prot · G709109 · 1983-12-31 00:00:00 — Idet ärende som som föranledde min fråga ville några elkonsumenter installeravärmepumpar, och för det behövde de förstås större leveranser av el.Elföretaget i fråga, som var kommunalt, vägrade att tillmötesgåelkonsu-menternas begäran. Det önskade inte att värmepumpar skulle installeras,eftersom fjärrvärme hade införts. De som förvägrades elleveransema klagade, ochenergiverket gav dem rätt. Sedan klagade kommunerna, och regeringen i sin turvände på utslaget och gav kommunema rätt. Regeringen menade alltså att ellageni det aktuella fallet inte borde tolkas på det sätt som hadegjort. Detär alltid möjUgt för en överinstans att vända på ett beslut, och utslagetskulle mot den bakgranden inte vara så anmärkningsvärt. Det kunde dock föreUggaen önskan om att få en annan praxis i den här frågan än vad som Omleveransen av ström till värmepumpar gällt fastställd,och det är närmast det som föranleder min fråga. Önskar regeringen till ledningför följande faU markera en mera restriktiv inställning till värmepumpar ikommuner där fjärrvärme förekommer, eller är det fråga om ett utslag som harkonsekvenser bara för det berörda ärendet? I det senare fallet kan ju utslageti ett annat ärende komma att gå i en annan riktning. Detföreligger här självfallet en konflikt, och det intressanta är i vilkenriktning regeringen vill att utslaget skall gå i de ärenden som följer.Eftersom framställning har gått ut på remiss, tar detnaturligtvis innan den återigen kan prövas av regeringen. Även om varjeärende prövas separat, vore det bra om statsrådet i avvaktan på ett ställningstagandetill verkets skrivelse ville precisera, huruvida behandlingen av det nuavgjorda ärendet skall uppfattas som en skärpning i förhållande till den praxissom verket har tillämpat beträffande den berörda delen av lagen. Vad regeringen har gjort i det här fallet är en markering av attellagen i sin nuvarande utformning måste tolkas så, att det föreligger enskyldighet att sakligt pröva varje enskilt ärende. har inte gjortnågon saklig prövning av de ärenden som varit föremål för besvär. Inte hellervi har således tagit ställning till dem på sådan grund, utan vi har barapåpekat hur ellagen måste tillämpas. Vidarevill jag understryka att regeringen självfallet har en mycket positivinställning till värmepumpar, och det har demonstrerats på olika sätt.Värmepumpar är en energisnål och bra teknik. har det också skettett mycket glädjande tekniskt genombrott på detta område - och som regeringenstöder. önskar vi en god planering, liksom också en godplanering från enskilda fastighetsägares sida, bl. a. syftande till rättanvändning av skilda tekniker och energikällor, så att inte flera goda sakerslår ut varandra. Man bör alltså ha denna långsiktiga inriktning. Vi har remitterat förslag ochsamordnat remissbehand-Ungen med remissbehandlingen av förslaget om utveckladkommunal energiplanering. Vi hoppas att remissinstansema i ett sammanhang skallkunna göra sina bedömningar om hur vi bör handla , och det är ocksåvår förhoppning att vi skall kunna behandla det här i ett sammanhang när detgäller att lämna förslag till . 37 (): Jag noteraratt får tillfälle att ta ställning. Jagvill understryka att det naturUgtvis föreligger ett dilemma när det gällerfjärrvärme och värmepumpar. Staten stimulerar på olika sätt användningen avvärmepumpar, och då kan det ju te sig något egendomligt för den enskilde somviU installera värmepumpar, om han möts med kalla handen på den kommunalanivån. förslag kan vara en väg ut ur denna konflikt: att man igod tid får reda på i vilka områden värmepumpar kan tänkas bU installerade ochi vilka områden de inte får installeras. här konflikt kan ju ocksålösas på ett annat sätt, nämligen genom konkurrens. Har man överskottskapaciteti fjärrvärmenätet, bör ju detta kunna vara en konkurrenskraftiguppvärmningskälla, som i dessa fall väl kan ta upp kampen med värmepumparna.Man behöver alltså inte i varje enskilt fall lösa problemen på denadministrativa vägen, utan två energislag bör kunna få konkurrera med varandra. Jagtolkar vad statsrådet här har sagt så, att man inte skall läsa in mer i detbeslut som regeringen har fattat än att det avser ett enstaka beslut och attden praxis som regeringen önskar inte avviker från vad som har gällt.De som i fortsättningen vill installera värmepumpar bör alltså kunna göra detpå samma sätt som . I detta faU var det således fråga om ett undantag. Överläggningen var härmedavslutad. 12§ Svar på fråga 1983/84:433 om etableringsreglerna för tandläkare har frågat statsrådet om hon är beredd attompröva etableringsreglema för tandläkare och i så faU när det kan ske. Omsvaret blir nej önskar få veta hur statsrådet vill minskatandvårdsköerna. Arbetetinom regeringskansUet är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. KarinAhrlands fråga har föranletts av en tidningsartikel enUgt vilken en tandläkarenekats att ansluta sig tiU den allmänna försäkringen, trots att 1 000 personeruppgavs stå i kö. Såsent som beslutade om de regler föranslutning av privatpraktiserande tandläkare till den allmänna försäkringen somnu gäller under år 1984.1 propositionen redovisade jag skälen till att deanslutningsregler som gällt under en följd av år borde förlängas med vissamodifieringar. Jag hänvisade där till att det ansträngda ekonomiska lägetmedförde att kostnadsutvecklingen också inom tandvården måste följas mycketnoggrant. Anslutningen av nya tandläkare till försäkringen måste därföranpassas efter behov och ekonomiskt utrymme. Den begränsade ökning av antaletförsäkringsanslutna tandläkare som är ekonomiskt möjlig bör styras till dekommuner där de största behoven finns. Tandläkartillgångenär god i stora delar av landet, och med de anslutningsregler som antogi december styrs de nya tandläkarna till de kommuner i landet där de störstabristerna finns. På så sätt minskar de tandvårdsköer som fortfarande finnskvar. Avsikten är att förslag till de anslutningsregler för tandläkare somskall gälla fr. o. m. skall läggas fram för under hösten1984. 39 (): Jag tackar statsrådet för svaret och hoppas att han förlåtermig att jag ställt frågan till fel statsråd. Detär egentUgen Utet märkligt att man inom en mycket kort tidrymd får läsa omsamma fråga i både och i artiklar där slutsatsenblir densamma, nämligen att det verkligen vore dags att ta bortetableringskontrollen av tandläkare. Viär väl ense om att etableringskontrollen infördes då vi hade ont omtandläkare och vi ville säkra bl. a. barn- och ungdomstandvården. Men det ärganska länge sedan vi hade ont om tandläkare. , herr talman, har vi sombekant överskott. Överskottet är t. o. m. så stort att utbildningen måsteskäras ned. Följden av detta blir att en del tandläkare tyvärr blir arbetslösaeller riskerar att bli det. Det är illa nog. Men ännu värre är att det dåfortfarande, trots att vi har gott om tandläkare, finns många patienter sominte kan få tandvård bl. a. därför att vi har etableringskontroll, sommer eller mindre innebär näringsförbud för tandläkare. Detär riktigt att det fattades ett beslut i , men detvar faktiskt inte ett enigt riksdagsbeslut. Det var den socialistiskamajoriteten i utskottet som då upprepade tankar och skrev attdet var angeläget att uppnå en regional balans i fråga om tandvårdsresur-sema ilandet och att detta skulle underlättas genom en etableringsbegräns-ning. Nuhade jag hoppats att , när han läste för tre veckorsedan, skulle dra några slutsatser och vara så radikal att han var villig atttänka om. Vi borde vara ense om - det tror jag att vi är - att alla behövertandvård oavsett var de bor. Vi är säkert också ense om att det numera är gottom tandläkare i eller kommer att vara det . Tandläkarna harlyckats så pass bra i den förebyggande vården att varje patient kanske intekräver så lång tids behandling. Då tycker jag att det är märkligt att vi intekan bli ense om att häva den etableringskontroll som råder och som drabbar bådetandläkare och patienter. Det är naturligtvis de senare som drabbas värst, ochdet gäller dessutom flera personer. Detnämndes i Svenska Dagbladets artikel, som var skriven av någon iriksförsäkringsverket som verkUgen kan det här, att erfarenheten visar attprivattandläkama gäma etablerar sig i glesbygden. Men det paradoxala inträffardå företrädarna för den offentliga tandvården i sina yttranden avstyrkernyetablering, i många fall också när det på den aktuella orten finns utrymmeför flera tandläkare. Jag beklagar att inte regeringen vill ta konsekvenserna av detta ochsläppa tandläkaryrket fritt. och blir överens, är dettasällan uttryck för radikalitet, utan det beror oftast på att man inte riktigthar tänkt färdigt. Det är nämUgen så attetableringsreglerna på det här området delvis beror Det är riktigtatt köema har minskat och att behovet till stora delar är tillfredsställt.Däremot tar man inte hänsyn till det ekonomiska läget, som ju bl. a.folkpartiet brukar vara noga med att ta hänsyn tiU, åtminstone i vissasammanhang. Tandläkartillgångeni är allmänt sett mycket god. Egentligen har vi redan tillräckUgt mångatandläkare för att täcka landets behov. De problem som fortfarande finns hängersamman med att tandläkartillgången är så ojämnt fördelad över landet.Skillnaderna mellan kommuner med låg tandläkartäthet och kommuner med högtandläkartäthet är avsevärda. Ett av huvudsyftena med de gällande reglema föranslutning av privatpraktiserande tandläkare tiU den allmänna försäkringen ärjust att komma till rätta med dessa regionala obalanser. Därför är detfortfarande nödvändigt att styra över nya tandläkare till de områden där destörsta behoven finns. Vadbeträffar tandvårdssituationen i den kommun som den nämnda tidningsartikelnavsåg, kommun, låg tandläkartätheten där påriksgenomsnittet. har såväl den ort där den aktuelle tandläkarenavsåg att vara verksam som grannkommunen fått tillskott på tandläkarresurser. Någontingsom vi gemensamt kan glädja oss åt, vare sig vi tillhör regeringen elleroppositionen, är det som också var inne på, nämligen att svenskafolkets tandhälsa drastiskt har förbättrats sedan tandvårdsförsäkringeninfördes - trots de försämringar i taxesättningen som den borgerliga regeringeninförde. Detta är framför allt ett resultat av den satsning som har gjorts påbam- och ungdomstandvården. Deregler som vi nu fortfarande tillämpar har en god effekt, också för . Ometableringsreglerna för tandläk- . 41 (): Det var mångasaker på en gång. Låtmig först säga att man ju kan diskutera vad som är radikalt, men för miginnebär det bl. a. att vara öppen för verkligheten och dess förändringar ochatt ta intryck av de förändringar som sker i verkligheten och drakonsekvenserna därav. Sedanvar det faktiskt inte som var radikalt, så som jag uppfattarordet, genom att man hade tänkt längre än socialministern i det här fallet,utan det var en tjänsteman i ett statligt verk. Möjligen får vi tackaredaktören för för att han tagit in en artikel av en personsom är insatt i ämnet. säger att huvudsyftet är att styra över tandläkare till de ställendär det är brist. Men, herr talman, vad som har skett är ju att man har hindrattandläkare att etablera sig ute i landsorten. Det var ett sådant exempel jagtog fram. Det är inte att styra, det är att stoppa, och det tycker inte jag skall göra, när någon faktiskt vill sätta upp en praktik ute i landet. Detär riktigt att tillgången på tandläkare är ojämnt fördelad överlandet. Jag tror att det blir lättare att få den jämnt fördelad om vi låter tandläkarna själva sökasig dit de vill och öppna praktik, till patienternas bästa. Jag delar naturligtvis uppfattning att man skall vara -som hon sade - öppen för verkligheten och förändringar av verkligheten. Detär riktigt att verkligheten håller på att förändras. Vi börjar se ljusglimtar iden där långa kristunneln som var så kolsvart under de borgerligaregeringsåren. Men än är det lång väg kvar innan vi är igenom tunneln, och vikommer inte ifrån att det ekonomiska läget är mycket ansträngt. Dåär det ju besynnerligt att man kan kräva nya anställningar på ett område - föregentligen är ju anslutningen till den allmänna försäkringen en form avanställning - som man kräver besparingar på flera tiotals miljarder,som tvingar landstingen att skära ned verksamheten på andra områden. som vill gå är att drastiskt skära ned standarden för människordå det gäller bostadskostnader, matkostnader och annat. Det är Ukadant här.Folkpartiet vill gå vidare med att försämra taxoma och öka kostnadema. Därmedfår de människor som har det största behovet det värst. Men det minskar ocksåefterfrågan. Därför drabbas till slut också tandläkama. Änen gång: Den kommun som åberopar har en ganska hyggligförsörjning med tandläkare. 43 (); Det är bara att gratulera till att han ser ljusglimtar itunneln. Jag har inte sett så mycket av dem. Jag tycker inte heller atttandläkarpatienter eller tandläkare kan se särskilt ljust på situationen efterdenna diskussion. Men denna allmänpolitiska debatt kan vi väl försöka föra ivalrörelsen. Jagtycker att , som är så bekymrad över att vi vill skära ned vissautgifter, skall komma ihåg följande. Fördet första: Den privata tandvården är faktiskt effektivare per tidsenhet -kostar mindre - än den som sker i landstingens regi. Därmed inte sagt att jagvill ta bort folktandvården - tro för allt i världen inte det! Jag vill habådadera. Fördet andra: All erfarenhet visar att tandvården icke utvecklas på samma sätt somsjukvården. Inom sjukvården har vi den stundom bekymmersamma situationen att jumer vi bygger ut vården, desto mer får vi betala och desto större bUr behovet.Det har visat sig att det inte är så när det gäller tandvården. Omvi låter människorna - i den kommun som jag talade om och i många andrakommuner - få tillgång också till privattandläkare, kommer behovet av tandvårdmåhända att minska ännu mer , eftersom det är den förebyggande,vården som här är så väsentlig. Överläggningenvar härmed avslutad. 13§ Meddelande om svar på interpellation 1983/84:133 . och jag har träffat en överenskommelse om att jagskall vänta utöver den föreskrivna tiden med att besvara hans interpellation omkommuns ansvar för förlust på bostadslån för småhus. Jag avser att besvarainterpellationen . 14§ Svar på fråga 1983/84:440 om slopande av personnummer vid ansökan om energisparlån har frågat industriministern om han är beredd attvidta åtgärder för att avskaffa kravet på att den sökande skall fylla i sittpersonnummer på den blankett för energisparlån som heter "Ansökan omenergisparstöd till småhus". Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Tiliatt börja med vill jag framhålla att det givetvis har funnits goda praktiskaskäl för att använda personnummer på den här typen av blanketter. Både statligaoch privata kreditinstitut har använt personnummer för att få en smidig ochsäker låneadministration. Genomförslag i propositionen 1983/84:40 bil. 9 om vissa ekonomisk-poUtiska åtgärderm.m., vilka har godtagit, har möjligheten att få särskilda statUgalån till energisparande åtgärder i bostadshus slopats fr. o. m. den 1 april1984. Den fråga som har ställt saknar därför numera praktisktintresse. Anf.46 (): Jag tackarbostadsministern för svaret. Detär möjligt att frågan numera saknar praktiskt intresse, dock inte principiellt.Det var inte enbart detta specifika krav på personnummer som orsakade minfråga. Jag har tagit det mera som ett exempel på vad jag menar. Vihar från sida på olika sätt velat visa att personnummer måstekunna användas på ett betydligt restriktivare sätt än vad som sker. Utantvivel är kravet på personnummer inte motiverat, men ställs ändåav slentrian eller kanske obetänksamhet. Fler och fler människor känner ocksåolust inför att det har blivit så. Ommyndigheterna och andra slutar med att begära personnummer och otid, blirdet förmodligen lättare att få förståelse för kravet de gånger personnumrenverkligeii-behövs. Jag tror alltså inte att man kan eller ens bör helt släppakravet på personnummer. Det skulle avsevärt försvåra framför allt samhälletsservice och information. Vi måste i stället bli mera uppmärksamma påolägenheterna. Ettsteg i den riktningen är att slopa detta krav där det intefyller någon väsentlig uppgift. Omslopande av personnummer vid ansökan om energisparlån Omstöpandeav personnummer vid ansökan om energisparlån Ävenom just denna blankett snart har gjort sitt är jag övertygad om att det finnsmånga Uknande blanketter. Bostadsministern säger nu att det säkert har funnitspraktiska skäl till att begära personnummer på blanketten. Jag är inte alldelesövertygad om det. Här gäller det fastigheten, och samtliga uppgifter omfastigheten skaU uppges, och jag tror att de uppgifter som behövs finns där.Jag tror också att man klarar en smidig låneadministration. Det handlardessutom inte enbart om lån utan också om bidrag, och då finns inte heller dethär motivet. Jag vill gärna framhålla att regeringen har förståelse för att mångamänniskor kan känna oro inför en alltför omfattande användning av personnummeri olika sammanhang. Som chefen för redovisade här i gårkommer regeringen att ge en särskild kommitté i uppdrag att närmare kartlägga ivilken omfattning personnummer används. Utredningen skall bl. a. analyseravilka risker för den personliga integriteten som är förenade med att sådananummer används i alltför stor omfattning. Anf,48 (): Det är en mycket välmotiverad översyn som regeringen kommer att göra.Jag hoppas bara att det inte skall leda till att man väntar med att se överfrågor som kan ses över , alltså innan denna kommitté har gjort sitt arbete.Det finns fall där man redan nu borde kunna vidta åtgärder. Överläggningenvar härmed avslutad. 15 § Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1983/84:148 tilljustitieutskottet /84:151 till finansutskottet /84:161 tillskatteutskottet 16 § Föredrogs men bordlades åter betänkanden1983/84:27-30 På morgondagens föredragningslista upptasskatteutskottets betänkanden 29, 30 och 28 i nu angiven ordning främst blandtvå gånger bordlagda ärenden. 18 § Anmäldes ochbordlades 1983/84:136 Förslag tilländringar i arrendelagstiftningen 1983/84:157Strukturförändringar inom specialstålindustrin, m.m. 1983/84:163 Ändring ilagen (1961:372) om bensinskatt 1983/84:168Exportfrämjande verksamhet 19 § Anmäldes ochbordlades Motion 1983/84:2656 av StenSture Paterson Godkännande av internationella avtal omtropiskt timmer (prop. 1983/84:121) 20 §Anmäldes och bordlades betänkanden 1983/84:16 Anslag tillbidragsförskott m. m. 1983/84:100 delvis) 1983/84:17 Utbetalning avbarnbidrag m. m. 1983/84:18 Anslag m. m. till m.m. och tiU Omsorg om bam och ungdom (prop. 1983/84:100 delvis) 21§ Meddelande om interpellation Meddelades att följande interpellation framställtsden 1983/84:137 av JensEriksson (m) till utrikesministern om åtgärder mot skadeverkningarna av dumpadsenapsgas: Efter dumpades stora mängdersenapsgas i . Det var västmakterna som efter kriget på detta sättgjorde sig av med tyskt kemiskt krigsmaterial. Detuppstod därigenom områden där fiske inte kunde bedrivas på grund av faran attfå senapsgas i redskapen. När behållarna nu börjar rosta och förstöras ökarrisken för att bli skadad om behållare innehållande senapsgas fastnar i trålen. Samtidigtkan man konstatera att behållarna genom undervattensström-mar sprids överstörre områden och faran att människor kommer till skada ökar. Det senasteolycksfallet, som träffat färöiska fiskare, ger belägg härför och visarsamtidigt hur farlig senapsgasen är. IDanmark utbildar man nu fiskarna för att kunna undvika skador i samband meddessa ovälkomna fångster. Helt klart behövs också en sådan verksamhet iSverige, då man kan befara att senapsgasen sprids ytterligare. Mendet vore också önskvärt att samtliga länder rant som berörs tog uppfrågan och diskuterade hur man skall komma till rätta med problemen och minskaskaderiskerna. Att det är ansvarslöst att dumpa kemiska stridsmedel där fiskepågår är odiskutabelt, men troligen anade man inte följdema. Ett visst mått avansvar torde i varje fall vila på dem som utfört dumpningen och som kankomma att kosta fiskare lidande och kanske rent av liv. Ianledning av det som inträffat anhåller jag att till utrikesministern få ställaföljande fråga. Avser utrikesministern att ta initiativ tillkontakter med berörda länder mnt för att gemensamt med dem arbeta föratt begränsa skadeverkningarna av den dumpade senapsgasen? 22§ Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1983/84:457 av LarsErnestam (fp) till jordbruksministern om planerad skogsavverkning ifågelskyddsområdet : Enligt uppgifter i pressen har domänverket påbörjatett större vägbygge in i fågelskyddsområdet i i avsikt attgöra omfattande avverkningar där. Om detta område skriver naturvårdsverketföljande: "Sjaunjaområdet är känt som ett av landets mestvärdefulla våtmarks- och faunaområden. Det innehåller också mycket storurskogs-areal. Områdets storlek, variation av natur- och skogstyper, orördhetsamt dokumenterade höga värden för urskogsgynnad hotad fauna ger högsta värde(klass 1)." Jag vill därför frågastatsrådet: beredd att förhindra domänverkets planerade avverkning ifågelskyddsområdet , t. ex. genom att göra området till nationalpark?, 1983/84:458av i (m) till justitieministern om företagensbevakningsorganisation: Många, framför allt större, företag sköter självaden interna bevakningen. brakar överlåta denna bevakning tillauktoriserade bevakningsföretag. med egen bevakningsorganisation bestämmer sig för att ombilda enavdelning inom företagets geografiska område till ett helägt dotterbolag, fårinte detta bevakas av moderbolagets bevakningsorganisation, utan ettauktoriserat bevakningsföretag måste anlitas. Trotsatt det belagda dotterbolaget till alla delar finns kvar innanför"grindarna", måste moderbolaget söka auktorisation för sinbevakningsorganisation, om denna skall bevaka även dotterbolaget. Ärjustitieministern beredd att vidta förändringar i gällande lagstiftning så attmoderbolagets bevakningsorganisation kan bevaka dotterbolag, utan attauktorisation behövermedges,j de fall där dotterbolagets lokaler Ugger inommoderbolagets eget område? 1983/84:459 av BengtWittbom (m) till arbetsmarknadsministern om studieledighetslagarnasutformning: Studieledighetslagarna vållar fortgående problemför många arbetsgivare. För småföretagen är det ofta omöjligt att kortsiktigtersätta de bortfall som ledighet för studier orsakar. En faktor som görnuvarande regler mer besvärliga än nödvändigt är det begränsade inflytande överstudieledighetens förläggning som tillkommer arbetsgivaren. Menockså på större företag kan ledighet för studier förorsaka störningar, särskiltnär den berör nyckelpersoner i företagens organisationer. harytterligare osäkerhetsmoment börjat uppträda på grund av att antalet s. k.villkorade ledighetsansökningar ökat. Det finns flera exempel på attnyanställda efter anställningen begärt ledighet för långvarigastudier men där de ej hunnit få besked huravida deras ansökningar tillutbildningsanstalterna beviljats eller ej. Företagen måste dock, trots denovissa situationen, enligt gällande lagstiftning, lämna besked huruvida denanställde beviljas ledighet eller ej. Denna situation skapar stora svårigheterför såväl anställda som arbetsgivare. Vilkaåtgärder avser arbetsmarknadsministern att vidta för att undanröja de problemsom den nuvarande utformningen av studieledighetslagarna medför? 1983/84:460av () till utbildningsministern om planerade nedskärningar vidde mindre högskolorna; Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) förberederdrastiska nedskärningar av de mindre högskolorna. Detta rimmar illa med deuttalanden som utbildningsministern gjorde budgetproposition. Därunderströks hur viktiga de mindre högskolorna är i den regionala utvecklingen,liksom deras betydelse för inte minst små och medelstora företag. Detär nödvändigt att göra besparingar. Däremot är det förvånansvärt att debesparingar som UHÄ vill göra är ensidigt inriktade mot de mindre högskolorna. Därför ber jag att tiUutbildningsministern få framställa följande frågor;