prot · G709110 · 1983-12-31 00:00:00 — ett mycketallvarligt problem för många företag. Nytt lägsta skikt drabbar också många villaägare, inteminst pensionärerna. De har sparat i ett eget hem, och inte minst den senastefastighetstaxeringen gjorde att de kommer upp i skattepliktig förmögenhet. Påpapperet har de fått en ökad förmögenhet, men de har inte mer att leva av, utandrabbas i stället av en straffbeskattning för att de har satsat på ettproduktivt sparande. Det här är en allvarlig fråga. Vi är väl alla överens omatt vi skall stimulera till ett produktivt sparande både i näringslivet och iden egna bostaden. Den socialdemokratiska regeringens skattepolitik slår pådetta område undan förutsättningarna för den positiva utveckling vi har haftunder Fälldinregeringarnas tid. Risken är att pengarna i ökad utsträckningplaceras i improduktivt sparande - i guld, konst, diamanter m. m. Blir den enprocentiga höjningen tillfällig? Förra vårenvar det inte aktuellt med någon enprocentig höjning, utan den kom först påhösten. Kan vi nu lita på att samma sak inte upprepas ? Också för arvs- och gåvoskatten kräver vi en återgång tillvad som gällde före . I reservation nr 5 yrkar vi på en uppräkning av den nugällande skattepliktsgränsen för gåva till . Nuvarande gräns, 2 000kr., har varit oförändrad , när den sänktes från . Enomräkning skulle ge ett högre resultat än , men vi anser detvara en väl avvägd uppräkning. Jag yrkar bifall till reservationerna nr 1, 2, 4 och 5. Under detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 45KJELL (): Jag är helt säker på att en av de skatter sombehandlas i detta betänkande, nämligen den tillfälliga förmögenhetsskatten vid1984 års taxering, kommer att gå till historien såsom ett exempel på dåligskattelagstiftning. Den kommer att göra det av flera skäl. Skatten infördesretroaktivt för en del skattskyldiga. Jag är helt säker på att man inomundervisningen på detta område kommer att visa på den höjning avförmögenhetsskatten som föregick den tillfälliga höjningen och ta denna som ettexempel på den korrekta tidpunkt vid vilken en lagstiftning avseende 1984 årstaxering borde ha genomförts. Man kommer också att tala om det märkligaförhållandet att förmögenhetsskatten höjdes två gånger gällande ett och sammataxeringsår. Den tillfälliga förmögenhetsskatten kommer också attanvändas som exempel på en skatt med konfiskatoriska effekter. Det var ju redanvid skattens införande helt klart att avkastningen på vissaförmögenheter inte skulle räcka till för att betala skatten. Jag talar då inteom brister i förvaltningen av vissa förmögenheter som bakomliggande orsak utanom förmögenheter som förvaltats bra och givit god avkastning men likväl inte räckt tillför att klara skatten. Många exempel - jag tror en del ganska hårresande sådana- kommer att anföras på detta. Den tillfälliga förmögenhetsskatten kommer att användassom exempel på en orättvis skatt. Det var den skatt som drabbadepensionärsparet som efter ett långt livs slit tyckte att det var dags att njutafrukterna av detta i sin slut-eller nedamorterade villa. Som motsats kommer manatt ange andra med mycket större förmögenheter som slapp att betalaförmögenhetsskatt, därför att de satsat på konst, antikviteter eller annat sominte blir föremål för förmögenhetsbeskattning. Man kommer att tala om en skatt som hindrade i stället föruppmuntrade människor till produktiva satsningar i när dessa varviktigare än kanske . Otaliga kommer exemplen att vara på mindre ochmedelstora företagare som tvingats låna för att kunna betala skatten. Detkommer att ges rader av exempel på företagare som tvingats till Hka stora uttagsom normalt brukar göras under bara för att klara avförmögenhetsskatten. Man kommer att kunna ta del av hur lantbrukare försatts ibesvärliga ekonomiska situationer bara för att de begått "synden" attsatsa på ett högmekaniserat och rationellt jordbruk. Den tillfälliga höjningen avförmögenhetsskatten och sänkningen av den undre gränsen för skattepliktigförmögenhet borde aldrig ha genomförts. När socialdemokraterna nu har haftytterligare tre månaders betänketid borde man ha kommit till slutsatsen att detvore rimligt att aldrig ta ut skatten. Från sida har vi framställt motionskrav pådetta. Tyvärr har vi inte mött någon respons hos socialdemokraterna iskatteutskottet. Vid en sådan granskning som jag talat omkommer man också -om inte ett under inträffar vid voteringen här - att kunnakonstatera att socialdemokraterna missade den möjlighet att rätta till sittmisstag som dagens motionsbehandling bjuder. några ord om fribeloppet vid arvs- ochgåvobeskattningen. Detta har legat still vid . sedan 1958.1 motion 1442har och jag själv yrkat att skattepliktsgränsen höjs till 5 000kr. Med hänsyn till penningvärdets fall är detta inte på långa vägar ettåterställande till nivå. Enighet föreligger nu mellan de treborgeriiga partierna om att höja gränsen till . Jag kan bara beklagaatt socialdemokraterna inte heller biträder detta yrkande. Jag yrkar därför avslutningsvis, fru talman, bifall tillsamtliga reservationer som bär mitt namn. 46SVEN (vpk): kommunisterna serskattepolitiken som en klasspolitik. Lönearbetarna kämpar för att få hyggligaarbetsvillkor och ett bättre liv. De kan klart se om en skattepolitik är såutformad att den utjämnar inkomst- och förmögenhetsskillnaderna eller tvärtomökar dessa skillnader. Arbetarna är beredda att betala skatt, men de anser attbördorna skall fördelas efter bärkraft. Detta är ett traditionellt krav frånarbetarrörelsen. och detinnehåller en social fördelningstanke. Det innehåUer solidaritetens idé. Jag hörde en företrädare för här säganågonting om att det borde vara så att människorna klarade sig utan dessaskatter och bidrag. Ja, vi kan allmänt sett vara överens om att det skulle varaen bra tingens ordning. Men vet vi att just bärförmågan inomsamhället, skillnaderna i förmåga att klara utgifter, gör att vi måste ha ettsystem där man hjälper varandra, ett system som trots allt innehåller ett måttav soUdaritet. besökte jag en norrländsk skogsarbetarby. Somriksdagsman får man många frågor, t. ex.: Hur kan det komma sig att vibarnfamiljer snart måste gå till socialvården för att klara livets nödtorft?Ändå försöker vi, både gumman och jag, att jobba in slantar så gott det går -men maten blir ju bara dyrare och dyrare! Hur kan det då komma sig att de somhar de högsta inkomsterna får stora skattelättnader? Och varför ökar miljonärer och medlemmari 100-miljonersklubben? T. o. m. miljardärernablir fler och fler. läser vi att en halv miljon svenskar måste anlitasocialvården. Detta är frågor som vanligt folk allt oftare ställer, ochvi måste försöka att besvara dem så gott det går. De undersökningar som gjordes av C.-H.Hermansson och andra har bekräftat kapitalkoncentrationen och ökadeklasskillnader. har journalist på nyttslagit fast den gamla sanningen: miljonärernas antal ökar, de rika blir alltrikare, och de som har miljoninkomster och mera betalar i verkligheten skatttill mindre belopp än en låginkomsttagare - om de ens betalar någon skatt alls.EUer, som det sägs i tidningen: En dagistant eller en som arbetar deltid påposten betalar procentuellt sett mera i skatt än flertalet av dem som tjänar enmiljon och mera. Denna tendens markeras nu allt starkare. är ettskatteparadis - för den som lärt sig knepen, förstås. Det är nu länge sedan skattesystemet, som på ErnstWigforss tid, var.ett instrument för inkomstutjämning. Skattesystemet i dennafunktion har fallit sönder och urartat. Den progressiva statsskatten minskarsin andel år . Raffinerade skatteplanerings- och avdragssystem, där manlaborerar med lån i mångmiljonklassen, minskar klart marginalskatteeffekternaför höginkomsttagarna. Den som inte utnyttjar möjligheterna räknas somefterbliven och dum i ekonomiska frågor. Annat är det för en arbetare som försöker tjäna en Utenextra slant på beordrad övertid i jobbet. Han får se stora delar därav, uppåt50 %, försvinna i skatt. När jag som riksdagsman får frågorom detta utebland folk måste jag faktiskt svara; I verkligheten finns ett klart sambandmellan den växande skaran miljonärer och miljardärer och de allt flerasocialvårdstagar na här i landet. Det är de många med små medel som får betalade rikas kalas. Tro nuinte att exempelvis de skogsarbetare jag träffar i den norrländska 4 protokoll 1983/84:110-111 byn intebegriper detta samband! De ser också på vad som händer på förmögenhetssidan -även om inte alla läser statistik över finanserna.Den statistiken visar klart att samhällets del i den totala finansiellaförmögenheten, som uppgick till , nu har förbytts i ett underskott.Eller, som uttryckte det : På endast har samhället"förlorat greppet över pengarna". har 100 miljarder kronoröverförts från vanliga människor till de redan rika genom inflationsutvecklingenåren . Man brukar uttrycka det hela så att den s. k. riksförmögenheten,finansiella förmögenhetsstruktur, glidit över till banker,finansbolag, storföretag och försäkringsbolag till utländska långivareoch spekulanter. höll den offentliga sektorn alltjämt dryga avriksförmögenheten. Men har en dramatisk förändring skett. Denoffentliga sektorn, som var en finansiell tillgång, har blivit enunderskottssektor, medan den finansiella sektorn och de utländska intressenalagt under sig merparten av riksförmögenheten. Alla tecken tyder nu på attdessa båda sistnämnda sektorer kommer att disponera avlandets samlade förmögenhetsvärde. Förmögenhetsöverföringen speglas också i de senaste årenskursuppgångar på börsen med ständigt nya rekord. Så har t. ex. till1983 omsättningen ökat från 1,9 miljarder till ca 75 miljarder eller med 4 . Bara har förmögenhetsvärdet ökat från 100 miljarder till 240-250miljarder kronor . Man får inte glömma bort att inflationsekonomin ärett raffinerat sätt att berika de redan rika. Småspararna, som inte ens fårränteinkomster som täcker penningvärdets försämring, får "dra ihop"de växande förmögenheterna åt dem som har stora realvärden och skulder. Återspeglas då de enorma förmögenhetsökningarna för enmindre grupp förmögenhetsägare i förmögenhetsskatten? Knappast märkbart.Riksrevisionsverket, som beräknat förmögenhetsskatten för fysiska personertill 900 milj. kr. /84, beräknar samma skatt - alltså förfysiska personer - till 2 000 milj. kr. Men hur förhåller det sigmed juridiska personer, dvs. bolag osv.? Ja, där beräknas de båda budgetåreninbringa endast 23 milj. kr. Det är fråga om en blygsam andel - totaltfrån förmögenhetsskatten - på 3%£> av den totala skatteintäkten för helasamhället. Vi kan för resten jämföra med , då andelen uppgick till 1,9%.Vi måste konstatera att förmögenhetsskattens utveckling inte på något sättåterspeglar de kraftiga förmögenhetsökningarna. Det är mot den här bakgrunden av starkaförmögenhetsflöden som kommunisterna föreslår mer resolutaåtgärder. Historiskt är detta inget nytt; gjordes räfst,som det kallades, då landet behövde medel till gemensam ekonomi. Under tidennärmast efter det var faktiskt partierna i landet rättöverens om att ta ut en ehgångsuppoffring för att lyfta landets finanser, ävenom förslaget då inte genomfördes. Vpk ställer sitt förslag mot bakgrundenav de frågor som de arbetande, barnfamiljerna, de lågavlönade, de arbetslösaoch pensionärerna ställer när dessa grupper, som ofta befinner sig påsamhällets skuggsida; får bära debördor som betingar de väldiga förmögenhetsökningarna på samhällets andra sida- på solsidan. Det är de många, för livets nödtorft strävande vanligamänniskorna, som får dra lasset. 1 , då det är lönerörelse, talasdet från ansvarigt håll om återhåUsamhet. Dessa ord om återhållsamhet borde kanskeriktas åt ett annat håll - åt det håll där man verkligen kan förse sigmateriellt på andras bekostnad. Enligtvår mening behövs det en engångsskatt på stora förmögenheter. Den bör uppgåtill av förmögenhetsinnehavet och upprepas, om det behövs för landetsskull. Först och främst skall de stora förmögenhetsökningarna träffas av ensådan engångsskatt. Därtill föreslår vi en skärpning även av den ordinarieförmögenhetsskatten. Idet sammanhanget vill jag säga att förmögenheter, framför allt större, ofta ärsammansatta av olika slag av tillgångar, t. ex. egnahem, fritidsfastigheter,andra slag av fastigheter, aktier och andra värdepapper, konst, antikviteter,ädla stenar, metaller m. m. En viss skillnad i värderingsgrunderna kan tänkas.När det t. ex. gäller innehav av ett eget hem av normal standard, dvs. i ettsådant utförande att det faller inom ramen för statlig belåning, kan en annanoch lägre värderingsgrund prövas än när det gäller sådana förmögenheter somgrandas på spekulation eller s.k. sparande i aktier och liknande. Sammasyfte har förslaget om en ytterligare skärpning av arvs- och gåvoskatten med 10procentenheter i de högsta skatteskikten, från nuvarande till iklass 1 och från till i klass 2, med en successiv avtrappning så attskärpningen upphör vid . i klass 1 och klass 2. Meddetta yrkar jag, fru talman, bifall till vpk-motionerna 1983/84:1142 och 2456 iberörda delar. Anf.47 (): Eftersom det inte är mer än tre och en halv månad sedan vi debatteradekapitalbeskattningen här i kammaren - det var -finner jag ingen anledning att upprepa argumenten i frågan. Vad somskiljer är bara att det är nya aktörer från de andra partiernas sida. Jag villi stället hänvisa till vad vi då sade. Detenda nya, fru talman, är att vpk vill skärpa skatten ytterligare och attregeringen har för avsikt att göra en översyn av arvs- och gåvobeskattningen. Med detta yrkar jag bifall till skatteutskottetshemställan och avslag på de borgerliga reservationerna och vpk-motionen. 48 (); Jag förstår att inte finner anledning att upprepa deargument hon framförde förra gången. De var nämligen mycket dåliga. Jag ställdedå frågan varför förmögenhetsskatten måste utformas på ett sådant sätt attsmåföretagare och villaägare i ganska vanUga inkomstlägen, inte på något sättunika, kommer att drabbas på det sätt som sker. Något svar fick jag inte. Jag vill inte förlänga debatten ytterligare, utan villbara påpeka att dessa frågor fortfarande står obesvarade. 49 (): sade att det enda nya jämförtmed den debatt som fördes är att vpk har ett nytt yrkande och attregeringen avser att företa en omprövning av arvs- och gåvobeskattningen. Mendet finns i en av reservationerna ytterligare ett nytt yrkande, nämligen detsom handlar om utredning av förmögenhetsskattens framtida utformning. Det ärbeklagligt att övriga partier inte viU medverka till en sådan utredning.Debatten visade Uksom debatten ganska tydligtatt det finns behov av en utredning som ger besked beträffande effekterna avbeskattningen på detta område. 50 (): sade att det enda nya är vpk:skrav. Men jag ställde i mitt anförande följande direkta fråga: Blir denenprocentiga höjningen tillfällig? Jag framhöll att enprocentsregeln inte varaktuell . Den tillkom först . Kan vi nu lita på att sammasak inte upprepas ? Det skullevara intressant att få ett klart besked på den punkten. 51 (vpk); sade att det enda nya är vpk:sförslag. Då inställer sig automatiskt frågan varför hon inte viU säga någontingom detta nya förslag. Det bygger på fördelningspolitiska tankar som bordeomfattas av socialdemokraterna, bl. a. att man bör försöka dra in en del av deenorma förmögenhetsökningar som bevisligen skett och göra det lättare för demånga som har en tung börda att bära i samhället. 52 (); Till vill jag säga att vistår kvar vid det beslut som vi fattade här i kammaren . Till kan man väl bara göra klart att detär en klar skiljelinje som går mellan blocken här i kammaren, mellan deborgerliga å ena sidan och vi å den andra. Kommunisterna vill skärpa åt det enahållet och de borgerliga sänka åt det andra. När det gäller moderat politik: Nivill sänka förmögenhetsskatterna, och var ni med om att rösta fören sänkning av statsbidragen till färdtjänsten och till de psykisktutvecklingsstörda. Det tycker jag är moderat politik i sin prydno. 53KARL BJÖRZÉN (m): Detta var väl inget svar på mina frågor ellernågot bemötande av våra argument för att begära en utredning omförmögenhetsskattens framtida utformning. Vihar försökt påvisa stora negativa effekter - bl. a. för näringslivet och därmedför välfärden och sysselsättningen - av en alltför hög kapitalbeskattning. Nibemöter detta enbart genom att tala om moderata förslag i andra sammanhang -saker som alltså inte hör hemma i denna debatt. Detär beklagligt att ni inte vill ta dessa varningsord på allvar och att ni infevill inse att de negativa effekterna av en ibland rent konfiskatoriskförmögenhetsbeskattning är så allvarliga att de är till skada för vårt land ochfolk. Anf.54 (): Jag konstaterar att jag inte fick något svar på mina frågor vid förratillfället och att jag heller inte fick något svar . Jag fårväl låta mig nöja med det - jag kan ju inte tvinga fram svar här i kammaren. Anf.55 (vpk): säger att det går en skiljelinje mellan blockeii i defrågor som vi här har tagit upp, och jag noterar det med tUlfredsställelse. Vivill gärna ha samlade tag inom arbetarrörelsen för att verkligen ta itu medojämlikheten och orättvisorna, inte minst när det gäller förmögenhetsfördelningen. Jaghoppas då att jag får lägga in i svaret att vi kan förvänta oss ett förslagfrån regeringen - vi får väl ge den,litet andrum - i denna riktning. Överläggningenvar härmed avsltitad. Skatteutskottetsbetänkande 29 Punkt D 3 Mom. 1 (anslagsfrågor) Utskottetshemställan bifölls med 294 röster mot 16 för reservation 1 av ledamot avstod från att rösta. Mom.4 (resurser) Utskottetshemställan bifölls med 239 röster mot 71 för reservation 2 av sonm.fl. Mom.5 (kustposteringen i Arkösund) Utskottetshemställan biföUs med 224 röster mot 86 för reservation 3 av m.fl. Mom.7 (ökad exportkontroll m. Utskottets hemställan bifölls med 216 röster mot 94för reservation 4 av m. fl. Mom. 8 (inrättande avsärskilda kontrollgrupper för kontroll av export) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom. 9 (kontroll avsamlastningsgods) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av m. fl. -bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 (skatteskala,underskottsavdrag och begränsningsregel) Förstbiträddes reservation 3 av med 21 röster mot 18 för motion 1142av m. fl. i motsvarande del. 269 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbiträddes reservation 2 av och -som ställdesmot reservation 3 av - genom uppresning. Därpåbiträddes reservation 1 av m.fl. med 79 röster mot 48 förreservation 2 av och . 184 ledamöter avstod frånatt rösta. Slutligenbifölls utskottets hemställan med 155 röster mot 78 för reservation 1 av KnutWachtmeister m. fl. 77 ledamöter avstod från att rösta. Mom.3 (schablonavdrag i inkomstkällan tjänst) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.4 (fackföreningsavgift) Utskottetshemställan bifölls med 172 röster mot 139 för reservation 5 av KnutWachtmeister m.fl. Mom.5 (löneavgift) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.6 (utredning om underskottsavdrag) UtskottetshemstäUan - som ställdes mot reservation 7 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom. 7 (skattepolitikensinriktning) Förstbiträddes reservation 10 av med 21 röster mot 18 för motion 1142av m. fl. i motsvarande del. 269 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbiträddes reservation 9 av och -som ställdesmot reservation 10 av - genom uppresning. Därpå biträddesreservation 8 av m.fl. med 78 röster mot 49för reservation 9 av och . ledamöter avstod från att rösta. den Slutligenbifölls utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 av _ ,ncA KnutWachtmeister m.fl. - genom uppresnmg. Mom. 8 (vårdbidrag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avKnut m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 10 (arbetstagarbegreppet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 12 (gåvor till internationellt biståndsarbete) Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 20 förreservation 13 av . Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(lagstiftningen om tillfällig höjning av förmögenhetsskatten) Utskottets hemställan bifölls med 172 röster mot 139 förreservation 1 av m. fl. Mom. 2 (tillkännagivande m. m. om tillfällig skatt påförmögenhet) Utskottets hemställan bifölls med 288 röster mot 18 förmotionerna 1142 och 2456 av m. fl. i motsvarande delar. Mom. 3 (förmögenhetsskatten) Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservation 2 av m. dels motion 1142 av m.fl. i motsvarande del,bifölls med acklamation. Mom. 4 (utredning om successiv sänkning avförmögenhetsskatten) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 5 (arvs- och gåvoskatten) Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservation 4 av m.fl., dels motion 2456 av m. fl. i motsvarande del,bifölls med acklamation. Mom. 6 (det skattefriabeloppet vid gåvobeskattningen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av m. fl. -bifölls med acklamation. 1983/84:17 om anslag tillåklagarväsendet (prop. 1983/84:100 delvis) och 1983/84:19 om översyn avlagen om TV-övervakning. Anf.56 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Justitieutskottetsbetänkanden 17 och 19 kommer att behandlas i tur och ordning. Voteringarna ägerrum i ett sammanhang efter avslutad debatt. Förstupptas alltså justitieutskottets betänkande 17 om anslag till åklagarväsendet.I fråga om detta betänkande hålls gemensam överläggning för båda punkterna ibetänkandet. Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställasbeträffande båda dessa punkter. Anf.57 (): beslutade riksdagsmajoriteten om en centralisering avåklagarverksamhetens regionala organisation. Från skall 21länsåklagarområden slås samman till 13 åklagarregioner. Vi i röstadeemot beslutet. motion till årets har vi föreslagit att beslutet skall omprövas. Vianser att omorganisationen leder till en inte önskvärd centralisering. Denmedför försämrade möjligheter för de regionalt verksamma åklagarna att hållanödvändiga kontakter med övriga regionala myndigheter och med allmänheten. Defår svårare att utföra uppgiften som förundersökningsledare och utöva tillsynöver de underordnade åklagarna i distrikten. Vi kan inte heller bortse från attkostnaderna för den regioiiala åklagarverksamheten kommer att stiga tiU följdav att de geografiska avstånden ökar. Ytterligare skäl som talar emot beslutetär att åklagarväsendets centrala och lokala nivå är föremål för översyn. Därförbör inte den regionala nivån förändras separat utan varje möjlighet tiljhelhetslösning. Fråncenterns sida vill vi ha en samlad översyn av hela åklagarväsendet. Innan dennaär klar bör det inte ske någon omorganisation. Fråncenterns sida har vi också visat på vägar att som den decentraUseraderegionala organisationen bevaras förstärka länsåklagarmyndigheten. Vi harnämnt en samförläggning av länsåklagarmyndigheten meddistriktsåklagarmyndigheten på kansliorten och - beträffande de s. k.enmansmyndigheterna - en förening av tjänsten som chefsåklagare, i distrikt därlänsåklagarmyndigheten är förlagd, med tjänsten som biträdande länsåklagare.Det kan inte vara klokt att låsa fast organisationen för en del, när vi intevet hur helheten skall utformas. Jag yrkar bifall tillcenterreservationen. 58 (); Jag tänker inte alls ta upp någon sakdebatt med när detgäller justitieutskottets betänkande 17. Jag skall bara konstatera -vilketsocialdemokrater, folkpartister och moderater, men inte , i utskottethar gjort - att vi hade en stor och livlig sakdebatt kring riktlinjerna föråklagarväsendets regionala organisation för inte så länge sedan, nämligen . Då fanns det de som delade farhågor. Men beslutblev i alla fall det som föreslogs av utskottsmajoriteten. Vi brukar ju iriksdagen respektera de beslut som fattas utan att komma med propåerom att de skall rivas upp.