prot · G70946 · 1983-12-31 00:00:00 — Det är knappast någon idé för oss att försöka fåborgerligheten med oss på den här typen av förslag, som tar ifrån de rika. har ju medverkat till att budgetunderskottet blivit så stort som det är. Detär ni som har stått bakom de borgerliga regeringarna. Ni har varit behjälpligatill att statens finanser nu ser ut som de gör. Därför behöver vi nu få in pengar till statskassan.Skärpningen av förmögenhetsskatten är en bit. Den skall vi genomföra underdetta år. Vi skall ta in 900 milj. kr. under nästkommande är. 44 () replik: erkänner nu vad som står i utskottsmajorite-. tensskrivning om "önskvärdheten av att förslag om skatteskärpningar läggs frami god tid före ikraftträdandet för att i möjligaste mån undvika de Vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m. särskildaproblem som en snabb omställning i vissa fall kan medföra för deskattskyldiga". Detta är gott och väl, men det är inget svar på min fråga,om anser det tillfredsställande att exempelvis en företagaremed bokslut skall drabbas av denna förmögenhetsskatt utan att hamöjlighet att i sitt bokslut vidta de åtgärder som är erforderliga. Sedan sade att vi borgerliga alltid slårvakt om de välbeställda i samhället. Det har tidigare talats härom villaägarna. Det är förmodligen hundratusentals villaägare som får sinförmögenhetsskatt höjd, eller som över huvud taget får en förmögenhetsskatt,genom att man sänker gränsen från . Det är inteheller bra. Av fick jag höra att han har röstat nej fillhögre förmögenhetsskatt. Men jag har ännu inte fått svar av någon avdebattörerna, varför de inte accepterar den reservation som hindrar Pomperipossaeffekteri form av uttag av mer än hela inkomsten i skatt. Hade man stött vårreservation om justering av begränsningsregeln taxering, hade manundvikit att någon skall behöva betala i skatt. Jag beklagar att jaginte har fått något svar därvidlag. 45 () replik: När fortsätter att framförasin kritik mot de borgerliga partierna och den politik som fördes under åren1976-1982, kan jag inte låta bli att erinra om de många interpellationer ochfrågor som ställdes av socialdemokratiskariksdagsledamöter och som visade hur den ekonomiska situationen egentligen vari vårt land . Jag skulle vilja rekommendera studera detta, så kanske kritiken mot de borgerliga partiernas agerandeblir något annorlunda. Alla åtgärder mot de välbeställda möter motstånd från deborgerliga partierna, säger . Jag måste upprepa min fråga: Vemär välbeställd? Är det de grupper som drabbas av förmögenhetsskattehöjningen?Jag må säga att den drabbar vida utöver dem som kan räknas som välbeställda.Jag må säga att det finns många grupper som kan räknas somvälbeställda men som ingalunda drabbas av den där höjningen, grupper som harsin framtid säkrad på annat sätt än genom att de satsat en förmögenhet i egetföretag. Jag tror att det åren alltför enkelbedömning som gör, när hon betecknar var och en som har enförmögenhet som särskilt välbeställd. 46KJELL () replik; Jag måste säga med anledning av AnitaJohanssons inlägg att jag tycker att det var välgörande skönt att lyssna tilldebatten i finansrundan mellanKjell-Olof och . De varfaktiskt, tycker jag, överens om att skulden till den situation vi nu befinneross i finns på båda sidor. Jag tror att det skulle vara av stort värde om vislapp sådana utfall som att det är de borgerliga som har förorsakat dagens besvärliga läge. Vi hade en diskussion om att det fanns en skuld i fråga omindustripolitiken när den socialdemokratiska regeringen tillträdde. Det fannssådana problem även när den borgerliga regeringen tillträdde 1976. Jag tyckeratt den debatten borde vara ett passerat stadium . Vad beträffar familjeföretagen och förmögenhetsskatten harjag ställt frågan två gånger förut, och blir det tredje gången: Varför villni inte gå med på att i ett mindre eller medelstort företag den förmögenhet somär bunden i produktionsmedel undantas från förmögenhetsskatt? Det måste blilättare att komma fram till rimliga förmögenhetsskattésatser, om man görordentliga distinktioner mellan olika grupper. Vissa ekonomisk-polifiska åtgärder m. m. 47LARS (): Propositionen om vissa ekonomisk-politiskaåtgärder m. m. innehåller också förslag om höjning av försäljningsskatten påmotorfordon och höjning av skogsvärdsavgiften. Jag skall kortfattat kommenteradessa båda förslag och de borgerliga reservationerna med anledning av förslageni fråga. Skatt i samband med försäljning av motorfordon har iSverige förekommit . Det började första hälft,och 1956 fick vi en särskild lag om omsättningsskatt på motorfordon. Lagenmotiverades då av - som man sade - en önskan att dämpa bilismens expansion.Sedan dess har lagen bytt namn, och ett antal skattehöjningar har genomförts,den senaste dock , dvs. Det innebär att försäljningsskatten i relativa tal harsjunkit högst avsevärt, eftersom priserna på de bilar och motorcyklar somberörs har skjutit i höjden med rekordfart . Ursprungligen tänkte man sig att skatten schablonmässigtskulle motsvara av fordonets försäljningsvärde. 1973 var den siffrannere i . Motsvarande siffror är för personbilar och förmotorcyklar. För vissa lyxbilar och sportbilar kan skatteandelen vara ända nerei . Därför föreslår regeringen nu att skatten på personbilarsamt de lätta lastbilar och bussar som berörs höjs . För motorcyklarföreslås en höjning . Totalt medför detta en ökning av statens intäktermed 230 milj. kr. Detta innebär inte att den ursprungliga skattenivån på återställs - det innebär bara en försiktig uppräkning för att kompenserapenningvärdesförsämringen. Det innebär inte heller, som villelåta påskina, att det skulle drabba dem som har långa avstånd hårdast. Detdrabbar alla hka. De borgerliga yrkar i reservation 6 avslag påpropositionen med motiveringen att tidpunkten för en höjning avförsäljningsskatten är illa vald. I sak har man alltså ingenting att invända -bara att tidpunkten är illa vald. Detta reser ett antal frågor: När är det rätt tidpunkt förde borgerliga? Kan man verkligen tänka sig en bättre tidpunkt än när värt land,som , dignar under skulder och budgetunderskott och när antalet bilar ochmotorcyklar - Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder m. m. trots detta beklagliga faktum - fortsätter att öka? Jag kan det i varje fall inte, och jag vill därför yrkabifall till skatteutskottets hemställan i detta ärende och avslag påreservation nr 6. När det sedan gäller frågan om skogsvårdsavgiften är detkanske ingen överdrift att påstå att det är en av de mest och intensivastdiskuterade frågorna i riksdag. Fr. o. m. taxering skall skogsvårdsavgiften utgåmed 5 %c av skogsbruksvärdet, vilket motvarar 280 milj. kr. Dessa pengar skall,enligt skogspolitiska beslut, användas för sådana ändamål som är tillnytta för skogsbruket som sådant eller på ett sådant sätt att alla skogsbrukarekan få del av dem. Därmed menade man åtgärder av typen forsknings- ochutvecklingsarbete, information, utredningsarbete, översiktliga skogsinventeringar,bidrag som är tillgängliga för alla skogsägare m. m. Det råder - efter vad jag kan förstå - en bred politiskenighet om att skogsvårdsavgiften i sin helhet skall gå tillbaka tillskogsbruket och användas för skogsvärdande åtgärder. Det man däremot hardiskuterat är hur stor skogsvårdsavgiften måste vara för atttäcka statens åtaganden pä skogsvårdsområdet. Här råder det minst sagt delademeningar. har en uppfattning, och enannan och vi socialdemokrater en tredje. Vi socialdemokrater anser att den nuvarande avgiften på 5%o inte täcker kostnaderna för bidrag och andra åtgärder. Vi är övertygade omatt andra skattebetalare får vara med och betala de skogsvårdande åtgärderna.Därför föreslår regeringen nu att skogsvårdsavgiften höjs till 8 %c, vilketbrutto motsvarar ca 170 milj. kr. Det har hävdats, fru talman, att denna höjning skulle blien tung pålaga för landets skogsägare. Ingenting kan vara felaktigare. Delsskall avgiften gå tillbaka till skogsägarna, dels är den avdragsgill iförvärvskällan, vilket gör att effekten inte blir särskilt stor för den som harnågon liten inkomst från sin skog. Jag skall därför be att fä yrka bifall tillskatteutskottets hemställan och avslag på reservationerna 7 och 8. 48 (): Jag kan se framför mighurmanharsuttitifinansdepartementet och plötsligt upptäckt en guldgrMva: Här finns en skattsom inte har höjts . Det måste vi åtgärda! Den här skattehöjningen slår rätt kraftigt på bilismen.För de olika Volvomodellerna rör det sig om ungefär en tusenlapp. Frånborgerligt håll tycker vi att bilismen redan har fått så många pålagor i formav höjd bensinskatt och prishöjningar med anledning av förra åretsdevalveringar, att det är fel tidpunkt att nu genomföra en höjning av skatten. frågar mig och mina borgerliga kolleger: tidpunkten lämplig? Ja, säg att regeringen föreslår att man skall sänkabensinskatten och säg att vi får en revalvering, som gör att importprisernasjunker väsentligt! Då vore det kanske motiverat med en höjning avförsäljningsaccisen. Beträffande skogsbruket skall jagfatta mig kort, eftersom det kommer att debatteras i samband med behandlingenav jordbruksutskottets betänkande. säger att höjningen av skogsvårdsavgiftenskall komma hela skogsbruket till godo. Men jag tror inte att kangarantera att man inte kommer att använda de medlen i regionalpolitiskt syfte,dvs. genom att ge skogsägare i en viss del av landet ett understöd - vilket ioch för sig kan vara befogat. Vi tycker att uttaget är alldeles för stort, och vilitar inte heller pä att det eventuella överuttaget kommer hela skogsbruket somsådant till godo. Därför har vi gått emot höjningen. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder m. m. 49 (): När det gäller försäljningsskatten har KnutWachtmeister och jag i stort sett samma synpunkt. Jag vill bara understryka detsom sades, nämligen att bensinpriserna har höjts både på grund av attoljepriserna rent allmänt har stigit och på grund av ständigt förekommandepålägg. Vi vet att regeringen ständigt och jämt här lagtfram förslag om ytterligare höjningar av bensinskatten. Också devalveringen hargivetvis inverkat - och den har fortfarande en ganska fördyrande inverkan - ochdet har tagit sig uttryck i nya prishöjningar. Därtill kommer frågan om hur det skall bli närdet gäller avdrag för resor till och från arbetet. Här föreslår regeringenåtgärder som skulle begränsa avdragsrätten och ytterligare försämra situationenför bilägarna. Också detta är en bidragande orsak till att vi inte nu kantillstyrka ett förslag som detta. Beträffande skogsvårdsavgiften har vi klart redovisat ireservationen att den nuvarande avgiften mer än väl täcker det anslagsbehov somavgiftsmedlen egentligen är avsedda att finansiera. Om avsikten är att vidgaverksamhetsområdet, bör en debatt om detta föras, innan man företarytterligare höjningar av skogsvårdsavgiften. Kanhända - och det har vi ocksåunderstrukit- är det riktiga att ta bort en del av de nuvarande uppgifternaoch i stället behålla den nuvarande avgiften eller kanske rent av sänkaavgiften. 50 (); Nej, , sade , detdrabbar inte dem som har långa avstånd till jobbet. Där har emellertid LarsHedfors fel. Den som har läng väg till sitt arbete måste nämligen byta bil såmycket oftare, och han får då betala den här tusenlappen varje gång han byterbil. På det sättet drabbas han mer kännbart än andra. Kommer dessutom de nyabestämmelser för reseavdrag som regeringen har föreslagit att antas, får densom har långt till arbetet göra ett avdrag som inte är beräknat på dessakostnader. Det innebär att han i praktiken kommer att få betala denna tusenlappmed skattade pengar. Detta blir kännbart för dem som bor i glesbygd. Sedan talade om lyxbilar. Det exempel somLars tog upp lät ju bra, men jag kan inte underlåta att nämna attaccisen för den här lyxbilen höjs från till mellan 1,5 och . Vissa ekonomisk-pohtiska åtgärder m. m. betecknassom någon rättvisefaktor eller någon utjämnande faktor i detta sammanhang. 51 (): och även att de höjda oljepriserna och devalveringen slår hårt mot bilismen. Mendet är faktiskt inte bara bilismen som drabbas. I stort sett drabbas allasamhällsakti-viteter på ett eller annat vis av de höjda oljepriserna ochdevalveringen. De i sin tur drabbas i mycket stor utsträckning av sådana häråtstramande åtgärder som vi ser oss nödsakade att tillgripa just . Då kan manju fråga sig varför just bihsmen skulle komma undan i detta sammanhang. Jagtror att bilisterna och andra fordonsägare i är beredda att ta dessakostnader för att förbättra samhällsekonomin i vårt land. Som jag sade i mitt inledningsanförande är det dessutominte fråga om att återgå till det ursprungliga skattetrycket utan bara fråga omen liten uppräkning för att i någon mån kompensera penningvärdeförsämringen. När det sedan gäller skogsvårdsavgiften säger att den kommer att drabba skogsägarna olika. Det är möjligt atthan har rätt. Det är möjligt att någon skogsägare får betala mer än han fårtillbaka. Men i gengäld måste det av rent matematiska skäl bli så att någonannan får mer än vad han har betalat in. Den som/år mer är den som sköter sinskog. Om det inte vore så, skulle vi ju få den där rundgången som ni moderaterså ofta och så gärna talar om. Detta är alltså en åtgärd som i allra högstagrad gynnar en aktiv skogsvård och gynnar den tillväxt av skogen som vi är såberoende av i vårt land. Till yttermera visso främjar skogsvårdsavgiftenavverkningen. Den blir helt enkelt ett incitament för skogsägarna att skaffasig mer inkomster. 52 (): sade att han trodde att landetsalla bilägare säkert med jämnmod skulle acceptera att de fick vara med och drain litet mer pengar till staten. Jag är inte säker på att har rättdärvidlag. Under en läng följd av år har bilägarna i det här landet betraktatsig mer eller mindre som mjölkkossa när det gällt att skaffa intäkter tillstaten. Det sades att den tidigarebilskatten skulle gå enbart till vägväsendet. Det var länge sedan vi hade ensådan ordning. Jag tror alltså att har helt fel på den härpunkten. Jag vill också erinra om att vi har gått emot förslaget omhöjning av bensinskatten. Vi tycker att bilismen tillräckligt hårt har drabbatsav nya pålagor och anser att det nu är olämpligt att lägga ytterligare ungefären tusenlapp på varje nyinköpt bil. 53STIG JOSEFSON (c): Bilismen är det endakommunikationsmedel som står till förfogande i glesbygden, och det kan intefinnas någon anledning att i detta läge ytterligare höja kostnaderna för dessagrupper. Det här är ett område som varit utsatt för mycket storautgiftsökningar , och det finns inte skäl att i dagens lägetillstyrka ytterligare skatter på bilismen. 54LARS (); Jag kan bara konstatera att det råder delademeningar när det gäller försäljningsskatten på motorfordon. Vi lär inte kunnaövertyga varandra i den här debatten. Ni borgerliga anser att bilismen inte kanbära den här höjningen. Vi socialdemokrater är övertygade om att bilismenklarar den. Vi är också övertygade om att de svenska bilägarna har förståelseför betydelsen av att samhället ökar sina inkomster, särskilt som det var sälänge sedan man över huvud taget rörde den här skatten. Det är nu inte hellerfråga om någon reell höjning av skatten utan bara om en liten justering uppåtför att kompensera penningvärdeförsämringen. När det gäller skogsvårdsavgiften är det likadant. Detråder delade meningar. Vi hävdar att man måste ta ut 8 %c. Annars kommer andraskattebetalare att få vara med och betala samhällets kostnader för skogsvården. Vi hävdar också att skogsvårdsavgiften har den fördelenatt den främjar en aktiv skogsvård; den främjar också avverkningen och på detsättet hjälper den till att skaffa fram råvara till skogsindustrin, och det ärju viktigt för att vi skall kunna lösa våra ekonomiska problem. Vissa ekonomisk-pohtiska åtgärder, m. m. (SfU, pensionerm. 55 (): Det är inte fråga om någon reellskattehöjning, sade . Nej, det är det ju inte om man ser den härskatten isolerad. Men ser man det hela totalt är det verkligen fråga om enmycket reell skattehöjning. Det är också en av anledningarna till att vi frånfolkparfiets sida säger nej. Vi har alltså fått en kraftig skärpning avskattetrycket. Till detta kommer att detta slår mycket hårt mot dem som bor iglesbygd. Det gäller tillsammantaget alla de åtgärder som regeringen nuföreslär. Vi menar att politiken måste hänga ihop. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter behandlingen avbostadsutskottets betänkande 12.) 56 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debattera socialförsäkringsutskottetsbetänkande 10 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. Vissaekonomisk-politiska åtgärder, m. m. (SfU, pensioner m. 57NILS CARLSHAMRE (m): Jag skall begränsa mig till de delar avsocialförsäkringsutskottets betänkande som gäller pensioner. De frågor omsjukförsäkring och en del i sammanhanget marginella ting som berörs kommersenare att tas upp av . Pensionsdeleni det här komplexet har rätt mycket karaktären av ett Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m. m.(SfU,pen-sionerm. provisorium,även om det egentligen inte någonstans står klart utsagt. Det som utgör en sorts kärna i propositionen och därmedockså i utskottets betänkande är föredragande statsrådets löfte om atttillkalla en parlamentarisk utredning för att se över åtminstone vissa delarav ATP-systemet. Vi har själva på moderat håll yrkat på en sådan utredning. Detär inte första gången; den borde ha varit tillsatt . När vi fården vet väl ingen . Jag förstår att det kan vara ganska svårt inte så mycketatt tillsätta utredningen som att utfärda direktiv för den. Det måste rimligenbli ganska avslöjande redan på direktivstadiet. Det lär vara svårt att i dedirektiven dölja att knappast regeringen själv tror att ATP-systemet kanfortsätta att se ut och finansieras på samma sätt som - med den gradav värdesäkring och annat fint som det innehåller. Det kan vara besvärande attkort efter en uppslitande svekdebatt behöva ta på sig det igen. Det är lätt attförstå, men icke desto mindre är det hög tid att vi får denna översyn i gång. Inte minst med tanke på ett löfte från socialministern atten utredning skall tillsättas- vi har tillfogat en fotnot i form av ettsärskilt yttrande, där vi anger vad vi anser vad utredningen skall syssla medutöver värdesäkringsfrågorna -har vi i mycket stora delar kunnat accepteraregeringens förslag. Det gäller framför allt nivåerna - den grad av begränsningav värdesäkringen som måste komma i fråga. Detta har definierats som så att dendel av kostnadsökningarna, indexuppgången, som kan hänföras till devalveringenför ett drygt är sedan skulle man inte få kompensation för. Vi har aldrig kritiserat regeringen för att den anser sig tvingad attgöra en sådan begränsning av pensionärernas rätt till värdesäkring. Vad vi harkritiserat är att man så sent som års val alltjämt framhärdadei att förneka att någonting sådant skulle göras. I stället ställde man utlöften som man då alldeles säkert måste ha vetat aldrig skulle kunna uppfyllas.Det har vi kritiserat, men däremot inte själva saken, att det måste till enbegränsning här som på så många områden i en ekonomiskt svår situation. Vi har inte tyckt att det är riktigt rimligt att i självalagtexten skriva in en hänvisning till en händelse . Jag är medvetenom att denna lagtext kommer att bli ett provisorium, även om den inte ansesvara sådant, utan lagtexten är tänkt som en beständig lagtext. Att i lagtextenskall stå en sådan där tillfällig hänvisning tycker vi är litet konstigt.Dessutom tycker vi att det är litet för lättvindigt att, så länge lagtextenstår kvar, vid eventuellt iråkade framtida situationer av samma art kunna huggaen ny bit av värdesäkring från pensionärerna, helt enkelt genom att hänvisatill ett datum i lagparagrafen. Vi tycker att det borde vara litet svårare, ochdärför har vi valt en annan formulering. Med det är ju en rent teknisk fråga. Vi har landat på samma basbelopp som regeringen, 20 300kr. Det innebär alltså samma pensionsnivå som regeringen hade tänkt sig. Vad gäller tekniken passar jag på att yrka bifall till reservation1, som är gemensam för utskottets moderata ledamöter och centerledamöter. När det gäller fördelningen, både av smekningen ochörfilen, kan vi också acceptera regeringens fördelning mellan folkpensionärer,och allt vad det gäller. Även där handlar det egentligen om ettprovisorium. Vi menarinte att förhållandet mellan dem som har ATP-pension och dem som inte har det ialla delar är det rätta och bästa. Men förhållandet blir oförändrat. Det ärskickligt gjort, det ligger på gränsen till listighet, när man i proposifionenlyckats få förhållandet mellan dem som har och dem som inte har ATP tämligenexakt detsamma som det var. I väntan på översyn kan vi godta detta, även om detär vår uppfattning att det börjar löna sig allt mindre, och snart alltförlitet, att över huvud taget ha någon ATP-pension i jämförelse med dem som intehar det. Sedan behandlas i betänkandet en del mycket konkretafrågor. Jag skall be att få kommentera en av dem, den som tas upp i reservation4, till vilken jag ber att få yrka bifall. Det handlar om en fråga som är en avvåra kära följeslagare . Det gäller de stackars människor vilkaför begärde undantag från ATP och vilka fortlöpandestraffats genom att också undanhållas det pensionstillskott som alla andra utanATP får och som därför kommit att bli alltmer betydelsefullt. För den lillagruppen innebär regeringens förslag en ytterligare relativ försämring, intesärskilt stor, men dessa människor har det illa nog förut. Vi tycker att - jagskall inte uppehålla mig så länge vid detta, för det har sagts så mycket om dettidigare-vad man än har för uppfattning om hur klokt och solidariskt det varatt begära undantag från ATP, är dessa människor straffade nogvid det här laget och borde få sitt lilla pensionsfillskott, som ekonomiskt ärtämligen försumbart i det här stora sammanhanget. De har det sämst av allapensionärer . Jag tror att de får . i månadentotalt i pension, och det är inte mycket att leva på i . Vi tyckeratt även och socialdemokraterna i kammaren borde kunna förlåtadessa stackars människor nu och låta dem få sitt lilla pensionstillskott, somde verkligen behöver. Det ärdärför jag yrkar bifall till reservation 4. Jag tror att jag lämnar resten av vårasynpunkter till , som kommer något senare i debatten. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m. m. (SfU, pensionerm. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 58GÖSTA (): Det allvarligaste med regeringen politikär att dess låneekonomi kan slå ut stora delar av vårt sociala trygghetssystem.Regeringen tycks inte ta särskilt allvarligt på att ränteutgifterna förstatsskulden är större än kostnaderna för våra stora sociala reformer. Får denlånekarusellen fortsätta att rulla vidare i samma takt hotas hela vår socialavälfärd. Ju längre vi väntar, desto värre kommer det att bli att återföra vårekonomi till mer sunda banor. Vill vi ge hela svenska folket en rejälgrundtrygghet, måste vi våga spara och göra det . Socialdemokraterna har utan tvivel gamla fina traditioneratt försvara som ett av de två partier som företräder det s. k. småfolket. Mendet blir enligt min mening nu allt svårare för socialdemokraterna att försvaradenna Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m. rn. (SfU,pensionerm. position.Partiets ledning låter klyftorna växa i en allt snabbare takt inom det socialatrygghetsområdet. har verkligen varit höginkomsttagarnas år. De bästställda pensionärerna har fått stora tillskott. Höginkomsttagarna inomsjukförsäkringen har fått en ökning av sin ersättning per dag som är fyragånger större än vad de sämst ställda får ut per dag. Föräldraförsäkringen geren inkomstklyfta på 80 000 - . för exakt samma vårdinsats. Det ärvanligt folk - arbetare, lägre tjänstemän, lågavlönade kvinnor och småföretagare- som är de stora förlorarna. Får det fortgå på det sättet blir regeringenPalme de växande klyftornas regering. Det är en regering som tycks ha glömt atträttvisa och solidaritet kräver att ett sparande i första hand måste ske itoppen av trygghetssystemet. Alla partier i måste naturligtvis ägna sig åt enviss självkritik.