prot · G70948 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:48 Förhandlingarna leddes till en början av tredje vicetalmannen. 1 § Justerades protokollet för den 7innevarande månad. 2 § Föredrogs och hänvisades Motion 1983/84:272till jordbruksutskottet 3 § Föredrogs men bordlades återSkatteutskottets betänkande 1983/84:13 betänkanden /84:10och 11 betänkanden /84:8 och 9 Jordbruksutskottetsbetänkande /84:14 4 § Föredrogs Finansutskottetsbetänkande 1983/84:17 Tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /84 inom verksamhetsområde(prop. 1983/84:25 delvis) 1983/84:9 Tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /84 (prop. 1983/84:25 delvis) 1983/84:17 Tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /84 (prop. 1983/84:25 delvis) 1983/84:7 Ändring i tullagen (prop. 1983/84:56) 1983/84:16Ändring i lagen (1929:405) med vissa föreskrifter angående tillämpningenhär i riket av svensk-norska vattenrättskonventionen av den 1983/84:53) Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. 5 § Fortsattes behandlingen av finansutskottetsbetänkanden /84:15 och 18, skatteutskottets betänkande 1983/84:12,socialförsäkringsutskottets betänkanden /84:10 och 11, utrikesutskottetsbetänkande /84:8, försvarsutskottets betänkanden /84:7 och 8,kulturutskottets betänkande 1983/84:8, utbildningsutskottets betänkande1983/84:7, trafikutskottets betänkande 1983/84:6, jordbruksutskottetsbetänkande /84:15, närings-utskottets betänkande 1983/84:8 samtbostadsutskottets betänkande 1983/ 84:12 (forts, från prot. 1 TREDJE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debattera kulturutskottetsbetänkande 8 om utgiftsbegränsningar på område. 2 (): Moderna massmedia har under de senastedecennierna i ökad utsträckning tagits i anspråk för utbildningsändamål.Elevernas tillgång till ljud och bild förbättrar inlärningssituationen. Radiooch TV har blivit oundgängliga hjälpmedel för allt slags undervisning. För mänga skolor, särskilt i glesbygden, fungerar ljud-och bildinslag som alternativ till tryckta läromedel enligt läroplanens modellför ett vidgat läromedelsbegrepp. För språkundervisningen har ljudband storbetydelse. Uppräkningen skulle kunna fortsätta. När nu behandlar kulturutskottets betänkande nr8 om utgiftsbegränsningar på område finns det skäl att påpekaatt värdet av utbildningsprogrammen inte ifrågasatts. Såväl propositionen ochmotioner väckta med anledning av denna som alla de brev och besök somutskottet mottagit understryker värdet av skolprogram i radio och TV. Kravet på tidigare besparingar har drabbat också , som /82 ålagts tvåprocentiganedskärningar samt därtill ytterligare rationaliseringar förorsakade av densvenska devalveringen. Situationen är nu sådan att några störreutgiftsminskningar knappast kan åstadkommas utan att verksamheten och/ellerorganisationen förändras, varvid man särskilt måste beakta kravet pä rationellproduktion och organisation. I besparingspropositionen föreslås att de 120 miljoner somnu belastar statsbudgeten upphör som särskilt anslag och att gesi uppdragatt i anslagsframställningen /86 redovisa en besparing på 50 milj. kr.utöver de rationaliseringskrav som tidigare ålagts koncernen.Utbildningsradions verksamhet bör bekostas av avgiftsmedel, innebärande enförstärkning av rundradiofonden med 70 milj. kr. Enligt propositionen kanutbildningsradions produktion delas upp i dels läromedelsproduktion påkassetter, dels programproduktion för etersändning, som bör bli en naturlig delav koncernens ordinarie programverksamhet. Med andra ord: Utbildningsradionskall upphöra. Det ligger, vill jag parentetiskt säga, nära till handsatt erinra sig debatten om utbildningsradion vid omorganisationen av . Då ville socialdemokraterna nödvändigt att utbildningsradionskulle utformas efter TRU:s förslag, som ett helt självständigt bolag. har kostnader för denavgiftsfinansierade verksamheten som uppgår till . Vimoderater, liksom andra i utskottet, anser att de besparingar som skall görasbör tas ut på hela radiokoncernen och inte uteslutande på utbildningsradion. Engiven utgångspunkt för arbetet med att genomföra besparingen bör vara att sökafå till stånd rationella lösningar och samarbete mellan de olika bolagen, t.ex. beträffande utnyttjandet av de tekniska resurserna - där brister det f. n.åtskilligt. Vi kan konstatera med hur mycket mindre personal och mindreutrustning lokalbolagen ofta arbetar utan att deras produktion ikvalitetshänseende står efter andra program. Men vi moderater i utskottet gårett steg längre än socialdemokraterna. Vi vill nämligen inte gå med på enlicenshöjning, som blir en följd av förstärkningen av rundradiofonden. Vi inser - med all rätt - att med den fortgåendekostnadsökningen för programproduktion kan inte samhället räkna med attfortsätta att finansiera denna programproduktion med ständigt ökandelicensavgifter. måste vi säga stopp. Någon kan då bemöta oss med argumentet att vi i övrigtanser avgiftsfinansiering vara en riktig princip för utnyttjande av samhälletstjänster. Ja, men det gäller - och det är betydelsefullt - i de fall sommedborgaren kan avstå från att utnyttja tjänsterna i fråga. måste viräkna med att TV-licensavgifterna med några få undantag drabbar alla familjeroch därmed kan jämställas med en obligatorisk avgift. Den bör inte ständigthöjas, när det finns möjlighet till nya finansieringsformer för radio- ochTV-produktion. Vi moderater anser därför att måste satsa på enförsöksverksamhet med reklam i TV. En sådan försöksverksamhet skulle kunnamedföra att licensen inte behövde höjas för att inbringa de resterande 70 milj.kr. Man kanske skall erinra sig att färg-TV-licensen sedan1977 har höjts från . , vilket blir den nya avgiftenom majoritetens förslag går igenom. Även om jag i första hand talar för demoderata ledamöternas reservationer nr 1 och 3, till vilka jag yrkar bifall,måste jag ställa mig frågan hur splittrade socialdemokraterna egentligen är närdet gäller utbildningsradions framtida verksamhet. Först lägger kulturministern fram ett förslag i propositionen som i praktikeninnebär att utbildningsradion upphör som fristående enhet. Utbildningsprogramskall produceras på kassett och inköpas av kommunerna att användas iundervisningen. skickar propositionen till utbildningsutskottetför yttrande och får ett sådant, i vilket och socialdemokraternahar enat sig om majoritetsskrivningen. Enligt denna bör det ges garantier föratt etersändning av utbildningsprogram för de olika skolformerna sker i vissomfattning, medan kassettdistribution bör användas när detta är mer praktiskt.Yttrandet utgår från att förändringar kan komma att ske i vad gällerutbildningsradions organisation och verksamhet och uttrycker inte explicit attinte utbildningsradion kan komma att drabbas hårdare än andra bolag inomkoncernen av de förordade besparingarna. socialdemokratiskaledamöter binder emellertid upp betydligt hårdaregenom att klart ange att utbildningsradion inte bör belastas med högrebesparingskrav än koncernen i övrigt. Här finns med andra ord tre olikauppfattningar. Man ställer sig osökt frågan hur de socialdemokratiskaledamöterna i kulturutskottet så kan misstro sin egen kulturminister att deinte tror att departementet före framläggandet av propositionen undersökt varbesparingar kan göras. I och med att man klart säger ut att utbildningsradioninte får drabbas hårdare än koncernen i övrigt slår man faktiskt fast attendast 120 tvåtusendelar - eller - av besparingarna får falla påutbildningsradion. Kulturministern hade föreslagit . Jag vill ge desocialdemokratiska ledamöterna i utbildningsutskottet en eloge för att de insåghur orimligt ett sådant yrkande är. Vi moderater har i våra reservationer utgåttfrån att nödvändiga förändringar av utbildningsradions verksamhet ochorganisation kan behöva göras. För oss har det varit viktigt att slå fastbetydelsen av de etersända programmen för ungdomsskolan och att garantera attde inte får gå förlorade. Därmed kommer också AV-centralerna att bestå ocheleverna garanteras ett rimligt utbud av etersända program. I övrigt lämnar vifältet fritt för att komma med förslag på förändringar somskall föreläggas . Jag upprepar mitt yrkande om bifall tillreservationerna nr 1 och 3 i kulturutskottets betänkande nr 8. 3 (): har haft att behandlaförslaget i regeringens s. k. förtida budgetproposition om vissa besparingarinom och i anslutning därtill väckta motioner. Redan från början vill jag framhålla att detta regeringensförslag väckt stort intresse - men i förening med betydande oro och t. o. m.förstämning på många håll. Därom vittnar den pressdiskussion som förekommit ochde många uppvaktningarna inför och skrivelserna till utskottet. Det är tungaavnämarorganisationer som har hört av sig. Bland dem kan nämnasHandikappförbundets centralkommitté. , Förbundet motläs- och skrivsvårigheter och . andra harpå olika sätt reagerat mot att regeringens sparförslag så ensidigt harinriktats mot utbildningsradion och, drastiskt uttryckt, slakten på denna idess nuvarande form och organisation. Att, som regeringen gör, inrikta hela besparingen inomradionkoncernen på 50 milj. kr. på utbildningsradion, vars verksamhet kostar ca120 miljoner, innebär en stor förändring och en begränsning avutbildningsradions verksamhet och självständiga roll. Därtill kommer attavtalet med staten utgår först , medan besparingarna avsesgälla /86. Från har vi i en partimotion accepteratbesparingen på 50 miljoner men föreslagit att denna skall läggas ut på helakoncernen. Vi har däremot yrkat avslag på propositionens förslag beträffandeutbildningsradion och krävt ett nytt förslag i denna del. I en motion från och har Jan-ErikWikström och jag med ett förstahands yrkande om avslag på propositionen i andrahand yrkat att skulle ges i uppdrag att - utöver tidigarebesparingskrav - i anslagsframställningen /86 redovisa en besparing på50 miljoner och att hos regeringen skulle anhålla att Radioges i uppdrag att inför avtalsperiodens slut framlägga förslag omutbildningsradions verksamhetsformer. Förslaget skulle utgå ifrån attutbildningsradion behålls i en samlad organisation och att denna organisationgaranteras egen sändningsrätt. Från de i dessa motioner redovisade utgångspunkterna ärdet glädjande att en bred majoritet i utskottet nu ställer upp bakom förslagetatt undersöka även andra lösningar än propositionens hur verksamheten medutbildningsprogram lämpligen bör organiseras inför statsmakternas ställningstagandetill denna verksamhets omfattning och inriktning. Utskottet understryker att synpunkter från speciellamålgrupper bör uppmärksammas. Detta är självfallet angeläget, och det ärnaturligt. Eventuella förändringar som t. ex. fördyrar kommunernas förmedlingav program och kommunernas verksamhet vid AV-centralerna måste noga beaktasliksom direktmottagningens värde för speciellt utsatta grupper. Även om utskottets skrivning i sin helhet innebär enordentlig öppning i linje med vad och förordat har vi fråncenterns sida i ett särskilt yttrande - liksom man har gjort i den avvikandemening som anförts i utbildningsutskottets yttrande - markerat attkulturutskottet borde tydligare än vad som sker ge uttryck för värdet av attäven vid organisatoriska förändringar behålla en sammanhållen utbildningsradiomed egen sändningsrätt. När det gäller investeringar för utbildningsradion anservi att det bör vara självklart att även då en översyn sker avutbildningsradions verksamhet sådana investeringar görs som är nödvändiga föratt verksamheten skall kunna bedrivas rationellt och som är motiverade medhänsyn till arbetsmiljön. Jag yrkar bifall till reservation nr 4. 4JAN-ERIK (): Det är svårt att spara pengar. Det vet allavi som i regeringsställning har gjort försök. Den här gången försökteregeringen och kulturministern att åstadkomma en enkel lösning som skulle geett betydande belopp - det rörde sig om 50 milj. kr. Man skulle "klyva"utbildningsradion eller halvera dess verksamhet. Det var ett illa genomtänktoch till sina konsekvenser förödande förslag. Det måste ha tillkommit i hastigtmod eller i sista stund. Mot detta reagerade föräldrar, elever, lärare - ja, allasom över huvud taget känner till utbildningsradions verksamhet. Mot dettareagerade naturligtvis också företrädare för . Det harju varit praxis att besparingsarbete inom skall bedrivas på detsättet att man anger en ram, inom vilken sedan självföreslår former för verksamheten. Vid utfrågning i utskottet sade ocksåverkställande direktören i att man inom företagetsjälvfallet föredrog en sådan besparingsprincip. Jag vill gärna ge en eloge till socialdemokraterna ikulturutskottet, som insåg att den modell som propositionen föreslog inteskulle fungera. Därför har man varit beredd till en uppgörelse som innebär attbesparingskravet nu läggs på koncernen i dess helhet. Man kan säga att utbildningsradion, som för en månad sedansåg sin framtida existens allvarligt hotad, nu står starkare än föreattentatet, därför att utskottet nu säger att besparingskravet skall tillämpasså, att utbildningsradion behandlas på samma sätt som övriga delar av koncernenoch inte belastas med högre besparingskrav. Attentatet mot utbildningsradionhar alltså avvärjts, och jag tror att det finns anledning att glädja sig överdet. Men någrafrågor kvarstår ändå. Behövs utbildningsradion som en särskild enhet? Jag tillhördem som tror det. Jag har svårt att tro att man inom koncernen med en allmänhänvisning till ljudradions och televisionens ansvar skulle få ett såkvalificerat utbud av utbildningsprogram som man har. Det är fråga om enhögt specialiserad verksamhet och enligt min mening mycket bra program. Jag harsvårt att tro att man med hänvisning till radions allmänna folkbildnings- ellerbildningsansvar skulle kunna upprätthålla nuvarande produktion. Nästa fråga är om koncernen orkar med en besparing på ytterligare50 miljoner. Jag vill gärna säga att jag tror att det kommer att stöta påsvårigheter. Man bedriver en personalintensiv verksamhet, och besparingenkommer att bli en belastning för företaget. Men jag tror ändå att den med klokplanering och framförhållning är möjlig att genomföra. Jag tror att det ärviktigt att vi upprätthåller respekten för integritet och sertill att radion själv får ta initiativ till hur ett sådant besparingsarbeteskall kunna genomföras. Det är i stort sett enighet i utskottet. Jag har ansettmig ha anledning att reservera mig på en punkt, nämligen närdet gällerinvesteringar för att kunna bedriva utbildningsradions verksamhet - framförallt i lokalerna i - på ett rationellt sätt och så att arbetsmiljönuppfyller åtminstone minimala Jagtror inte att detta är möjligt enligt den modell som utskottsmajoritetenförordar, och jag har därför tillsammans med några andra reserverat mig för skall få disponera de medel som rik.sdagen har anvisat förinvesteringar. Med anledning av vad utskottets ordförandesade här skulle jag vilja fråga om jag uppfattat hennes och moderatasamlingspartiets ståndpunkt korrekt. Säger alltså moderata samlingspartiet jatill avgiftsfinansiering? Eller säger man nej till varje framtidaavgiftshöjning, utan att över huvud taget pröva den frågan vid varje enskilttillfälle? Eller gäller detta nej när vi inte tar upp den frågan?Innebär moderata samlingspartiets reservationer att man faktiskt ställer ettextra besparingskrav på på 120 milj. Det skullevara bra om utskottets ordförande ville bringa klarhet på dessa punkter. 5INGRID () replik: Det är riktigt att jag måste replikera direktpå fråga. Det var egentligen två frågor . Den första var om vi säger nej till all framtida höjning av licensen.Det är naturligtvis omöjligt för mig att svara på den frågan. Vad vi däremotsäger är att en sådan höjning inte skall ske, innan man har prövat nya formerav finansiering. Vi kan konstatera att man i många länder runt om ivärlden, och det vet lika väl som jag, tillämpar enkombination av olika finansieringsformer. Det finns avgiftsfinansiering,betal-TV, reklam-TV, osv. Därför är det naturligtvis helt omöjligt för mig attbinda mig i den frågan. Beträffande frågan om vi går med på ett ytterligarebesparingskrav på 120 milj. blir svaret nej. Vi har biträtt förslaget om de 50miljonerna. Däremot anser vi att man för de övriga 70 miljonerna, som ickeskall finansieras genom en avgiftshöjning, i första hand skall pröva nyafinansieringsformer. Jag är fullständigt medveten om att en försöksverksamhetmed reklam i TV kanske bara ger 40 eller 50 milj. kr. under det första året.All right, då innebär vårt förslag en ytterligare besparing på 20 milj. kr. 6 () replik: Jag har väl litet svårt att fatta, men jagtycker inte att läget blev så värst mycket klarare genom . Jag tolkar inlägg på ett sådant sätt att det hon defacto menar är att moderata samlingspartiet säger ja till principen omavgiftsfinansiering, men säger nej till höjning av licensen. Det betyder har accepterat ett besparingskrav på 120 milj. kr., medan majoriteten iutskottet säger att vi tror att med viss möda skall klara ettbesparingskrav på 50 milj. kr. utöver de som man har ålagts attspara in. och moderata samlingspartiet menar att man nu skall tillämpaett extra besparingskrav på 120 milj. ; på något annat sätt kan jag intetolka vad har sagt. 7 () replik: I så fall uppmanar jag attläsa mitt första anförande när protokollet kommer. 8 () replik: Självfallet skall jag göra det, men det vorenaturligtvis lättare om utskottets ordförande ville klarlägga moderatasamlingspartiets ståndpunkt. Jag kan inte se annat än att man på denna punkttalar med dubbel tunga. 9 EVAHJELMSTRÖM (vpk): Att utbildningsradion är en ovärderligtillgång inte bara i utbildningssammanhang utan också i mediasammanhang ärotvetydigt, och det verkar vi alla vara överens om. Låt mig därför uttrycka mintillfredsställelse med att utbildningsradions existens t. v. har räddats. Ånyohar, som sade, ett attentat riktat mot UR avvärjts. Vi ärmånga som minns förra årets försök att spara på UR:s lokalkostnader. Protesterna mot regeringens förslag har också varit många.Karl tog upp dem: , hem och skola har med eftertryck sagtifrån liksom många lärare, såväl språklärare som invandrarlärare. Till störstadelen går kulturutskottet mot propositionen, och det tycker vi är utmärkt.Helt nöjda är vi emellertid inte, och jag återkommer till anledningen till det. Men låt mig först ta upp den fråga som redan har berörts idiskussionen, nämligen det sätt på vilket regeringen lägger fram sina förslagoch hur samarbetet mellan i detta fall UR och och regeringen hargått till. Vi tycker att det är beklämmande att se att socialdemokraterna i sinbesparingsiver frångår alla rimliga krav på information, diskussion ochsamarbete, något som borde prägla en ansvarsmedveten politik. Man har inteminst fått ett intryck av en politik präglad avhastverk, undfallenhet för en konservativ ekonomisk ideologi och en ovilja attlyssna som är beklaglig. Från det att regeringen hade informerat de närmastberörda till det att den lade fram sitt förslag gick det . Men sedan till den andra frågan, kanske huvudfrågan,nämligen besparingskravet. I vår mediapolitiska motion skriver vi: I detmarknadsekonomiska träsk med hänsynslös spekulation i fördomar och i våld somvi kan se framför oss och som vi redan nu har en början till på videomarknadenkan och måste radio och TV, brukade som media i allmänhetens tjänst, spela enmycket viktig roll som motkraft. Men detta förutsätter resurser. Vi kan redan nu se framföross en utarmning av programverksamheten vid bolag som helhet.Hatte beskrev detta i . Hansade där att fortsätter denna utveckling kommer den svenska televisionen attservera ännu fler nöjesmagasin som smickrar kändisar, visar exotiska maträtter,provar utsökta viner och ställer horoskop. Mysigheten, skrev han. flummighetenoch smickret kommer att överrösta den lågmälda men engagerade pedagogiken i deseriösa programmen om verkligheten utanför. Det är detta vi vill undvika, och vi ifrågasätter om detverkligen går att spara på det sätt som man nu har ålagt koncernen att göra. Vihar tagit upp andra finansieringsalternativ, dock inte de sommoderata samlingspartiet fört fram om reklam-TV och betal-TV som vi ärbestämda motståndare till. Vi har diskuterat olika former av att lägga skattpå elektronik och liknande. Man måste pröva den typen av vägar med bibehållandeav och integritet. Men dessa förslag har avvisats, och idagens läge tror vi inte att ytterligare besparingar är möjliga om vi inteskall få den utveckling som jag tidigare pekade på och som togupp. Vi motsätter oss alltså kravet på besparingar på 50 milj.kr. och vill i stället att skall kunna lägga fram förslag om enbättre programverksamhet med bibehållna resurser. Vi har senast fått osstillsänt ett uttalande från Radio-koncernens där man tar uppjust de här frågorna och ifrågasätter hur politikerna å ena sidan kan åläggadem som gör programmen större ambitionskrav och å andra sidan ständigt skäraner på resurserna. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillreservationerna 2 och 4. Reservation 4 gäller det som var innepå, nämligen de s. k. Stockholmspengarna. Vi tycker att det är orimligt attriksdagen först fattar beslut om att bevilja 25 miljoner i investeringar föratt därefter helt gå emot och stoppa pengarna. I synnerhetom man har sett Stocksundslokalerna förefaller detta helt orimligt. I vår motion ställer vi krav på att alla pengar skall varatillgängliga för investeringar för UR. Men vi ansluter oss nu till folkpartietoch och anser att UR skall kunna göra sådana investeringar som ärmotiverade av arbetsmiljöhänsyn. Vi vet ju att det är nödvändigt. 10ING-MARIE (): Den offentliga sektorn är verkligen välförankrad bland medborgarna i . Så fort någon del av verksamheten berörsav förslag till förändringar eller besparingar, rycker olika grupper ut tillförsvar och pirotesterar. Det är bra. Det visar att människor uppskattar ochvärdesätter samhällets tjänster. Vid utarbetandet av kulturutskottets betänkande 1983/84:8har vi uppnått en mycket bred politisk enighet. Det är när det gällerbesparingskraven som de två ytterlighetspartierna fronderar åt var sitt håll. Vpk vägrar att acceptera den föreslagna besparingen överhuvud taget och ställer sig vid sidan om alla ekonomiska resonemang. Det ärlätt att säga tulipan och ros. vill, liksom utskottsmajoriteten, spara deföreslagna 50 miljonerna, men dessutom vill de spara ytterligare 70 miljonergenom att inte acceptera ett ökat uttag ur rundradiofonden. Som vanligtupprepas förslaget om en försöksverksamhet med reklaminslag i TV-sändningarnasom intäkts- Videbatterade denna fråga ganska ingående här i kammaren. motiv för reklam i TV är möjligheterna attden vägen finansiera kostnader. Reklam i TV är alltså inteprimärt ett tittarintresse eller ett konsumentbehov. Det är inte sä att vi harbrist på reklam, snarare är utbudet mer än tillfredsställande. Men även reklamkostnader måste betalas. Konsumenten fårdet inbakat i priset på varan. De sammantagna utgifterna för konsumenten blirinte mindre om kostnader skulle täckas av reklam. Varför kaninte principen att varje verksamhet skall bära sina egna kostnader i stället fåvara vägledande också i det här sammanhanget? Licensavgifterna bekostarprogramverksamheten, som otillbörlig påverkan på programinnehålletundviks. borde med mycket stor tveksamhet se på idén även ur rentaffärsmässig synpunkt. I den förändrade mediasituation som vi står inför kommervi att få satellitsändningar från andra länder. Vår befolkning på 8 miljonermänniskor är säkert inte kommersiellt särskilt intressant. Vår svenskaidentitet riskerar att försvagas. borde både företagsekonomiskt ochkulturpoli-tiskt analysera konsekvenserna av sina schabloniserade propåer omreklamintäkter som ett sätt att minska samhällets ansvar för . Jag vidhåller min uppfattning att talet om reklamintäktersnarast är ett försök att vilseleda beträffande en faktiskt mycket kraftignedskärning av resurser. Det framkom också klart ireplikskiftena mellan och utskottets ordförande . vid har i ett uttalande den 13december sagt: "Det gäller att säga stopp , innan den slutligakommersialiseringen har smugit sig på oss."