innebär att regeringenskall besluta om sådana här extra bidrag. Sedan gör bostadsutskottet ändringari propositionen. Vi förutsätter- eller gissar- att dessa förändringar kan fåkulturpolitiska konsekvenser. Vi har inte haft möjlighet att behandla den här frågan iutskottet. Jag kan därför inte uttala mig i den ena eller den andra riktningen,men jag vill från utskottets sida säga att det hade varit bra, om vi hade fåttfrågan i kulturutskottet för yttrande. vill jag gärna säga, att även omman här kan hävda att de moderata representanterna inte harfolkrörelseerfarenhet, är det väl en individuell fråga. Jag tror att de flestaav oss i den här kammaren - och jag i alla händelser - harkommunal erfarenhet. Jag tycker nog att det är litet övermaga att säga attkommunerna inte drabbas av kostnader för drift av lokaler av olika slag - detär faktum att de gör det. Självfallet glädjer vi oss åt den frivilliga och ideellaarbetsinsats som görs ute på våra bygdegårdar. Men det är faktiskt inte barabygdegårdar som ryms under beteckningen samlingslokaler. 104 (); Helt kort skulle jag vilja säga att det inteär någon av de tidigare talarna här som har övertygat mig om att det finns förfå samlingslokaler. Tvärtom har ju stått här och talat om hur Energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. manutnyttjar samlingslokalerna för annan verksamhet för att över huvud taget kunnautnyttja dem. Därför tycker jag att vår reservation är befogad. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om bostadsutskottetsbetänkande 21.) Kammaren övergår nu till att debattera bostadsutskottetsbetänkande 21 om energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m.m. Energibesparandeåtgärder inom bostadsbeståndet m. m. 106BERTIL (); I bostadsutskottets betänkande 1983/84:21behandlas frågorna om energisparåtgärder i bostadsbeståndet m. m. Tillbetänkandet är fogade ett antal reservationer. Flera av dessa stöder vimoderater. Innan jag går in på de enskilda reservationerna, vill jaghelt kort anföra några allmänna synpunkter. Under en rad år har mycket stora belopp satsats påenergisparåtgärder. Oljeförbrukningen har också pressats ned. Ändå är detförhastat att dra den slutsatsen att det råder ett absolut samband mellan debelopp som satsats på energisparåtgärder och oljeberoendets minskning. Åtskilligaav de utförda energisparåtgärderna hade kommit till stånd även utan detstatliga stödet. Prisnivån spelar här en avgörande roll. Dessutom är allt fler nu så medvetna om nödvändigheten avbesparingar att många åtgärder vidtas på denna grund. Vår utgångspunkt är att statliga medel inte i onödan skallanvändas när orsakssambandet är så svårbevisat som här och närbudgetunderskottet är så stort som . De begränsade resurser som finns böranvändas på de mest angelägna områdena. I reservation 1 tar vi upp de energisparåtgärder somföranleds av ROT-programmet. Eftersom vi anser att ROT-programmet. aldrig bordeha beslutats, finns det heller ingen anledning att stödja de energisparåtgärdersom programmet föranleder. Samma utgångspunkt gäller beträffande reservation 2, därvi framför kravet på alt energibidragsgivningen bör upphöra vid halvårsskiftet1984. De belopp som är möjliga att spara anges i reservation 3. Enligt våruppfattning kan 100 milj. kr. På grund av det system som är etableratbeträffande energisparlån och budgettekniska regler är det inte möjligt att idetta läge spara mera, även om vår vilja låg i den riktningen. ROT-programmet återkommer även i reservation 4. Regeringenvill anslå särskilda medel till information om energisparåtgärder förROT-programmet, vilket vi finner obefogat. Inte heller anser vi att särskildastatliga medel skall användas till besiktnings- och rådgivningsverksamhet inomenergiområdet. I det ansträngda ekonomiska läget finns det ingen anledning attstaten går inhär, utan det bör berörda myndigheter m.fl. svara för. Vi sparar härmed 182milj. Slutligen vänder vi oss emot att styrningen skall öka ochatt det skall bli någon form av tillståndsgivning beträffande värmepumpar.Denna ökade styrning skulle få en menlig inverkan på benägenheten attinstallera värmepumpar. Vi avvisar alltså det förslaget. Jag yrkar med detta bifall tillreservationerna 1, 2, 3, 4, 6 och 8. 107 (): Det är bekymmersamt att regeringen ändrarorganisationen av energisparrådgivningen i kommunerna. Det tar tid att lära sigstatliga normer och få i gång rådgivning, och verksamheten tappar fart närtjänstemännen måste lära sig nya regler- med risk för att det blir byråkrati istället för rådgivning. Det är också fel, anser , att koppla inlänsbostadsnämnderna på ett för dem nytt område. Jag yrkarbifall till reservation 5. kan inte hålla med och ireservationerna 1,2,3 och 4, där de vill avveckla hela stödet tillenergisparandet. Det är sant, att det är så lönsamt att ersätta olja med någotannat att där inte behövs något stöd, men är man okunnig är det risk att detblir en okritisk övergång till el. Elpriset är inte satt efter den långsiktigamarginalkostnaden utan så att man skall kunna bli av med hela det överskott påel som finns genom kärnkraften. Marknaden är alltså satt ur spel. Det är annars fara för att vi låser fast oss i ett orealistisktstort elberoende. Jag yrkar alltså avslag på reservationerna 1, 2, 3 och 4och bifall till utskottets hemställan på den punkten. Okunnigheten är stor om vad energihushållning är och hurmycket den kan ge. Många tror fortfarande att energihushållning är att frysaoch spara, men i själva verket är det att utnyttja energin bättre, att byggaupp en hög energiproduktivitet och att använda el bara till elspecifikaändamål. Vi är rent otroligt klumpiga när det gäller att fåut så mycket som möjligt av den energi vi köper. varenergin så billig att det var naturligt att det blev så. Vi använder nu totaltca energi .