prot · G709123 · 1983-12-31 00:00:00 — Detär nämligen dessa som ivrigast väntar på att något händer, att något händersnart, och att det händer något positivt. Mot denna bakgrand yrkar jag,,herrtalman, bifall till min motion 1983/84:784. 86 INGA (vpk): I socialutskottets betänkande 19 finns flera vpk-motioner. I en av dembehandlas frågan om abortförebyggande verksamhet. Samma fråga tas också upp ien reservation. I motion 444 föreslår vpk att åtminstone en tjänst borde finnaspå med ansvar för samordning av den abortförebyggandeverksamheten. på fanns en heltidstjänst för frågor ommödrahälsovård, preventivmedelsrådgivning och upplysning i sex- ochsamlevnadsfrågor. är denna tjänst bortrationaUserad. Den ersätts av någotslags konsulttjänst . Det är absolut inte att jämföra medvad som fanns tidigare. Socialstyrelsenhar haft en klart pådrivande roll för utveckUngen av den abortförebyggandeverksamheten, både förpreventivmedelsrådgivningens utbyggnad och förutbildningen av rådgivare. Den tidigare samordningstjänsten har fungerat somen stimulans för utvecklingen ute i landet. Enligtden nya hälso- och sjukvårdslagen har landstingen planerings- och samordningsansvarockså för det förebyggande arbetet. Samordning mellan rådgivnings-,utbildnings- och upplysningsinsatser borde ge ett bättre resultat och en störreslagkraft i det abortförebyggande arbetet. En sådan samordning borde ocksåfinnas mellan rådgivnings- och upplysningsarbetet inom . Men ioch med att denna tjänst har bortrationaliserats finns ingen sådan samordning. Detär märkligt att inte har inrättat en sådan här tjänst bland de44 tjänster som faktiskt finns på primärvårdsbyrån och på byrån förhälsoupplysning tillsammans. En tjänst borde väl kunna avvaras för dettaviktiga samordnande arbete. betänkande, som avlämnades , fogades en reservationskriven av socialdemokraterna och kommunisterna om behovet avjust denna tjänst. I socialutskottet avvisade socialdemokraterna tanken på ensamordningstjänst. Det är konstigt att socialdemokraterna i utskottet inte tarhänsyn till vad socialdemokraterna gör i andra sammanhang. Dessutom är en avreservanterna till abortkommitténs betänkande, , ledamot avkammaren. Jag förutsätter att socialde-mokratema i utskottet med spetsen åtminstone har talat med sin partikamrat här i kammaren om dennafråga. Detfinns erfarenhet av att kvinnofrågor tyvärr prioriteras bort när det blir frågaom s. k. besparingar eller bortrationaUseringar. Så har hänt också i dettafall. Därför är det riktigt och viktigt att säger ifrån i dennafråga. Med detta yrkar jag bifall till reservation 2 till socialutskottetsbetänkande 19. AnslagtiU , m. m. 87 (): Reservation 3, som jag skall säga några ord om, gällericke-konventionella behandlingsmetoder. Den följer upp motion 781 av BirgittaHambraeus och . Motionärerna framhåller just att den helhetssyn påmänniskan som alltmer börjar bli vanlig gör att det är viktigt att fåkompletterande behandlingsmetoder vid sjukdom. För möttedenna inställning ett ganska stort motstånd. Men samhäUet har fått en betydligtöppnare attityd till dessa frågor. engagerar sig ett stort antal läkareför dessa metoder. Motionärernahar begärt - och detta har vi följt upp i reservation 3 - att man nu skall gåvidare. De kräver en försöksverksamhet, där läkare, sjuksköterskor ochsjukgymnaster bör kunna få pröva alternativa behandlingsmetoder såsomzonterapi och bindvävsmassage utan att riskera sin legitimation, sommotionärerna uttrycker det. majoritethänvisar till en arbetsgrapp inom sodalstyrel- AnslagtiU , m. m. sen,som håller på med en utvärdering av hälsohemmens verksamhet, och menar attarbetsgruppen kommer in även på denna fråga. Utskottet framhåller attsocialstyrelsen kommer att framlägga synpunkter på dessa metoder. Det räckerdock inte med att bara framlägga synpunkter och tala. om förändrade attityder.Här gäller det att åstadkomma resultat. Det menar motionärerna, och det ställervi reservanter oss bakom. Låt oss verkligen få en försöksverksamhet, som gerbättre kunskap om dessa metoder till gagn för de många människor som anser attdetta är behandlingsformer som de vill ha och som kan hjälpa vid sjukdom. Med dessa ord yrkar jag bifall till reservation 3. 88 (): Först yrkar jag avslag på motion 784 om kiropraktorer. Utskottet hargått så långt det kan göra. Det framgick även av anförande atthon vände sig mer mot själva handläggningen av det hela än mot den mening somutskottet har uttalat. Beträffande motion 784 skriver socialutskottet; "Iapril avses emellertid försöksverksamheten inledas med en s. k.pilotstudie vid . Därefter skallhuvudstudien inledas vid samt vid sjukhusen i ,och . Vid dessa fyra sjukhus kommer verksamheten att pågåunder ." Talarman i den riktning som gjorde, måste man medge att man harflyttat fram positionerna. Det här är ju svåra och allvarliga frågor, ochdärför kan man inte utan vidare fatta ett beslut rätt upp och ned. Jagvill också säga ytterligare några ord om abortförebyggande verksamhet. När denhär tjänsten blev indragen under den borgerliga regeringen hade vi frånsocialdemokratiskt håll en reservation för att den skulle vara kvar. har detemellertid gått en liten tid, och att nu införa den, enregeringsproposition är att vänta, verkar inte särskilt rationellt. Vi sägerändå i utskottet, att om man kan göra en omfördelning inom socialstyrelsenkanske man kan tUlgodose det här önskemålet litet tidigare. Propositionen omden abortförebyggande verksamheten lär komma , och då får vi se vad somblir resultatet av den. Jag skulle tro att den reservation som har fogats tillbetänkandet inte lämnas helt utan åtgärd, men om det vet jag naturligtvisingenting. Jagtar nu upp den fråga som talade om, nämligen de alternativabehandlingsformerna. Också på den punkten tycker jag att det är ganska onödigtmed reservationer. Vi går ju en bra bit på vägen när vi säger så här - jagläser direkt ur utskottsbetänkandet, för det kan ändå vara bra att överföra dettill protokollet: "Utskottetanser principiellt att det finns skäl att ha en öppen attityd införicke-konventionella behandUngsmetoder som patienter tycker sig bU hjälpta av,även om metodernas effektivitet inte aUtid ar vetenskapligt belagd; dettasjälvfallet under förutsättning att det inte rör sig om behandlingsformer som kanmisstänkas vara hälsovådliga." Man kan väl säga attdet senare är en ganska rimlig begäran. Jag yrkar alltså än en gång bifall till utskottetshemställan och därmed Onsdaeen den avslag på reservationerna. 89 (): Jag var inte nöjd med den behandling min motion hade fått, och detframgick väl av vad jag sade förut. Jag skulle gärna vilja understryka vad jagsade sist i mitt anförande, nämligen att det är patienterna som är verkligtivriga att få något besked. Man har skjutit ärendet framför sig. Vihar ännu inte sett slutet på försöksverksamheten, som ännu inte har påbörjats.Vi vet i alla fall att de akademiskt utbildade kiropraktorerna fyller en mycketstor del av den brist som faktiskt finns inom svensk hälso- och sjukvård ochhjälper väldigt många svenskar. Vadjag har begärt är att man skulle följa upp de mycket positiva erfarenheter somhar gjorts i . Det gäller både behandlingsmetoderna och hur manutbildar och vidareutbildar med en påbyggnad av praktik och medmuntliga och skriftliga tentamina inför både läkare och kiropraktorer. Där serman på ett gediget sätt till att man har tillgång till kiropraktorernaskunskaper och förmåga att hjälpa människorna. I har patienterna ocksårätt till ersättning från försäkringssystemet, och det har de f. ö. även iDanmark och . Jag kan inte förstå varför det skall vara så kärvt iSverige. Eftersomdet står i utskottsbetänkandet, , att tre personer-en läkare, enrepresentant för och en kiropraktor - gjorde en studieresa tillSchweiz - det kanske inte står, men det var det -undrar jag; Vadfick man ut av det besöket? Jag har ju önskat med min motion att man skullegöra en kartiäggning av hur systemet fungerar i , som har en mångårig,positiv erfarenhet av det, så att man har den biten med sig när man kommer framtill ett resultat av undersökningen, vilken förhoppningsvis utfaller positivtockså i . Att man parallellt skall göra detta är vad motionen åsyftar.Då får vi ingen extra fördröjning i slutändan på denna procedur, som redan hardragit ut för länge . Jag skulle vara mycket intresserad av- jag sadedet redan i mitt huvudanförande - att få höra av ; Vad kom de trestudiedelegaterna fram till vid sitt besök i ? Anslag till , m. m. 90 INGA (vpk): Jag skulle egentligen vilja ha en sakdebatt med i fråganom den samordnande tjänsten i det abortförebyggande arbetet. Det är alldelesuppenbart att socialdemokraterna har ändrat sig i den frågan, eftersom detidigare protesterade mot att man drog in den här tjänsten. säger att det kommer en proposition i abortfrågan. Den har aviseratsganska länge, och jag har en mycket stark misstanke - för att inte säga att detär på gränsen till visshet - om att den propositionen inte kommer att handlanågonting om en tjänst hit eller dit, utan den kommer att Anslag tiU , m. m. handla omen klar försämring av hela den abortförebyggande verksamheten. Förmodligen kommer regeringen att föreslå att det istället för riktade bidrag till landstingen skall bli schabloniseradestatsbidrag för landstingens hela hälso- och sjukvårdsverksamhet. Då kommer denabortförebyggande verksamheten ännu ett steg längre tillbaka, och det är djuptbeklagligt. Då tycker jag inte att propositionen är mycket att luta sig emot. Jag tycker att åtminstone en av de 44 tjänsterna kunde hadet innehåll som den hade tidigare. har ett ansvar för dessa frågoroch en skyldighet att uttala en viljeinriktning. Jag tycker att det voreväldigt bra med den markering- allra helst skulle det ha varit med isocialutskottets betänkande-som det skulle innebära om biföllvpk-reservationen. Det är viktigt att samordningsfrågorna inom denabortförebyggande verksamheten får den tjänst eller kanske de tjänster sombehövs. När man nu håller på och omorganiserar hela mödrahälsovården, ettarbete som har kommit en bit på väg, vet vi ingenting om vad som kommer atthända. Därför är det än mer viktigt att det finns en instans som bevakar ochnogsamt följer de försämringar som jag misstänker kommer att ske. Avslutningsvis vill jag alltså fråga: Tycker den här tjänsten behövs, eller har man ändrat sig på socialdemokratiskthåll? 91 (): Till vill jag säga att den somhar följt frågan om icke-konventionella behandlingsmetoder under ett antal åroch märkt det motstånd som ofta har förekommit vet att det inte räcker medvackra principiella uttalanden. Vi vet också att dessa inte alltid läses blanddem som har att fatta beslut. hänvisar till vad utskottet har skrivit,alltså vad utskottet principiellt anser. Men yrkandet om avslag på motionen harju utskottsmajoriteten grundat på den utvärdering som har satti gång om hälsohemmens verksamhet. Utskottet säger att i sambandmed den skall lägga fram synpunkter på zonterapi och bindvävsmassage. Men detär något annat än det vi begär i motionen och i reservationen. Vi begär en försöksverksamhet föratt få klarhet i fråga om värdet av alternativa metoder. Ofta möts de somarbetar med sådana saker av påståendet att värdet av behandlingen inte ärvetenskapligt belagt. Vi menar att genom en försöksverksamhet kan man i allafall få fram ett material som kan utgöra underlag för fortsatt arbete. 92EVERT (): Jag har faktiskt inte läst rapporten från denhär studieresan. Jag har inte heller tagit med den i utskottsbetänkandet. Jaghar inhämtat hos sekreteraren i utskottet att rapporten finns påsocialutskottets kansli, så kan ta del av den där. Men den kaninte förändra den skrivning som utskottet har gjort. Den kan i och för sig varaintressant att läsa. Ärendet flyttar väl sig framåt, men vi får invänta denförsöksverksamhet som är på gång. När det gäller den tjänst påsocialstyrelsen som åberopade vet man inte riktigt hur det går. Detär möjligt att frågan kan lösas på ett eller annat sätt. Men just vid dettillfälle då vi tog upp frågan skulle tjänsten upphöra. Då ville vi att denskulle förlängas. Abortförebyggande verksamhet kan naturligtvis organiseras påolika sätt. Men jag hyser inget som helst hopp om att inte kommer attreservera sig vad vi än skriver eller vad propositionen än kommer attinnehålla. Anslag tiU , m. m. 93 (); Om man hänvisar till den här studieresan ochtycker att man har gett min motion en välvillig behandling, tycker jag att manskulle kunna redovisa vad det var för någonting som var så välvilligt ikonstaterandet att det har varit tre personer i , för det har ett visstsamband med min motion. Jag har själv tagit reda på rapporterna - det finns juflera. Kiropraktiken i tillhör alltså den allmännasjukvården sedan gammalt och är accepterad som sådan. Det är ettsjukvårdssystem som är baserat på privatläkar- och husläkarverksamhet. Man harintegrerat kiropraktorerna med den här verksamheten. Det är alltså en påtagligskillnad mellan schweiziska och svenska förhållanden och mellan schweiziskt ochsvenskt synsätt på kiropraktorernas verksamhet och på hela hälso- och sjukvårdenpå den privata sidan. Det kan hända att detta har avskräckt utskottet från attsäga någonting. Det har konstaterats att man har goda erfarenheter, somjag sade tidigare, av denna verksamhet och ett mycket fint samarbete mellanläkare och kiropraktorer. Vidare har man konstaterat att införlivandet avkiropraktorer med försäkringssystemet inte har blivit ekonomiskt belastande.Det har alltså enbart inneburit ett positivt inslag i schweizisk hälso- ochsjukvård. Dessutom sägs det att anslutningen av kiropraktorerna till detnationella socialförsäkringssystemet inte har medfört särskilda kompUkationer,problem eller missbruk på något sätt. Så kontentan av resan är, såvitt jag kanse, mycket positiv. Förutsättningen för att fålegitimerade kiropraktorer är att dessa får den praktiska tjänstgöring som jagtalade om och att det görs kunskapskontroll vid examinationen. Detta är alltsåförutsättningen för kiropraktorernas verksamhet i . Jag tycker att alltdetta säger så pass mycket att man borde ha intresserat sig mer för saken iutskottet, när man nu ändå inte bifallit min motion och sett till att vi får enkartläggning av hur vi skall kunna omsätta detta schweiziska system i Sverigeden dag då vi har slutfört försöksverksamheten och förhoppningsvis fått ettpositivt resultat av den. 94INGA (vpk): Jag konstaterar att användersig av undanflykter i den här debatten. Han är noga med att inte tala om vadhan tycker i fråga om den här tjänsten. Han säger, att när den härsamordningstjänsten på skulle upphöra, protesterade man frånsocialdemokratiskt håll. Men har tjänsten upphört, och då slutar man attprotestera. Varför har man ändrat sig? Svara på det! Alkohol-och narkotikapolitik, m. m. Överläggningenvar härmed avslutad. ' (Beslutetredovisas efter debatten om socialutskottets betänkande 20.) Kammarenövergår nu till att debattera socialutskottets betänkande 20 om anslag tillsocialt behandlingsarbete, alkohol- och narkotikapolitik. Alkohol- ochnarkotikapolitik, m. m. 96 (); har utvecklingen då det gäller missbruk avalkohol och narkotika varit oroväckande. Det står klart att permanentalösningar saknas när det gäller att uppnå kontroll över missbrukssituationen häri landet. Alkoholmissbrukethar spritt sig allt längre ned i åldrarna. har dock den svårautslagningen i åldrarna strax under och minskat i omfattning. Vidarekan det konstateras att "normalkonsumenterna" sänker sin konsumtion,medan inget positivt tycks ske inom missbruksgruppen. Sambandet mellantotalkonsumtion och missbruk tycks inte alls vara lika klart vid en nedåtgåendetrend som vid en stigande. Tvärtom är det så, att alkoholskadorna ökar, trotsatt den totala konsumtionen i landet sjunker. Kostnadernaför samhället på grund av missbruk av alkohol och narkotika är oerhört stora.Man har t. ex. kunnat konstatera att en av tre patienter som uppsökersjukhusens akutmottagningar antingen har befunnits vara alkohol-påverkad ellerhar sökt hjälp för en åkomma som direkt eller indirekt är en följd av för högalkoholkonsumtion. Överdödligheten som en följd av missbruk har, som framgår avett antal doktorsavhandlingar, tenderat att öka. Då det gäller överdödlighet pågrund av alkoholmissbruk har 15 gånger högre dödlighet kunnat konstateras hosmissbrukare än hos normalbefolkningen. 300 000 människor i vårt land är ,enligt olika beräkningar, storkonsumenter. av dessa är kändamissbrukare. De övriga befinner sig alltså i farozonen. Risken är stor attmånga av dem hamnar i de utslagnas skara. Mångaär också de tragedier som missbruk av alkohol och narkotika för med sig.Enskilda individer drabbas. Familjer far illa och splittras. Många barn får enolycklig uppväxt. Ur samhällets synvinkel är det ständigt fråga om hur man bästskall gå till väga för att förhindra social utslagning och misär, hur missbrukskall förebyggas, hur de drabbade skall vårdas och behandlas samt hur de skallkunna återanpassas till ett normalt liv. Vi moderater är övertygade om att det- förutom de resurser somsamhället kan ställa upp med - krävs att vi alla visar ett stort personligtengagemang för de drabbade. Det gäller att ställa upp för sina arbetskamrater,för sina medmänniskor. Om ett framgångsrikt vårdresultat skall kunna uppnås,måste den drabbade själv förmås ställa upp. besluta sig för attlyckas. Det finns många exempel på att mycket svårt nedgångna människor kanåtervinna hälsa och finna en mening med livet. Det råder en bred poUtisk enighet om de övergripande målen för kampenmot narkotika. Narkotikamissbruket kan aldrig accepteras som en del av vårkultur. I stället måste målet för kampen mot detta missbruk vara att missbrukethelt försvinner. Det räcker inte att det minskar. Kampen måste ständigt gåvidare Ennedgång i totalkonsumtionen och en minskning av missbraket är det övergripandemålet i fråga om alkoholkonsumtionen. Det är, herr talman, nödvändigt med ettutnyttjande av och en satsning på de viktiga hörnstenarna - hemmet, skolan,arbetsplatsen, bostadsområdet, idrotten och föreningslivet - i kampen motmissbruket. Man måste ta hänsyn tiU människans situation. Inommissbraksvården har de alternativa vårdformerna oftast varit mycketframgångsrika. Den idéburna verksamheten, som ofta kan visa på mycket godaresultat, borde här kunna tjäna som föredöme för vården. Ett bra exempel pådetta är . Stiftelsens framgångar på området visar hur viktigtmångfald och alternativ i vården kan vara. Man har nått verkligt goda resultat.Hade samhällets satsningar gett Uka goda resultat, hade den totala bilden varitväsentligt bättre. Till socialutskottets betänkande nr 20, som vi nu behandlar, har fogatstvå moderata reservationer, nr 1 och 3, samt två gemensamma borgerliga, nr 2och 4. Jag yrkar bifall till dessa reservationer. Reservation1 gäller eri moderat kommittémotion för enskilda vårdinitiativ. Vi vill att enskildainitiativ bättre skall tas till vara inom missbruksvården. Vi begär förslagfrån regeringen till en lag, i vilken kommuner åläggs att pröva även andrainitiativ än de med kommunalt huvudmannaskap när det gäller service ochomvårdnad. gemensamma borgerliga reservationen nr 2 gällande fördelning av medel förinformation tar vi upp det som föreslås i budgeten under anslaget J1 - medeltill upplysning och information på drogområdet. Där föreslås bl. a. attarbetsmarknadens parter och skall garanteras ett visst belopp. Dettasätt att öronmärka pengar tycker vi är oacceptabelt. Herr talman, vi menar attdessa organisationer skall behandlas på samma sätt som aUa andra. moderata reservationen nr 3 säger vi att de fackliga organisationerna harekonomiska resurser att utan statligt stöd kunna informera sina arbetskamraterpå drogområdet. Vi förutsätter att facket har de starka ideella ambitioner sombehövs. Ireservation 4, i vilken alla borgerliga partier är representerade, vill vibetona att fortsatt forskning på narkotikaområdet är viktig, men att det i daginte finns någon myndighet som har det samlade ansvaret för att systematisktsamla in och informera om olika forskningsprojekt. bör få detta ansvar. Jag yrkar bifall till reservationerna 1,2,3 och 4 och i övrigt tillutskottets hemstäUan. Alkohol-ochnarkotikapolitik, m. m. 9Riksdagens protokoll 1983/84:122-123 97 (): Vi är nu framme vid den årliga debatten om alkohol- ochnarkotikafrågor. är det kanske någon som ställer frågan om viåstadkommer något resultat med alla beslut vi fattar och med alla vackrauttalanden vi gör. ställer jag mig själv frågan huruvida de beslut vifattar i verkligen tränger ut i landet och blir omsatta i denpraktiska verkligheten. Ett exempel är när vi klart uttaladevikten av att det i varje kommun inrättades ett organ, där man gemensamtarbetade mot alkohol och narkotika, och där man följde någon form av kommunalahandlingsprogram som skulle stöttas upp av de olika organisationerna. , På ettområde vill jag nog säga att vi har lyckats i våra ansträngningar angåendealkohol- och narkotikafrågan. Det har nämligen vuxit fram en betydligt störremedvetenhet hos den svenska allmänheten under dessa år. Människor är medvetnaom problemen - narkotikans skadeverkningar osv. Men det har tagit . Jagvill erinra om det beslut som 1978 enhälligt fattade angåendenarkotika. Vi slog fast att samhället inte kan acceptera någon form avnarkotika som inte är medicinskt betingad. Allt annat bruk är missbruk ochmåste bekämpas. Arbetetmot missbruket bedrivs efter olika Unjer. Jag viU upprepa vad jag har sagtmånga gånger: Oavsett om vi tillsätter aldrig så många narkotikapoliser ochtulltjänstemän och lär upp aldrig så många narkotikahundar löser vi intenarkotikaproblemet, därför att langarna är så oerhört smarta. Här måste detfinnas ett engagemang hos hela den svenska allmänheten. Jag vill, Uksom IngvarEriksson gjorde, poängtera hemmens, familjens och skolans roU i samarbetet motdrogmissbruk. Men föräldrarna kan inte övervältra ansvaret på skolan ochsamhällets organ, utan alla måste delta. Underde år som har gått har arbetet runt om i landet bedrivits litet olika. Detfinns skolor och skolledare som har engagerat sig mycket starkt imissbruksfrågorna. Ett fint samarbete har utvecklats mellan skola, socialamyndigheter och polisen. och jag har i en motion framhållit att detär viktigt att vi tar vara på de goda resultat som har uppnåtts och arbetarvidare. Föratt vi skall få ett gott resultat och en bra samordning av verksamheten bör detinom varje rektorsområde finnas en lärare som har ansvaret för undervisningen idrogfrågor. Men informationen får inte begränsas endast till eleverna. Denmåste ges också till skolans alla lärare och annan personal. Den lärare somutses skall likaså ha ansvaret för kontakterna med föräldrarna - en mycketviktig uppgift - och för kontakterna med polis och myndigheter. KarinSöder och jag har också sagt att det måste bedrivas ett ännu hårdare arbete pågatuplanet, för att komma åt smålangarna. Vi har i samma motion tagit uppfrågan om kriminaUsering av konsumtion av narkotika. Den frågan behandlas ijustitieutskottet, och jag skall inte närmare gå in på den här. Vi anser dockatt den är mycket viktig i narkotikabekämpningen. För upplysning ochinformation på drogområdet finns det ett reservations- anslagpå37 milj. kr. Det märkliga är att statsrådet har öronmärkt pengar till tvåmottagare, nämligen arbetsmarknadens parter och . Vad är orsaken tilldetta? Jag ställer frågan till . Vihar i utskottet behandlat motioner där det har begärts att viskulle uttala oss för exempelvis RIA-verksamheten och föreslå ett belopp tillden. Då har och'övriga socialdemokrater alltid sagt: Det är inteutskottets och uppgift att fördela pengar. Det är det organ som harfått pengarna som skall göra det. Vad är då, , anledningen tillatt ni från socialdemokraternas sida nu pekar ut hur mycket resp.arbetsmarknadens parter skall ha? Jag finner det högst anmärkningsvärt att nihar slagit in på denna väg. SkulleVerdandi fylla en större uppgift än övriga organisationer, som exempelvis ?