prot · G709154 · 1983-12-31 00:00:00 — Men om man studerar vad vi föreslagit i vår motion,vilken föranlett reservationen, finner man att vi framför en lång rad konkretaförslag tiU tänkbara reformer på utveckUngssidan. Vi vill att det skall utgöraett underlag för nämnda översyn. När det gäller det arbete på detta område sompåbörjats inom UHÄ vill jag framhålla att våra önskemål bara tillgodoses i vissutsträckning. Det framgår av vår reservation, vilken jag gissar att IrisMårtensson har läst med stort intresse. Av reservationen framgår klart ochtydUgt att våra önskemål, som sagt, inte är helt tillgodosedda. Vinoterar med tillfredsställelse de insatser som gjorts. Men vi tycker ändå attdet behövs en bredare översyn på det här området. Det önskemålet har föranlettvår reservation. Det här är en oerhört viktig fråga. Det handlar om en hel delpengar och hur dessa skaU användas. Dessutom handlar det om många unga människorsframtid. Därför tycker jag att man kan kosta på sig den bredare översyn som vihar föreslagit. Närdet gäller dataområdet hänvisar och utskottsmajoriteten tillpropositionen om samordnad datapolitik. Jag håller med om att den proposition somden dåvarande mittenregeringen, med som huvudansvarig i dettasammanhang, lade fram var en utmärkt proposition. Den var bra i väldigt mångaavseenden. På det här området går utvecklingen emellertid synnerligen fort. Detär sedan vi behandlade nämnda proposition här i , ochutredningsarbetet skedde för ytterligare någon tid sedan. Det finns såledesanledning att återigen se över utvecklingen på detta område och att beakta vadutvecklingen kan komma att kräva. Det borde man kunna kosta på sig.Dataområdet kommer nämligen att vara ett av de viktigaste områdena i framtiden.Vi får inte låta tågen gå medan vi själva sitter på perrongen och väntar. Vissaanslag till grundläggande högskoleutbildning m. m. Anf.114 (vpk) replik: Jag vill ställa följande fråga tillIris : Är det för magstarkt att uttala sig för att behovet av tekniskutbildning i skall beaktas i det fortsatta arbetet? Är det så att UHÄför i detta avseende är en störte auktoritet än de fackligaorganisationerna, än de politiska partierna osv.? Jag får hänvisa till det somjag räknade upp i mitt inledningsanförande. Eller- för att vara litetpedagogisk med tanke på att det är en utbildningsdebatt - är det bagaren ellerhan som kör ut mjölet som bäst vet vilket brödsom skall bakas? 115 () repUk: Jag skall börja med att kommentera uttalande omdirektantagningskvoten. Jag har redogjort för hur det förhåller sig . Vi är inte på något sätt kategoriska med tanke på vårt sätt att tänka ochvårt handlande. Men, , om man bryter ut en faktor ur ett stortkomplex som detta, vet man inte vad det blir av det hela. Därför anser jag attvi skall låta tillträdesutredningen se över även den här frågan. När det gäller datatekniken kan jag bara säga att vi äreniga om att det är viktigt att högskolans datautbildning uppfyller högtställda krav, främst med hänsyn till den snabba utveckUngen pådataområdet. I en motion som väckt med anledning av kompletteringspropositionenprisas ju regeringen för dess avsikt att öka utbildningsin-satsema idatatekniken. Jagvill ändå påminna om det som är på gång och det som redan har gjorts. Jag anseralltså inte att det behövs någon bredare översyn. Beträffande det arbetepå olika håll som är på gång skall man också samråda med varandra. Jag troralltså säkert att kan se fram emot dessa synpunkter . Vifår vänta och låta dem som arbetar med dessa frågor fortsätta. Beträffandevpk och den tekniska utbildningen: Den yrkestekniska högskoleutbildningen iKarlstad har byggts ut , och i årets Vissaanslag till grundläggande högskoleutbildning m. m. budgetproposition föreslåsytterligare 15 nybörjarplatser. Jag anser att en eventuellt fortsatt utbyggnadfår prövas av regeringen i det årliga budgetarbetet, under fömtsättning attdet finns erforderligt planeringsunderlag. Anf.116 () replik: säger att socialdemokraterna varken är kategoriskt föreller emot en höjning av direktantagningen till när det gäller studerandetill högskolan. Jag tycker att socialdemokratema borde tänka igenom situationenoch höja gränsen . Vi vet ju av erfarenhet - det var en av anledningarna tillatt den aktuella utredningen tillsattes - att det beträffande vissautbildningsvägar är utomordentligt svårt att komma direkt in från gymnasiettill högskolan, därför att kvotema inte räcker till. Sedanvill jag bara till säga: Hon nämnde ingenting om förstärkningenav civilingenjörsutbildningen, ingenting om förlängningen av datologigrenen påmatematikerlinjen och ingenting om vad jag sade om den systemvetenskapligautbildningen. Hennes argument fanns tydligen inte, och de undanflykter som hontidigare kom med har jag alltså klart kunnat vederlägga. Anf.117 () repUk: .. Hert talman! Jag uppfattade inte riktigtIris svar på mina frågor om regionstyrelsema. Jagmåste säga att jag tycker det är en något märklig politik somsocialdemokraterna för: man lägger fram det ena illa genomtänkta besparingsförslagetefter det andra. Lägg ned tandläkamtbildningen i , säger man. Och när detinte går säger man: Lägg ned tandläkarutbildningen i - och det förslagetlyckades man med nöd och näppe få igenom här i , tyvärt. Sedan sägerman: Lägg ned läkarutbildningen i . Dét gick inte, men det var ett försök.Man säger vidare: Lägg ned barnomsorgsutbildningarna i och Borås.Förslagen haglar alltså, illa genomtänkta och sönderkritiserade. Menpå en viss punkt kupar man handen bestämt - det gäller regionstyrelserna.Därför tycker jag att det finns skäl att svara ordentUgt på mina frågor ochtala om för människorna ute på de nedläggningshotäde orterna varför man gördenna prioritering: regionstyrelserna skall behållas till varje pris-utbildningar av hög kvalitet skaU läggas ned. Jag tror att många är.intresserade av ett svar på den frågan. Jagvill vädja till , som en förnuftig företrädare försocialdemokraterna: en diskussion igen med oss andra om en nedläggning avregionstyrelserna. Jag tror att utbildningen och forskningen skulle tjäna pådet. Anf.118 () replik: Vi har delat upp arbetet på det sättet att det är somskall ta upp den frågeställning som har aktuaUserat i tvåomgångar. Om han lugnar sig litet får han säkert svar. 119 (): De yrkestekniska högskoleutbildningarna har funnits . Maninledde med en försöksverksamhet, och därefter har de kommit att byggas ut iallt snabbare takt. I förra årets budgetproposition anfördeutbildningsministern att hon ansåg det vara önskvärt att öka på utbyggnadstakten.Dittills hade det gällt gmpper på 30 - hon ansåg att det var -önskvärtatt bygga ut ännu snabbare. Iårets budgetproposition föreslås inrättande av en ny processindustrien linje.Den verkstadsindustriella linjen i skall få ytterligare 15 platser.Dessutom föreslås införande av en elektronikindustrieli linje. Alltdetta kan tyckas väldigt bra. Man måste här ställa frågan: Finns det ett behovav ökad yrkesteknisk utbildning i landet? Säkert är vi alla överens om attsvaret på den frågan är ja. Vi moderater har ju visat vårt stora intresse föryrkesutbildning, för yrkesteknisk utbildning, inte minst genom det förslag om enutbyggnad av lärlingsutbildningen som vi envetet för fram. Detta kan ju ses somen påbyggnad i det här hänseendet. Sedankommer en annan fråga: I vilken utsträckning vet vi att de utbildningar som nufinns på "YTH-sidan verkligen är bra? Hur vet vi att de utbildningar somnu föreslås verkligen är de som är mest påkallade? Det vimlar ju av förslagfrån många andra små högskolor om införande av just sådana härhögskoleutbildningar. Vihar i det här sammanhanget sagt oss att om det nu finns ett dokumenterat behovav en sådan här yrkesutbildning, finns det en mängd frågetecken somgör det påkallat att stanna upp för att klara ut dessa frågetecken och göra ensamlad utvärdering av den verksamhet som pågått för att sedan ta ettnytt avstamp för en vettig utbyggnad av denna organisation. Dethör till saken att de här speciella, yrkesinriktade utbildningarna intar enmycket oklar ställning inom utbildningsutbudet som sådant. Utbildningar som ärjämförbara till sin karaktär återfinns ibland inom gymnasieskolan och iblandinom högskolan. Det gemensamma är att de i regel löper på mellan två och treterminer. "YTH-utbildningarna är i de allra flesta fall på tre terminer.Det finns alltså gymnasieutbildningar som är av samma längd. Dethär delade huvudmannaskapet är definitivt inte bra. Det gäller att få . tillstånd en översyn, så att vi vet hur vi skall ha det , så att man kansamordna de insatser som görs, inom gymnasieskolans ram och inom högskolansram. Det kan, när man gjort en sådan här utvärdering, naturligtvis ifrågasättasom möjligen YTH-utbildningarna - de yrkestekniska utbildningarna - verkligenskall ligga inom högskolan", eftersom de är så väsensskilda till sinkaraktär jämförda med andra högskoleutbildningar. Vimenar från moderat sida att det är nödvändigt att nu göra en sådan här samladutvärdering. Det måste ske. Vi kan inte bara låta det basa på. Ocksåresultatet av det arbete som har lagts ner av UHÄ bör tas till vara idet här sammanhanget. Vi har också ifrågasatt - och det ligger också i linjemed vår omtanke om lärlingsutbildningen - om man inte skulle kunna återinföranågon typ av mästarvärdighet. Det är med utgångspunkt i den Vissaanslag till grundläggande högskoleutbildning m. m. Vissaanslag till grundläggande högskoleutbildning m. m. samlade utvärderingen somman bör pröva den fortsatta verksamheten. Innan man har utvärderat vad som nusker, innan man har kommit fram till hur man vill ha det anser videt i högsta grad oklokt att bara basa på och bygga ut. Vihade hoppats på en snabb-utvärdering ifrån UHÄ:s sida - eller den myndighet mannu föredrar - för att man därefter snabbt skulle kunna återkomma och lägga uppen ordentUg plan för hur denna utbildning skall organiseras för framtiden. Låtmig emellertid än en gång understryka att behovet av en sådan häryrkesinriktad, yrkesteknisk utbUdning finns - det vet vi. Det har uttalats avbranschorganisationer. Det är helt klart att det finns ett behov. Veterligenbehöver inte heller alltför många gå arbetslösa som kommit in på den här Unjen.Vi vet emellertid inte exakt hur det blir om man bara kör på. Manhar kört på i andra hänseenden inom utbildningssektorn. Och vi vet att det går en mängd tandläkare, läkare och andra arbetslösa. Det finns fullt uppmed arbetslösa som är utbildade för den offentUga förvaltningens yrken. Vi villinte att det skall upprepas. Alltså:Ingen utbyggnad innan man blir på det klara med vad man verkligen vill och hargjort en vettig utvärdering. Därmed,hert talman, ber jag att få yrka bifall till reservationerna 12 och 16. 120 (vpk) repUk: När man hör uttala sig i den här frågan får man enbestämd känsla av att han trampar vatten. Han talar om mästarvärdighet. Detfinns redan en form av mästarvärdighet, bl. a. inom en del av de utbildningarsom återfinns i "YTH. Skillnaden är, , att elevema erhållerdenna mästarvärdighet när de kommer ut i det praktiska yrkeslivet. Jagkan inte förstå vad det skulle finnas för frågetecken kring exempelvis inrättandetav en verkstadsindustrilinje med inriktning på drift- och underhållsteknik iKarlstad. Som skäl för en sådan kan bl. a. anföras de stora kapitalmängder somhar investerats i maskiner och byggnader inom verkstadsindustrin. BirgerHagård säger att det finns många frågetecken, men han var dålig på att geexempel på sådana. BirgerHagård säger också att vi skall ha en vettig utbyggnad av YTH-utbildningarna.Vad är det som är ovettigt , ? Anf.121 () replik: Mästarvärdighet är inte en fråga för utbildningsmyndigheten. reservation 12 behandlade processindustrilinjen är en "YTH-utbildningsom har föregåtts av ett omfattande utrednings- och planeringsarbete iVästernorrlands län. Jag känner till det. Och det finns ett markant behov inomindustrin av ett ökat kunnande på processområdet. Den snabba utvecklingen påelektronikens område och elektronikens ökade betydelse är ettfaktum, som vi har tagit fasta på. Därför tillstyrker vi attelektronikutbildning skaU få inrättas från . Anf.122 () repUk: Både det som framförs av och av låterbehjärtansvärt. Men om man anser att den utbildning som finns är full medfrågetecken och att man vill försöka klara ut hur man skall ha det ,måste man hejda sig någonstans, innan man går vidare. Detär förvånande, , att inte socialdemokraterna - som tidigare barahar basat på - vill stanna upp för att klara ut hur man skall ha det iframtiden i denna fråga. Annars är man hur angelägen som helst om att stannaupp - på områden där det verkligen har förekommit utredningar av olika slag ochdär man skulle kunna gå direkt tiU handling. Men på detta område har vi alltsåhaft en försöksverksamhet, som aldrig någonsin har blivit utvärderad. BjörnSamuelson efterlyser frågetecken. Jag skall än en gång upprepa för honom vadjag sagt. Detkan väl inte vara bra att vi har ett delat huvudmannaskap, att vi å ena sidanhar gymnasieskolan, som anordnar en rad olika utbildningar, som är jämförbaramed dem som å andra sidan finns inom högskoleorganisationen? År det bra att denhär utbildningen över huvud taget finns inom högskoleorganisationen? Det vet vi ingenting om. Är den utbildning vi nu ordnar den mestadekvata? Det vet vi inte heller något om. Somjag fömt har sagt framförs också en mängd krav från olika håll i landet påolika typer av utbildning. Men i vilken ordning skall man ta dessa? Vilka är demest angelägna? År inte detta frågeteckentillräckligt, så vet inte jag vad jag skall säga. Jag skulle också viljaanföra något om mästarvärdigheten. Mästarvärdighetenär naturligtvis en detalj i sammanhanget men en inte alldeles betydelselösdetalj trots allt. Att kunna kröna färdigheten inom ett område med just dengamla anrika hantverkstiteln mästare är någonting som säkert skulle kunna bidratill att öka intresset för sådan här utbildning. OmBjörn kan ge mig en ordentUg information om hur det står till i oUkadetaljer, skall jag gärna ta till mig den informationen. Han säger attmästarvärdigheten finns inom en del av "YTH-utbildningen, men sedan sägerhan att den blir aktuell senare i det praktiska yrkeslivet. Här skulle man hursom helst kunna uppnå någon form av enhetlighet i sammanhanget. Det vore inteomöjligt att föra in mästarvärdigheten. Vadsom nu beslutas, , behöver inte vara någonting som består förall evighet framöver. Om mästarvärdigheten, som säger tillskillnad från , inte skulle vara någonting för"YTH-utbildningen, är den dock någonting som man kan skapa om man såönskar. Vissaanslag till grundläggande högskoleutbildning m. m. Underdetta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 10Riksdagens protokoll 1983/84:153-154 Vissaanslag till grundläggande högskoleutbildning m. m. 123 (vpk) repUk: När det gäller mästarvärdigheten kanske jag inte uttryckte migtillräckUgt klart. Jag delar uppfattning att mästarvärdighetenblir aktuell, när man har skaffat sig mer praktik och varit verksam i sitt yrkeen . Då kan man få någon form av mästarvärdighet. Man kan t. ex.utnämnas till maskinmästare i yrket. Jagkan inte låta bh att misstänka att egentligen vill ta resurser frånde mindre högskolorna och ge till de större. Vad sade i sittinledningsanförande? Jo, att det vimlar av förslag från de små högskoloma. Anf.124 () repUk: Kan vi inte enas om att de minskningar på angivna linjer sommoderaterna .föreslår bör anstå till dess det finns säkrare indikationerbeträffande både efterfrågan på utbildningsplatser och arbetsmarknadssituationen?F. ö. ankommer det på UHÄ att vid behov föreslå åtgärder. Anf.125 () replik: Vi kan nog, och , komma överens om nären mästarvärdighet skall utdelas. Jag tror att det alldeles säkert är en sådanfråga som kan ut, bara vi blir eniga om att det är bra attmästarvärdigheten finns och att den kan komma såsom ett påbröd efter engenomgången utbildning, när man har varit ute i det praktiska yrkeslivet ettantal år. Det centrala är att vi får tillbaka den gamla känslan för vad detbetyder att kunna ett yrke eller ett hantverk ordentUgt. Detär inte fråga om att ta från de mindre högskolorna. Här är det i första handfråga om att stanna upp och se hur man skall ha det i framtiden.Utbildningsministern har förklarat att denna utbildning skall öka i accelereradtakt utan att man har gjort klart för sig hur den skall öka, var den skall ökaoch vad ökningen skall syfta till. Vi anser att det nu är dags att angefärdriktningen för framtiden. Detavgörande blir vad man kommer fram till när det gäller hur denna utbildningskall organiseras. Det är ett dubbelt huvudmannaskap. Det råder oro.Utbildningsutbudet är blandat. Här gäller det att skapa en viss ordning,klarhet och reda för framtiden. Detta eftersträvar vi. måste man,även om det kan vara impopulärt, slå till bromsarna och säga: Stanna upp ochtänk efter innan vi går vidare. 126 (): När jag såg talmansbytet tänkte jag att det var tur att satt talman när höll sitt inlägg. Han talade omhålkakor och det var väl en dialektal historia jag förstod litet av, för skogenförbinder med övriga delar av . Jagkan instämma med att man bör ha samma barmhärtig-hetsinställningsom han och försöka korta av inläggen något i denna sena timme. Men jag kaninte underlåta att till säga: Varför läsa innantill det särskildayttrande som finns i betänkandet? Vi övriga riksdagskolleger, , kansäkert läsa själva. Det är möjligt att man söker någon politisk vinst, men jagskulle vilja vädja ur barmhärtighetssynpunkt att vi försöker korta av vårainlägg och inte läser innantill vad vi skrivit i trycket i varje fall. Detbetänkande vi nu behandlar tar som sagts upp en rad förslag rörandehögskolan och forskningen. Av antalet reservationer som avgetts tillbetänkandet uppstår lätt misstanken att det råder mycken och djup oenighetkring de frågor som berörs. Jag vill inledningsvis betona att så inte ärfallet. Meningsskillnaderna består mest av ytterligare påslag avintagningsplatser i en del utbildningar, samt i några reservationer begäran omöversyn och utvärderingar av nu befintiigt utbildningsinnehåll. Dåmin partikamrat berörde ett antal reservationer som finns ibetänkandet, skall jag begränsa mig till några av de kvarvarande. Jagskall först ta upp frågan om regionstyrelserna. Det har blivit litet besvärligtmed debattordningen. Vi hade anmält att vi ville komma efter varandra, IrisMårtensson och jag. Då hade vi klarat av alla reservationer på en gång. Men nukom emellan och då har det blivit så här. Förstden gemensamma reservationen från moderater och folkpartister om avveckling avregionstyrelserna. Jag instämmer med om regionstyrelsernas viktoch betydelse i en decentraliserad högskoleutbildning. Det hoppas jagåtminstone vill ha. Vi måste på något sätt ha enadministration. Vi måste ha någon form av organ för regionalt samband och någonsom knyter samman detta arbete. Om det skall vara regionstyrelser ellernågonting liknande får vi väl diskutera . Reservanternatalar om besparingar och avbyråkratisering av högskoleväsendet. Duellen mellanRune och var dock avslöjande. Vi fick åtminstone klart föross vad vill i detta sammanhang och att man inte alls ärintresserad av de mindre högskolorna och deras UtveckUng. Den frågan har junyUgen behandlats i ett annat av våra betänkanden, nämligen 1983/84:10 därriksdagen fastslog att regionstyrelserna har spelat och fortfarande spelar enviktig roll när det gäller att finna nya former för samverkan mellan olikaregionala organ. Manresonerar som om man skulle spara in alla administrationsmiljonerna det skuUeinnebära att avveckla regionstyrelserna. Men det måste ju finnas någon annansom gör åtminstone en del av jobbet i varje faU. Jagtycker att det är litet av demagogi när påstår att viegentligen inte skulle behöva spara in några utbildningsplatser alls om viavvecklade regionstyrelserna. Jag vill fastslå att det utan tvivel är tillgagn, främst för de högskolor som är under upp- och utbyggnad, attvi har regionstyrelserna kvar . Sedan får vi diskutera vilka former viskall ha för samordningsverksamheten . Det kanske blir någontingannat. Men någon form av organ måste man ha på detta område. Dessutom avserregeringen att återkomma i fråga om regionstyrelsernas framtidaarbetsuppgifter. Det sägs ju i propositionen. Då frågan är under beredning,finns det inget skäl att nu ändra på tidigare ställningstaganden. Vissaanslag till grundläggande högskoleutbildning m.m. Vissaanslag till grundläggande högskoleutbildning m. m. jag avslag på reservation4. Detär en annan samlad borgerlig reservation som jag viU ta upp, nämligenreservation 5. Det som där berörs har diskuterats här. Jag troratt det var som ifrågasatte om det var ett misstag av densocialdemokratiska majoriteten att inte öka antalet intagningsplatser påarbetsterapiutbildningen. Varför låta det bU "ett lågvattensmärke"?Pär har väl bättre argument. Det är inget misstag. UHÄ har i sinanslagsframställning tagit del av vad och regionstyrelsenför högskolor har sagt, nämligen att man har velat ha en dubbleringav fördjupningskursen i sjukgymnastik och bedömt detta vara särskUt angeläget.Utskottet har också tyckt så. Men det finns inga motsvarande förslag redovisadenär det gäller fördjupningskursen i arbetsterapi. Motionärernahar anfört att några ökade kostnader inte skall uppstå om förslaget genomförs.Vi i utskottsmajoriteten ställer oss tveksamma till ett sådant påstående. Omvåra ekonomiska resurser hade varit bättre, skuUe frågan kanske ha kunnat fåsin lösning genom ett positivt beslut. Men har vi haft att välja, ochvi har stannat för att föreslå inrättandet av en fördjupningskurs isjukgymnastikutbildningen. Vi är inte beredda att föreslå inrättandet av den avmotionärerna föreslagna fördjupningskursen i arbetsterapi. Därmed yrkar jagavslag på reservation 5. Utskottsmajoritetentillstyrker förslaget om 1,3 milj. kr. för kvalitetshöjande åtgärder inomcivUingenjörsutbildningen. Men nöjer sig inte med detta, utan spärpå ytterligare i sin reservation 9. Jag yrkar kort och gott avslag på denreservationen med hänvisning till att det är ett gott tillskott som föreslås avutskottsmajoriteten. Centemföreslår i sin reservation 10 att en samhällsplanerarlinje inrättas den 1 juli1984. Utskottsmajoriteten menar att det är en angelägen utbildning. Men då detekonomiska läget är som det är, tycker vi att frågan bör och får prövas ianslutning till det kommande budgetarbetet. Det är én sund och god princip attarbeta efter. Därmed yrkar jag avslag på reservation 10. ModeratasamUngspartiet utger sig ofta för att vara "sparare" och värnare avsamhällsekonomin, som om andra partier inte skulle vara det. Ofta får vi hörauttryck som: Vi moderater vill spara mera än regeringen. Därför måste man meden lätt höjning av ögonbrynen fråga sig om det är slut på sparivern när man hörRune räkna upp var han vUl ha påslag. Så är fallet med förslaget om enfyraårig datologgren inom matematikutbildningen. Motionärerna vill anvisaytterligare medel. Det finns redan nu möjlighet att inrätta den av motionärernaföreslagna fyraåriga datologgrenen. När det gäller medelsanvisningen tyckerutskottsmajoriteten att om det nu är så angeläget får frågan om en framtidaförstärkning prövas i regeringens årliga budgetarbete. Därför yrkar jag avslagpå reservation 11. Ettannat, näraliggande område berörs i den gemensamma borgerliga reservationen 19rörande den systemvetenskapUga Unjens längd och organisation.Utbildningsministern och motionärerna är ju eniga om att det är viktigt att göra en insatsför att förbättra denna utbildning. Men den - ekonomiska situationen är i daginte sådan att det är möjligt att förverkliga denna på sätt som föreslagits imotionerna och reservationen. Därför yrkar jag avslag. Reservationerna20 av och 21 av och folkpartisterna, som rör planeringsramarnaoch resursförstärkning för ekonom- och juristlinjerna, är båda exempel på vadjag inledningsvis nämnde om påspädning - inte så mycket innovationer.Utskottsmajoritetens förslag överensstämmer väl med UHÄ:s beräkningar omefterfrågan på arbetsmarknaden när det gäller ekonomlinjen.