prot · G709159 · 1983-12-31 00:00:00 — Skulleman genomföra det förslag som har skrivit i reservationen skulledet innebära att man helt ger upp och bara kastar ut människor i arbetslöshet.Moderaternas förslag om att arbetslöshetsförsäkringen skall förlängas ger detresultatet. .. Vårpolitik är i stället att försöka få i gång de här människorna så fort sommöjligt så att de slipper långa arbetslöshetsperioder. Vissa trygghetsfrågor för äldre arbetstagare vice talmannen anmälde att anhållit atttill protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt till ytterligare replik. 121 (): 1 arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 22behandlas vissa trygghetsfrågor för äldre arbetstagare. Utvecklingen isamhället har inneburit att det har blivit ett allt större problem med de s.k.äldreavgångarna. Regeringens förslag om förändringar innebär åtgärder i detkorta perspektivet. För att komma till rätta med problemen krävs enmera omfattande utredning än den departementspromemoria som delvis har legattill grund för regeringens förslag. Från sida har vi varit tveksamma till en del avinslagen i förslaget. Men vi har ändå ställt oss bakom detsamma, och detta harvi kunnat göra eftersom vissa förtydliganden har gjorts i samband medutskottsbehandlingen. Avsikten är också att regeringen under nästa riksmöteskall återkomma med ett nytt förslag. Vi måste finna en lösning, som innebär att de som sluteravtal även måste betala kostnaden. F. n. är det två parter som sluter ettavtal, medan e.n tredje betalar. Kostnaderna för de s. k. 58,3-åringarna harökat och kommer att öka kraftigt, om inga åtgärder vidtas. Denna utveckling harlegat till grund för vårt ställningstagande, när vi har ansett det varanödvändigt att ställa upp bakom -regeringens förslag för att i det kortsiktigaperspektivet finna en lösning. Vi har i ett särskilt yttrande till utskottetsbetänkande tillsammans med redovisat vår inställning till hurfrågorna bör lösas i det framtida utredningsarbetet, vilket vi utgår från skallske snabbt. Med det anförda, herr talman, yrkar jag bifall tillutskottets hemställan på samtliga punkter. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (avslag på propositionen) Utskottets hemställan bifölls med 224 röster mot 77 förreservation 1 av m. fl'. Försöksverksamhet med ökad självstyrelse Mom. 2 och3 (arbetsgivarbekostad trygghetsförsäkring för kollektivanställda m. Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 15 förreservation 2 av . Mom. 4 (system för äldreavgångar inom ramen förarbetslöshetsförsäkringen m.m) . Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avAnders Högmark m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 5 och 6 Utskottets hemställanbifölls. 10 § Försöksverksamhet med ökad självstyrelse Föredrogs betänkande 1983/84:32 omförsöksverksamhet med ökad självstyrelse (prop. 1983/84:152). 122HANS NYHAGE (m): Det ärende som vi nu behandlar gäUerförsöksverksamhet med ökad självstyrelse i sammantaget högst niokommuner och tre landstingskommuner. Syftet med försöksverksamheten är att ökaeffektiviteten i den kommunala verksamheten genom att anpassa den kommunalaorganisationen till lokala förhållanden och behov. En friare nämndorganisationskall kunna tillämpas, lokala organ och institutionsstyrelser användas i ökadomfattning samt avsteg kunna medges från de villkor och riktlinjer förbeviljande av anslag, som tidigare fastställt. Försökskommunerna skallsjälva ange sina önskemål om förändringar i den statliga regleringen. Vissabegränsningar i försöksverksamheten skall förekomma med hänsyn till viktigasamhällsintressen, såsom vad gäller rättssäkerhet och social trygghet. Enligt moderata samlingspartiets uppfattning är detvärdefullt att en försöksverksamhet av angivet slag kommer till stånd. Det ärangeläget -särskilt i tider med begränsade ekonomiska förutsättningar- attfinna former för hur resurserna bäst skall kunna utnyttjas. En stelbentbyråkrati lägger alltför ofta hinder i vägen för ett genomförande av denkommunala verksamheten på det för den enskilda kommunen mest ändamålsenligasättet. Generellt utformade regler, villkor och anvisningarmotverkar möjligheterna till flexibla och lokalt anpassade lösningar avsamhällsfrågorna. Det är därför viktigt med ett generöst synsätt när det gällerden här ifrågakomman-de försöksverksamheten. De medverkande kommunerna måstesjälva i betydande omfattning beredas möjlighet att utforma försöken efter sinaegna förutsättningar och önskemål. Det är därför som vi moderater i reservationennr 2 ställer oss bakom att försöksverksamheten kommer till stånd inte enbartinom de huvudområden som anges i propositionen, utan därutöver ocksåskall kunna omfatta några ytterligare frågpr. Vi anser detta vara viktigt särskilt på sädana pmråden därvi känner en viss tveksamhet om det lämpliga och ändamålsenliga med åtgärdensom sådan. Därigenom kan vi få en bättre och säkrare grund för definitivaställningstaganden. Vi anser således att frågan om direktvalda lokala organbör prövas i det här sammanhanget. Det är verkligen berättigat att inte varaför tvärsäker om hur denna fråga skall hanteras, innan den prövas i ett mindresammanhang. Det är naturligtvis viktigt att man så långt möjligt utnyttjar denlokala kompetensen i kommunerna och söker tillgodose önskemål av skilda slag. Vi anser vidare att möjligheterna att öka närdemokratinbör prövas genom ett vidgat utrymme för kommunala folkomröstningar och genommöjlighet att anordna öppna nämndsammanträden. Det sistnämnda bör det ankommapå varje nämnd att själv ta ställning till, sedan kommunfullmäktige gett ettgenerellt medgivande. Vi anser det också vara värdefullt att få erfara vilkakonsekvenserna blir av att kommunstyrelse och förvaltningsutskott befrias frånskyldigheten att MBL-förhandla om sina förslag. Det nuvarande MBL-förfarandetinnebär ofta en omständlig, fördröjande och fördyrande process. Dess värde närdet gäller att åstadkomma rationella och ändamålsenliga lösningar kan alltförofta ifrågasättas. Frågan bör därför prövas inom försöksverksamhetens ram. Slutligen bör försöksverksamheten också utökas till attomfatta en enklare pch smidigare handläggning av den statliga bidragsgivningen.Nuvarande skatteutjämningsbidrag och existerande specialbidrag bör därförsamordnas till ett sammanlagt bidrag. Det skall ankomma på försökskommunernasjälva att tillgodogöra sig detta bidrag på sätt de själva finner vara mest lämpligt. Vi har därtill i reservationen uttalat attförsöksverksatriheten inte får omfatta ökad rätt för kommunerna att drivanäringsverksamhet eller sysselsättningspolitik. Det är viktigt att fastslå attdetta inte är en angelägenhet utan gäller frågor som skall handläggasav det enskilda näringslivet och befintliga arbetsmarknadsorgan. Försöksverksamheten skall, som jag redanframhållit, omfatta möjligheter till en friare nämndorganisation, t. ex.sammanslagning av vissa nämnder. Den begränsning av antalet förtroendevalda somdetta kan komma att föra med sig måste enligt vår mening ersättas med ettvidgat medborgardeltagande genom en ökad användning av institutionsstyrelser.Det är viktigt att fastslå att försöksverksamheten skall syfta till att deförtroendevaldas inflytande ökar. Enligt propositionen får inte försöksverksamheten ledatill att de statliga kostnaderna ökar. Vi moderater ställer oss helt bakomdetta krav, men vill betona att det finns anledning att beakta vilkade ekonomiska konsekvenserna kan bli för de berörda kommunerna.Försöksverksamheten får inte leda till att kostnader övervältras frän statentill kommunerna. Alltför ofta anförs från kommunalt håll att vi här i riksdagenfattar beslut, som medför ökade kommunala kostnader. Det får inte bli fråga omnågot motsvarande i detta sammanhang. måste därför, i enlighet med Försöksverksamhet med ökad självstyrelse 7 protokoll 1983/84:159-160 Försöksverksamhet med ökad självstyrelse reservationnr 1, uttala att de ifrågavarande kommunerna särskilt skall uppmärksamma attförsöksverksamheten inte får leda till ökade kostnader för kommuninnevånarna. Slutligen, herr talman, vill jag påpeka vad vi ireservation nr 2 har uttalat beträffande frågan om delning av kommuner. Vihävdar att regeringen bör visa en positiv grundinställning i denna fråga. Ävenhär bör kommuninnevånarnas önskemål tillgodoses så långt det är möjligt. Med detanförda yrkar jag bifall till reservationerna 1, 2 och 4. 123 (): Den kommunala självstyrelsen är viktig i vårdemokrati, vilket vi från sida också ofta har framhållit. Härigenomblir det möjligt för många människor att delta i det politiska arbetet och fåinsyn och medbestämmande i dessa frågor som nära berör vars och ens närmiljöPch livsmiljö. Den kpmmunala självstyrelsen innebär också endecentralisering som medför ökad effektivitet i samhällsarbetet, eftersombeslutsgången blir kort Pch beslut grundas på ingående kännedpm pm de lokalaförhållandena och medborgarnas önskemål och behov. Vi kan också på detta sättöka den folkliga kontrollen och motverka en ökad byråkratisering. När det gäller att åstadkomma förändringar i dagensordning bör enligt uppfattning arbetsuppgifter föras över ifrån statentill kommuner Pch landsting. Vi vill skapa en stark självstyrelse pålänsplanet genom att landstingen, inom de ramar som har beslutat om,ges ökade befogenheter. För att upprätthålla en likvärdig service åt medborgarnamåste vi ha en effektiv skatteutjämning, som verkligen ger kommunernaförutsättningar att erbjuda en god service. " I det fortsatta arbetet på kommunaldemokratiskareformer gäller det att uppfylla våra krav. Den föreliggande propositioneninnebär att vi går en bit på vägen. Enligt vår åsikt finns det möjligheter att,utöver vad som anges i propositionen, även ta med andra områden iförsöksverksamheten. I propositionen står det nämligen att det är möjligt attslopa den traditionella sektorsindelade nämnds- ochförvaltningsorganisationen. Det anges inte hur långt man tänker gå. Det talasom att statsbidragen skall användas på ett friare sätt, men det sägs inte hurfritt. Vidare står det i propositionen att friare former skall prövas när detgäller den kommunala planeringen. Vissa kommunala beslut skall inte behövaunderställas statliga myndigheter i och för fastställelse, men det anges intevilka beslut det är fråga om pch i vilken Pmfattning det skall ske. Det skallkunna lämnas dispens från vissa föreskrifter pch befrielse från viss statligtillsyn. Man skall finna nya vägar för nära samverkan mellan den statligalänsförvaltningen och de kpmmunala organen samt mellan landstingskommunen ochkommunerna. Vi menar att utöver detta, som är ett steg på vägen, menenligt vår uppfattning otillräckligt, bör man nu konkret pröva några punkter.Det gäller först och främst försök med länsdemokrati i ett parlandstingsområden med skiftande politisk struktur. Vi har tidigare här ikammaren behandlat länsdemokratiskafrågor, och jag behöver inte gå närmare in på detta. Det finns utförligtmotiverat tidigare. Vi har tyvärr inte fått något gehör för detta, och vi fårdet inte heller den här gången i någon större omfattning. Det är beklagligt,eftersom man på ett begränsat område ändå kunde ha genomfört en försöksverksamhetoch därmed fått erfarenhet för det framtida länsdemokratiska arbetet. I propositionen, och även i utskottsbetänkandet, talas detmycket om den minimistandard, trygghet osv. som bör gälla för invånarna i vårakommuner och om att detta inte får åsidosättas. Den saken är emellertid, herrtalman, helt grundad på de ekonomiska möjligheter kommunerna har. Som jag sadeförut, är det kommunala skatteutjämningsbidraget en hörnsten i fråga om attåstadkomma rättvisa. Här finns det mycket detalj- och specialregler, som vimenar att man i detta sammanhang borde bryta ned genom att sammanföra i stortsett samtliga bidrag som går från staten till kommunerna till ett endagenerellt skatteutjämningsbidrag, så att kommunerna finge förtroende att självapröva hur de vill använda medlen. Även när det gäller sammansättningen av de lokala organenhar vi sagt att det finns möjligheter att gå ytterligare ett steg på vägen. Mankan.nämligen låta den politiska sammansättningen i de lokala organen spegla vadsom gäller i den kommundel de representerar. Detta kräver vissa undantag frånreglerna om proportioneUa val. Det anser vi att man bör ta upp i det härsammanhanget, liksom man bör pröva möjligheterna till direktvalda lokala organ. Vi har också pekat på delningen av kommuner. Det finns jugoda erfarenheter från de kommuner som delades under den förra mandatperiodengenom den regerings medverkan där var kommunminister. Vi tycker attdessa erfarenheter bör tas till vara. Där det finns en positiv vilja att delakommunerna bör man få göra en delning. Regeringen bör ompröva sin negativainställning till kommundelning. Detta är en väg som bör användas i störreutsträckning än . Låt mig slutligen också något kommenterareglerna om den friare kommunala nämndorganisationen. I propositionenifrågasätts behovet av centrala nämnder Pch styrelser i kpmmunerna. I dettasammanhang är det viktigt, som vi har påpekat i vår motion och reservationsvis,att inte avskaffa nämnder och styrelser så- att man därigenom motverkar syftetmed försöksverksamheten på så sätt att det blir färre engagerade och maktenkoncentreras centralt i kommunen. Detta måste undvikas, annars är syftet medhela försöksverksamheten förfelat. Jag yrkar bifall till reservationerna 3, 4 och 5 i betänkandet. Försöksverksamhet med ökad självstyrelse 124LARS (): Det finns i detta betänkande om ökad försöksverksamhetmed självstyrelse tre betydelsefulla frågeställningar. Den första äratt ge kommuner och landsting större frihet att besluta om sin nämndorganisation.Den andra frågeställningen är att ge regeringen fullmakt att ge dispenser frångällande stadgor och förordningar. I det avsnittet lämnas inga konkretaförslag. Försöksverksamhet med ökad självstyrelse Den tredje frågeställningen, som vi från anservara den viktigaste, är förutsättningarna att öka den enskilda människansmöjligheter att påverka de kommunala besluten. Den frågeställningen talas detminst om i såväl proposition som betänkande. ställer sig bakom betänkandet, men anser attförslagen borde ha gått längre. varnar vi för att kommunernas ökade frihetbeträffande ' nämndorganisationen kan få en effekt motsatt den som vi förmodarär avsedd. Kommuner och landsting som omfattas av försöket kan med stöd avlagen- koncentrera alla betydelsefulla beslut till kommunstyrelse resp.förvaltningsutskott. Riskerna för detta bör, som framhålls i folkpartietssärskilda yttrande, uppmärksammas i samband med utvärderingen avförsöksverksamheten. I avsnittet om friare nämndorganisation redovisas relativtklart vilka förändringar som behöver göras. Förslaget kan anses vara enkomplettering av de lagändringar som tidigare beslutat om på förslagav folkpartiregeringen. Det har visat sig svårt att med nuvarande bestämmelserfå med de.specialreglerade nämnderna i försöksverksamheten - särskilt har dettagällt skolfrågorna. Förslaget är därför rimligt, även om - som jag tidigaresagt - riskerna för motsatt effekt, nämligen koncentration av besluten tillkommunstyrelsen, måste bevakas. Den andra frågeställningen som tas upp gäller, som jagnämnt, möjligheten att ge kommuner och landsting dispens från olika stadgor. Statsrådet och regeringen begär hären omfattande fullmaktfrån för att kunna lätta på gällande förordningar ochdetaljbestämmelser. Även om initiativen rimligen skall komma från kommunerna,är statsrådets skrivningar på detta område torftiga. Det finns ingenexemplifiering, med undantag av antydda möjligheter att samordna förskolan medlågstadieskolan. Jag tror att allmänheten väntar på konkreta förslag. Vilka stadgor avser regeringen att lätta på? Kommer kommunerna att fåbesluta om förändringar i trafikförordningarna och när det gäller stoppljus,övergångsställen etc? Kommer kommunerna att få möjlighet att själva besluta omStatUga lån och energilån för att undvika den långa väntetiden hoslänsbostadsnämnderna? Kommer skolbeslut att tas undan från länsskol-nämndernasprövning? Kommer över huvud taget allmänheten att märka något av minskadbyråkrati? Ja, vi får väl vänta och se. Grundförutsättningen för attförsöksverksamheten skall lyckas är att påtagliga resultat näs på den härpunkten. Det är ju här de egentliga problemen och svårigheterna ligger. Så vill jag något kommentera de reservationer somfolkpartiets representant har varit med om att avge. De grundar sig på vårpartimbtion och går längre än regeringens förslag. Representanterna förmoderata samlingspartiet har anslutit sig till våra yrkanden. Det är bra,liksom att de förslag som redovisas från i mycket hög gradöverensstämmer med vår grundsyn. Det visar att de icke-socialistiska partiernaär beredda att gå längre än regeringen för att öka den kommunala demokratin. Vi vill att försökskommunerna, om de själva så önskar,också skall få pröva direktvalda kommunala organ. Vad är det förförsöksverksamhet, om inte kommunerna i detta sammanhang får rätt att gemänniskorna i de olika bostadsområdena möjlighet att påverka de lokala organenssammansättning? Varför är socialdemokraterna mot detta? Det är ju fråga omförsöksverksamhet, och då är det angeläget att få pröva olika alternativ. Möjligheter till öppna nämndsammanträden och lokalafolkomröstningar är en annan metod att öka intresset för kommunala frågor. Ävendet går socialdemokraterna emot. Vi förordar också vissa begränsningar. Vi anser att detäven här bör slås fast att kommunerna inte skall syssla med ökad näringsverksamhet.Nuvarande regler är tillräckliga. Utöver vad som står i reservationstexten vill jag idebatten påtala de risker som kan finnas för att försökskommunerna villöverlåta stora samhällstill-gångar huvudsakligen under huvudmannaskap av defolkrörelser som står socialdemokraterna nära. Det finns betydelsefullasamhällssektorer där alla kommuninvånare, och inte endast den befolkningshalvasom är socialdemokrater, bör ha möjlighet att påverka besluten. Anledningentill att jag nämner detta i debatten är att min hemkommun , som utpekassom deltagare i försöksverksamheten, har planer på att överföra betydande delarav fritidsverksamheten under det som ibland brukar kallas socialdemokraternasfolkrörelseträd. Det vore olyckligt. Självfallet är det angeläget medengagemang från olika folkrörelser, men det bör inte innebära att omfattandesektorer undantas från en stor del av kommuninvånarnas påverkan, somkommunen skall stå för kostnaderna. I övrigt tas i reservationerna upp viktiga frågeställningar,som samordnat statsbidrag, förenklad hantering av MBL och möjligheter tilldelning av kommunerna. Om man vill vidga demokratin, varför är det då intemöjligt att ställa sig bakom ett principuttalande, att om förutsättningar finnsbör det även vara möjligt att dela kommuner? Sammantaget, herr talman, visar reservationerna att deborgerliga partierna är beredda att gå längre än regeringen, och jag yrkarbifall,till reservationerna 2 och 4 och i övrigt till utskottets hemställan. Försöksverksamhet med okad självstyrelse 125STURE (): Ökad självstyrelse är en önskan hosmånga kommunalpolitiker. Därför hälsas regeringens proposition om förslag tillförsöksverksamhet med ökad självstyrelse i några kommuner och landsting medtillfredsställelse. En förutsättning för försöksverksamheten är bl. a. attriksdagen gpdkän-ner att.regeringen inpm ramen för denna verksamhet får göraavsteg från anslagsvillkpr, riktlinjer p. d. som harfastställt. I propositionen föreslås också en lag som medger en friarenämndorganisation i försökskommunerna i fråga om både de centrala nämnderna ochlokala organ. Dentänkta försöksverksamheten grundar sig på ett betänkande frånstat-kommunberedningen, som har till uppgift att utreda frågorna om ökadsamverkan mellan stat och kommun samt förenkling av statliga regler m. Konstitutionsutskottetsbehandling av propositionen har givit vid handen att ett genomförande avregeringens förslag om försöksverksamhet kan ske under stor enighet. Visserligenföreligger fem reservationer till betänkandet, men dessa kan -som jag ser det -mera tolkas som en önskan att understryka de åsiktsskillnader som finns mellanpartierna när det gäller vissa kommunalpolitiska frågor än som riktade motförsöksverksamheten. Jag återkommer till reservationerna. Regeringensförslag i propositionen markerar ett principiellt sett nytt grepp i arbetet medatt stärka den kommunala självstyrelsen. De statiiga detaljregler som styrverksamheten inom den kommunala sektorn - och indirekt medborgarna - har oftatillkommit i ett vällovligt syfte. De skyddsintressén som reglerna har varitavsedda att tillvarata var då de tillkom beaktansvärda. Men samhället utvecklas.Regler som i går framstod som önskvärda uppfattas av många som onödigbyråkrati. Detfinns också en naturlig tröghet i den byråkratiska apparaten. De företrädare isamhällsförvaltningen som har till uppgift att ta till vara särintressena harofta en naturUg ovilja mot att ändra regler som slår vakt om dessaintressen,trots att reglerna kanske hunnit bli förlegade. Ett argument som inte sällanframförs mot förslag till minskad reglering är att förändringen inte harprövats i praktisk verksamhet. Det nödvändiga arbetet med att minskadetaljregleringen har därför gått alltför långsamt och ibland fåttgenomföras i en olustig kamp mot olika sektorsföreträdare. Med enförsöksverksamhet i några få kommuner och landstingskommuner är det meningen attpröva Utet djärvare grepp i förändringsarbetet. Regeringensförslag att öka den kommunala självstyrelsen har två huvudsyften - dels attfördjupa demokratin i vårt land, dels att få till stånd en effektivare och merarationell hantering av samhällsresurserna. Vi tror nämligen att om beslutenfattas så nära de berörda som möjligt, har den enskilde medborgaren också denstörsta möjligheten att påverka innehållet i besluten. Vidare kan besluten gesen sådan utformning att de på bästa sätt tar hänsyn till lokala förutsättningaroch villkor. a. kommunindelningsreformerna har det varit möjUgt för kommunerna att byggaupp en kompetent förvaltning med kvalificerade medarbetare. Detta harstatsmakterna dragit nytta av. Samhällsuppgifter som direkt berör den enskildamänniskan har lagts på den kommunala sektorn. Men samma statsmakter har intevarit lika pigga på att föra över befojgenheterna att bestämma /jMrsamhällsuppgifterna skall skötas. I stället har detta styrts genom föreskrifterav olika slag. Det har ofta varit befogat i en situation när vi successivtbyggt upp en ny kompetens inom ett visst område. Men samhället förändras. Inomflertalet uppgiftsområden har kommunerna byggt upp den kompetens someftersträvats. Det är därför nu fullt möjligt att öka takten idecentraliseringssträvandena och därigenom väsentligtöka den kommunala självstyrelsen. Det övergripande ansvaret för att samhällsresursernautnyttjas på för medborgarna bästa sätt måste dock även i fortsättningentillkomma och regeringen. Staten har ansvaret för en rättvistfördelad samhällsservice, för rättssäkerheten, för säkerheten till liv ochhälsa och för särskilt utsatta grupper i samhället. Någon generell formel förhur det skall ske och vilka samhällsområden som främst skall beröras finnsinte. Detta måste i stället prövas från fall till fall. En strävan måste dockvara att nå en så förtroendefull samverkan mellan stat och kommun som möjligt. Låt mig sånågot kommentera de reservationer som föreligger. I reservation nr 1 vill moderata samlingspartiet attriksdagen skall göra ett uttalande om att försöksverksamheten inte skall ledatill ökade kommunala kostnader. Utskottet anser att försökskommunernashandlande i ekonomiskt hänseende inte bör styras av ett riksdagsuttalande.Detta innebär dock inte att reservanterna skulle ha fel i sin uppfattning attförsöksverksamheten inte skall vara kostnadsdrivande för de kommunalaverksamheterna. Hela inriktningen på försöksverksamheten är ju sådan att denskall möjliggöra en mera rationell och effektiv förvaltning och därmed på siktleda till lägre kostnader.