prot · G709145 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag tror, herr talman, att varken jag eller någon annan idenna kammare är beredd att helt inkompetensförklara de lokalakonsumentrådgivarna. Det är inte alla av dem som har akademiska betyg - det kanjag stå upp och säga. Men det är många som har erfarenhet av en lång och trogenkonsumentverksamhet och som har ett gediget kunnande från arbetsplatser etc. Sedanvill jag också säga när det gäller den lokala konsumentrådgivaren, att honeller han oftast ringer till direkt i stället för att ringatill hemkonsulenten på . Det är den uppfattning jag fått vidkontakterna med de lokala konsumentrådgivarna. Således tror jag, herr talman,att man skall vara Utet försiktig när det gäller att helt inkompetens-förklaraen gmpp som gör ett fint vardagsarbete. Anf.134 (): Jag har inte sagt det. Det var som sade det. Jag harinte ifrågasatt de lokala konsumentrådgivamas kompetens. Jag har sagt att deinte täcker in hela landet. De har en varierande bakgmnd. De har alltså ingengemensam utbildning. Det har hemkonsulenterna. Det var det vi talade om. Det handlarom en jämförelse mellan de båda gmpperna, om vilken kvalitet de svarar för. Nihar inte byggt ut ett motsvarande nät som kvalitetsmässigt täcker in helalandet. Det är ett sådant jag efterlyser. Sedanvill jag gäma upplysa om att sedan flera årtillbaka inte har någon direktrådgivning fill konsumenterna. Avveckling av den regionala hemkonsulentorganisationen, m. m. 135 (); Jag sade att konsumentrådgivaren - hon eller han - oftast ringer direkttill för att få råd och dåd samt svar i olika frågor. Menförsök inte smita undan när det gäller frågan om de har kompetens eller ej! Iett tidigareinlägg ifrågasattes denna. Jag tror att de här kvinnorna och männenpå det lokala planet gör ett bra jobb och att de kompletterar varandra iarbetet med rådgivning till konsumenterna. Jag tror också att det är lättareför kommunmedborgaren att nå henne eller honom om det inte rör sig om ettavstånd på kanske 15 eller . Det var den diskussionen vi hade tidigare. Aiif.136 (): Apropå kompetensen, : Tala om vilken kompetenskonsumentombuden skall ges! Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1 (indelningen ikronofogdedistrikt) Utskottetshemställan bifölls med 226 röster mot 79 för reservation 1 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.2 (anslag till kronofogdemyndigheterna) Utskottetshemställan bifölls med 293 röster mot 15 för reservation 2 av . Mom. 3 Utskottets hemställan bifölls. Mom. 2, 4 och 5 (förköpför genomförande av detaljplan, m. Utskottetshemställan bifölls med 168 röster mot 142 för reservation 1 av . Mom.3 (förköp för att säkerställa bostäder åt permanentboende) Utskottetshemställan bifölls med 214 röster mot 93 för reservation 2 av m.fl. Mom.6 (avgiftsbeläggning av förköpsärenden) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den ireservation 3 av m. fl. anförda motiveringen - bifölls medacklamation. Mom. 7 och 8 (undantagför de allmännyttiga bostadsföretagen från ombildningslagen, m. Utskottetshemställan bifölls med 167 röster mot 143 för reservation 4 av . Mom. 9 (utredning omhembudsskyldighet) Nr 145 Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av den m.fl. - bifölls medacklamation. i mo/t 16 ma] 1984 Mom.10 (upphävande av vissa ändringar i tillståndslagen m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.Il (utvärdering av tillståndslagen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av m. fl. - biföllsméd acklamation. Mom.12 (förvärvsavgift som sanktion i tillståndslagen) Utskottetshemställan med godkännande av utskottets motivering - som ställdes motutskottets hemställan med godkännande av den i reservation 8 av . anförda motiveringen - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom.1 (ändrade former för finansiering av bostadslån m. Utskottetshemställan bifölls med 169 röster mot 140 för reservation 1 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.2 (vissa överväganden) Hemställan Utskottetshemställan bifölls med 291 röster mot 15 för hemställan i reservation 3 av.ToreClaeson. 3 ledamöter avstod från att rösta. reservation 2 av m.fl. anförda motiveringen godkändes med 165röster mot 145 för utskottets motivering. Mom. 7 (aweckUng av denregionala hemkonsulentorganisationen m. Först biträddes reservation 1 avKjell m. fl. med 82 röster mot 31 för utskottets hemställan med denändring däri som föranleddes av bifall till motionerna 914 av imotsvarande del, 1987 av och samt 2410av och . 195 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 207 röster mot 80 för reservation 1 av KjellMattsson m. fl. 22 ledamöter avstod från att rösta. Mom.8 (tillsynsresursema vid naturvårdsenheterna) Först biträddesreservation 3 av m.fl. med 81 röster mot 64 139 för reservation 2 av KjellMattsson m.fl. 164 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 172 röster mot 78 för reservation 3 av RolfDahlberg m. fl. 60 ledamöter avstod från att rösta. Mom.9 (vissa övriga förstärkningar på länsstyrelserna) Utskottets hemställan, somställdes mot dels reservation 4 av RolfDahlberg m. delsreservation 5 av m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 10 (statsbidrag tillkostnader för medborgarvittnen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av m. fl. - biföUsmed acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Föredrogs lagutskottets betänkande 1983/84:28 omkonsumentpolitiska frågor (prop. 1983/84; 100 delvis). Anf.137 (): Det är angeläget att samhället på alla områden försöker finna sårationeUa och så ekonomiska lösningar som möjligt i sin myndighetsutövning.Från moderata samlingspartiet aktualiserar vi därför på nytt frågan om ensammanslagning av med statens pris- och kartellnämnd. Dettaskulle innebära en bättre samordning av informationen till konsumenterna ochskulle dämtöver kunna medföra betydande besparingar. Tyvärr- och märkligt nog - är vi moderater i lagutskottet ensamma om reservationen 1om bifall till detta förslag. Jag finner det märkligt, därför att majoritetenutan någon som helst bevisning påstår att förslaget är orealistiskt. Det endaskäl man åberopar är att och har aktiviteter av olikakaraktär och riktar sig till skilda målgmpper med sin information. Manbehöver inte vara någon större expert på organisation för att inse, att detmycket väl inom en och samma myndighet kan förekomma olika aktiviteter ochinformation och rådgivning, riktad mot skilda intressegmp-per, och attsamordning inom en myndighet kan innebära betydande besparingar. Jag yrkarbifall till reservation 1. Jagyrkar också bifall till reservation 3. I denna föreslår vi att redan, för nästabudgetår anslaget till skall minskas med 1,8 milj. kr. iförhållande till regeringens budgetförslag. bör besparingarna kunna blibetydligt större genom de av oss föreslagna rationaliseringarna. I reservation 4, tillvilken jäg också yrkar bifall, avvisar vi från centem och majoritetensförslag om att nu hänvisa ytterligare motioner till konsumentpolitiskakommittén för beaktande. Kommitténs arbete skall enligt direktiven redovisasinom , och de aktuella motionsyrkandena ligger enligt vår mening inomramen för kommitténs direktiv. Några som helst uttalanden bör nu inte göras avriksdagen. Några kommentarer också till bostadsutskottets betänkande 26, som vi nysstagit ställning till. Det innebar att vi minskade anslaget till länsstyrelsernagenom bl. a. en indragning av hemkonsulenterna. majoritet har isitt yttrande tillstyrkt indragningen av dessa tjänster, men det föreligger enbetydande skillnad i motivtexten mellan socialdemokraterna och . Viaccepterar förslaget av samhällsekonomiska skäl. Dessa väger för oss så tungt,att vi är beredda att spara även på områden som vi i och för sig kan finnaangelägna. Socialdemokraternahar gått en annan väg. De accepterar besparingen på länsstyrelserna, men hartydligen ingenting emot att utgifterna ökar för och förkommunerna. Detta är inte en besparingspolitik -det är mera ett schackspel därpjäserna flyttas mellan olika budgetposter. Viavvisar sådana skenmanövrer. Jag instämmer på denna punkt helt i de synpunktersom framfördes av min partikollega i samband med behandlingenav anslaget till länsstyrelserna. Anf, 138 (): Marknadsekonomin bygger på ett samspel mellan konsumenter ochproducenter. För att konsumenterna skall kunna göra ett verkligt val mellan deoUka varor som producenterna tillhandahåller krävs en effektivkonsumentupplysning. , som är en statlig myndighet med uppgiftatt stödja konsumenterna och förbättra deras ställning på marknaden, har idetta avseende en vikfig funktion och förtjänar uppmärksamhet. ISverige saknas egentliga konsumentorganisationer. Bara på några speciellaområden finns konsumentorganisationer av större omfattning, bl. a. bilist- ochhyresgästorganisationer. Men inte heller dessa har den utbyggnad som behövs föratt fungera som renodlade konsumentföreträdare för alla konsumenter. Enavsaknad av konsumentrörelsen är anmärkningsvärd i ett land med i övrigt såstarka organisationer inom t. ex. näringslivet och fackföreningsrörelsen. Dettager en särskild betydelse. Fri handel och fri konkurrens ärviktiga förutsättningar för att marknadsekonomin skall kunna fungera ochdärmed ge konsumenterna en nyckelställning på marknaden. Genom frihandeln försvaror in i landet, och konsumenterna får möjlighet att fritt välja mellanimporterade och svensktillverkade varor. Det har ju bl. a. varit en fördel förkonsumenterna i fråga om tekobranschen, som varit föremål för myckendiskussion. Protektionistiskaåtgärder får däremot negativa effekter för konsumenterna genom att derasvalmöjligheter begränsas. Också löntagarna drabbas i längden av enprotektionistisk politik genom att den svenska exportindustrin kan mötas avmotåtgärder i andra länder och genom att man binder resurser fill näringsgrenarmed sämre reallöneutveckling. Konkurrensen mellan olika företagoch företag av olika typ bidrar till effektivitet i produktionen och till ökademöjligheter för konsumenterna att välja mellan olika produkter. Den nyakonkurrenslag som på förslag av den tidigare regeringen trädde i kraft är ett bra redskap när det gäller att hålla uppekonkurrensen och förhindra skadliga monopolbildningar. En så långt möjligt friprisbildning är en annan faktor som stärker konsumenternas ställning genom attefterfrågan får genomslag i prisbildningen. Pris- och hyresstopp och liknanderegleringar av nu aktuellt slag motverkar däremot detta syfte och'är inget stödför konsumenterna. och jag har väckt en motiondär vi tar upp några bitar av en liberal konsumentpolitik. En viktig uppgift för en liberal konsumentpolitik är attse till att konsumenterna snabbt får tillgång till mer och bättre informationom de olika alternativ som står till buds på marknaden. Målet bör vara ettutbyggt varudeklarationssystem. Erfarenheten visar att obligatoriskavarudeklarationer sällan är en framkomlig väg, men åtskilligt mer borde kunnagöras för att också med begränsade resurser stimulera fram mera avvarudeklarationer. Exempel på sådana åtgärder finns i det betänkande som haravgivits av varuprovningskommittén. Mycket talar i dagens läge för att , med deoundgängligen begränsade resurser som står verket till buds, vid sidan avinformation till konsumenterna borde koncentrera sig på att definierakonsumentproblemen och stimulera näringslivet att söka lösningar på dessa. Detfömtsätter att en sådan verksamhet inom får större resurser påbekostnad av handläggningen av ärenden rörande otillbörlig marknadsföring ochförhand-Ungar med företagen. Den motion som vi har väckt frånfolkpartihåll har fått en positiv behandling i lagutskottets betänkande, i denmeningen att den föreslås bli överlämnad till konsumentpolitiska kommittén. Motbakgrund av detta har jag inget annat yrkande än bifall till utskottetshemställan. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 139INGA-BRITT (); betänkande 1983/84:28 omkonsumentpoUtiska frågor behandlar dels proposition 1983/84:100, bilaga 9, ivad avser anslag till , dels åtta motioner som väckts under denallmänna motionstiden. I propositionen föreslås att tillkonsumentverket anvisar ett förslagsanslag av . Tre motioner frånmoderaterna har anknytning till detta anslag och till verkets organisation ochhar i utskottet också resulterat i tre reservationer mot utskottsmajoritetensförslag. I motion 2093 yrkas att beslutar att hosregeringen anhålla om förslag som syftar till sammanslagning av statens pris-och kartellnämnd (SPK) med . Motionen hänvisades först tillnäringsutskot- tet, som med eget yttrandeöverlämnat motionen till lagutskottet. Även om tidigare sadeatt det inte har framkommit några skäl till att avslå motionen, vill jag - istället för att läsa innantill i materialet - bara hänvisa tillnäringsutskottets yttrande, som ju innehåller klara besked om varför det i daginte bedöms vara vettigt med denna sammanslagning. F.ö. har motionsyrkanden i samma ärende prövats av vid två tillfäUenunder 1983. Vid bägge dessa tillfällen fann att tanken påsammanslagning var orealistisk med hänsyn till att myndigheternas aktiviteterär av inycket olika karaktär och riktar sig till olika målgrupper. Några nyaomständigheter som skulle förändra den bedömningen har enligt bådenäringsutskottets och lagutskottets mening inte framkommit under de knappt sexmånader som gått sedan sist. Jag yrkar därför på avslag även . Sammamotionärer har i motion 2094 yrkat att anslaget till skallskäras ned till . Utskottet påpekar att liksomflertalet myndigheter har fått vidkännas nedskärningar isin verksamhet. Ytterligare nedskärningar enligt förslag skulleinnebära att en hel del för konsumenterna värdefull verksamhet fickeftersättas, vilket utskottsmajoriteten inte finner vara rimligt. Jag yrkarsåledes avslag även på reservation 3. I vad gäller reservation 2 har dennasåvitt jag förstår fallit i och med det beslut vi fattade angåendehemkonsulenterna . Är det en felaktig uppfattning avmig får jag väl återkomma . Desocialdemokratiska motionerna 604 och 960 har också anknytning till den frågan,dvs. frågan om informationsverksamheten till konsumenterna. I. dessa motionerpåpekas kommunernas och organisationernas roll på det konsumentpolitiskaområdet. Man föreslår att konsumentpolitiska kommittén skall fåfilläggsdirektiv med uppdrag att överväga bl. a. förslag om obligatorium förkommunerna att inrätta konsumentnämnder. Ävenfolkpartiets motion 958 tar upp frågan om information fill konsumenterna ochpåpekar vikten av snara och konkreta åtgärder. Defrågor som tas upp i dessa tre motioner ligger redan inom ramen för denkonsumentpolitiska kommitténs utredningsarbete. Detta kommittéarbete skall ju,som har sagts här tidigare, vara avslutat , det äralltså inte ens kvar. Utskottetmenar att kommittén skall få bedriva sitt arbete utan några tilläggsdirektiv.Inte heller bör man föregripa resultatet genom något uttalande från riksdagen.Däremot anser utskottsmajoriteten att det är lämpligt att kommittén fårmotionerna för att under utredningsarbetet kunna beakta de mycket intressantaoch tänkvärda förslag som finns i alla tre motionerna. Mot detta harmoderaterna - och det är i och för sig inte så konstigt - och märkligt nog ävencenterns representanter i utskottet reserverat sig. har redan underden tidigare debatten gett en del förklaringar, t. ex. det faktum att man sågen risk i att och organisafionerna tillsammans bedrevstudiecirkelverksamhet. Det kallades av för en politisering avkonsumentverksamheten. en cirkel får lära sig att göra en enklare hushåUsbudgeteller lära sig hur man reklamerar en vara, anses det som något suspekt avmoderaternas representanter. Detta ställer alltså även upp på. Jagundrar om intresse av att konsumentfrågorna skall hållas närakonsumenterna verkligen är så djupt som man vill påstå. I mofion 2189 tar man upp frågor rörande prisinformafionentill konsumenterna i samband med övergången fill datoriserade kassor.Motionärerna anser att frågan bör utredas närmare. Men även här är det somutskottet påpekar så, att frågan finns med i konsumentpolifiska kommitténsdirektiv. Dessutom för förhandlingar med handeln och de ärenligt uppgift i det närmaste slutförda. Någon ytterligare åtgärd behövs inte,anser utskottet. Den sista motionen som behandlas i betänkandet, 2192,handlar om spel med starka inslag av rasism och sadism, och man ger också ettexempel på vad som finns på den svenska leksaksmarknaden. Motionärerna yrkaratt som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts imotionen om en överenskommelse mellan och berördbranschorganisation. .Konsumentverket har inför utskottet meddelat att man inte har möjlighet attingripa med stöd av marknadsföringslagen, och man har därför överlämnatärendet till barnmiljörådet. Utskottet förutsätter att barnmiljörådet vidtar deåtgärder som kan vara nödvändiga. Även den här frågan kommer att tas upp i denkonsumentpolitiska kommitténs utredningsarbete, där vi som särskild punkt haratt se över reklamverksamhet som riktar sig mot barn och ungdomar. Vi skalläven se över etiken i denna verksamhet. Låt mig yrka bifall till hemställani utskottets betänkande på alla punkter samt avslag på samtiiga reservationeroch motioner. 140 () replik: Det har konstateratsmånga gånger tidigare, men det föreligger naturligtvis en betydande skillnad iambitionsnivån när det gäller att uppnå samhälleliga besparingar mellansocialdemokrater och moderater. Här säger nu attsocialdemokraterna inte kan acceptera besparingen på 1,8 miljoner ikonsumentverkets anslag därför att det skulle drabba angelägna behov. Det ärmånga angelägna verksamheter, herr talman, som vi har tvingats skära i därföratt samhället har ont om pengar. Jag tror att vi måste fortsätta på den vägen.Jag kan inte se att här skulle utgöra något undantag. 141INGA-BRITT () replik: Som mycket väl vet harkonsumentverket, genom det förslag som föreligger i propositionen, sammaskyldigheter som de flesta andra att gå på huvudanslaget. Det innebär irealiteten att det, med regeringens förslag, redan nu blir en besparing påkonsumentverkets verksamhet. 142 (); I lagutskottets betänkande nr 28 behandlas konsumentpolitiska frågor,bl. a. frågan om anslag till , motioner som har anknytning tilldenna myndighets anslag och organisation samt motioner som berörkonsumentpolitiska kommitténs utredningsarbete. Vadgäller motionsyrkandet om sammanslagning av statens pris- och kartellnämnd ochkonsumentverket kan jag erinra om att denna fråga prövades av vid tvåtillfällen . fann då att en sammanslagning inte varrealistisk, med hänsyn till att de båda myndigheternas aktiviteter är mycketolika till karaktären och riktar sig till helt skilda målgrupper. Nuhar näringsutskottet haft den här aktuella motionen för yttrande. Utskottetsbedömning ledde inte till någon annan slutsats . harheller inte funnit att några nya omständigheter har tillkommit sedan frågansenast prövades, vilket var så sent som . Vidbehandlingen i utskottet har inte lyckats övertyga majoriteten omatt en sammanslagning skulle vara rationell eller kostnads-besparande. Deerfarenheter som vi har av tidigare sammanslagningar till större enheter harvisat att verksamheten varken blir bättre fungerande eller mindrekostnadskrävande. Beträffandeden konsumentpoUtiska inriktningen finns det, som jag sade, motionsyrkanden somgriper in i den konsumentpolitiska kommitténs arbete. Jag har fidigare här berört detta. anser att kommittén bör få bedriva sitt arbete utannågra tilläggsdirekfiv. Inte heller bör kommitténs arbete föregripas genomnågra uttalanden från sida. Meddetta vill jag yrka bifall fill reservation nr 4 i lagutskottets betänkande nr28 och i övrigt till utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.1 (sammanslagning av statens pris- och kartellnämnd med ) Utskottetshemställan bifölls med 230 röster mot 78 för reservafion 1 av Per-OlofStrindberg m. fl. Mom.2 (anslag till ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av m.fl.-bifölls med acklamation. Mom.3 (konsumentpolitikens inriktning m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 186 röster mot123 för reservation 4 av m.fl. Mom. 4 och 5 Utskottets hemställan bifölls. 10 protokoll 1983/84:144-145 1983/84:35om folk- och bostadsräkning, m. m. delvis och 1983/84:85), 1983/84:33 om anslag tillstatistiska centralbyrån (prop. 1983/84:100 delvis) samt 1983/84:42 om fortsatt valutareglering (prop.1983/84:151). 143 TREDJE VICE TALMANNEN: betänkanden 35, 33 och 42 kommer attbehandlas i nu nämnd ordning, och voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Först upptas alltså finansutskottets betänkande 35 om 1985års folk- och bostadsräkning, m.m. 1985års folk- och bostadsräkning 144MARGIT (); När beslut om folk- och bostadsräkningarskall fattas måste de som fattar besluten beakta att folk- och bostadsräkningarnaav många människor uppfattas som integritetskränkande - som ett ovärdigtsnokande i människors privatliv. Även om denna uppfattning grundas påsubjektiva överväganden får inte beslutsfattarna blunda för hur medborgarna kanuppleva detta. Skall folk- och bostadsräkningarna genomföras trotsmedborgarnas olust måste skälen för räkningarna vara utorhordentligtvälgrundade. Andra metoder att nå de önskade målen får inte heller finnas. Sådanastarka sakargument existerar inte! I propositionen anförs som ett huvudargument att folk- ochbostadsräkningarna har särskilt stor betydelse som underlag för regional ochkommunal samhällsplanering. Detta gäller, säger man, främst inom områden somsysselsättning, arbetspendling, utbildning, barnomsorg, äldreomsorg, boende,energi och försvar. Det finns en klar skiljelinje mellan parfier medsocialistisk resp. marknadsekonomisk inriktning när det gäller behov,inriktning och omfattning av offentlig planering. Socialister önskar planeraoch besluta uppifrån. Vi som har mer marknadsekonomisk inriktning vill främjaett decentraliserat beslutsfattande, vilket givetvis utesluter en omfattandeövergripande offentlig planering. Den offentliga planeringen i form av nivå- ochsektorsplanering skapar betydande direkta kostnader för stat och kommun. Hurklarar dagens samhällsplanering en cost-benefit-analys? Troligtvis skulle detvisa sig att större delen av det arbete man lägger ned inte fyller några reellabehov. Vår nuvarande samhällsplanering leder i bästa fall fillsmå skadeverkningar. Samhällsplanering ökar riskerna förstora felsatsningar.Fel i prognoserna elleri analysen får en utomordentlig genomslagskraft. Detta får i sin tur tvånegativa effekter: Fördet första kräver planerare och politiker ännu bättre styrmöjligheter för attsamhällsplaneringens mål skall uppnås. Alla som suttit i kommunfullmäktigeeller länsstyrelse känner till hur antalet utredningar och planer växer i enallt stridare ström. bUr planerna alltrrier sofistikerade och alltmindre realistiska och begripliga för poUtiker och medborgare. Processen tycksvara självmatande och leder till att allt fler beslut förs bort från deenskilda människorna för att handläggas genom kollektiva beslut. Kort sagt;Planhushållningen vinner terräng på den effektivare marknadsekonominsbekostnad. Fördet andra kommer planerarna att kräva mer och mer utbyggda system för attkartlägga enskilda människors och företags förhållanden, för att - som man tror- kunna förbättra prognoserna. Lagen om arbetsställenummer, som återfinns ipropositionen, är ett typiskt exempel på detta. Moderatasamlingspartiet anser att samhällsplanering av det slag som vuxit fram under detvå i i grunden bör reformeras. Motiven är många -från enkla kostnadsöverväganden till försvar av ett Uberalt och tolerantsamhälle. I vad jag nu sagt ligger gmnden till att vi yrkar avslag påpropositionen om 1985 års folk- och bostadsräkning. Menom vi bortser från våra olika ståndpunkter när det gäller arten öchomfattningen av samhällsplaneringen, så finns det ändå starka skäl att avslåpropositionen om FoB 85.