prot · G709165 · 1983-12-31 00:00:00 — När det gäller en rad andra förändringar inombosfadsbidragssysfemet som sådant har utskottet hänvisat fill attbosfadskommiffén fått i uppdrag aft studera utformningen av bostadsbidragen.Inom kort kommer man att kunna redovisa resultatet av sitt arbete. Detta arbetekommer att vara föremål för en fortsatt diskussion om hur bostadsbidragen iframfiden skall vara utformade. Med detta, herr talman, yrkar jagsåledes bifall fill utskottefs hemställan och till reservation nr 9. 101KERSTIN (): har idebatten om familjepolifiken redovisat vår syn på stödet till barnfamiljernaoch hur detta bör utformas. Folkpartiefs förslag är ett steg i en flerårig reform.Ingemar har också framfört vår kritik av socialdemokraternas förslag.En av bristerna med förslaget hör samman med bostadsbidragen och de marginaleffektersom uppstår. Man snärjer in sig genom dagens system, etf sysfem somsocialdemokraterna vill behålla och vidareutveckla. Man snärjer in barnfamiljernai ett trassel som de infe kan ta sig ur. Bostadsbidragen bidrar i hög grad filldetta. Vi anser att dessa successivt skall ersättas med flerbarnstillägg inom barnbidraget eller genom skattereduktion. I vår familjepolitiska motion har vi'yrkat att detförlängda barnbidraget eller studiehjälpen skall utgå istället för , som är fallet. Det är en av anledningarnatill att vi yrkat avslag på förslagen i proposifion 1983/84:32 vad gällerbostadsbidragen. Jag yrkar bifaH till reservationerna 3, 4 och 10. 102 (vpk): I kompletteringspropositionen föreslås vissahöjningar av bostadsbidragen för . Det är bra aft regeringen nuförelägger förslag om höjda bostadsbidrag och att regeringen därmedövergett den uppfattning som kom till uttryck i budgetpropositionenoch som innehar att några förslag till ändringar i bidragen fr. o. m. den 1januari 1985 inte förelades . Vi delar som bekant regeringens uppfattning aftbostadsbidragen behöver förbättras. Men vi vill inte acceptera att de höjningarav inkomst- och hyresgränser som föreslås blir så låga. Vi har under denallmänna motionstiden väckt mofion nr 573, i vilken viföreslagit höjningar av de olika gränserna med utgångspunkt i bostadssfyrelsensanslagsframställningar för /85. Ett förverkligande av förslagen i vpk-motionerna ger flerhushåll större bidrag än om regeringens förslag genomförs. Framför allt innebärvpk-förslaget rejälare förbättringar för barnfamiljerna. Detta är heltnödvändigt med tanke på tidigare otillräckliga höjningar av bidragen och motbakgrund av dé stora ökningarna av bostadskostnaderna . Mot bakgrund av den senaste tidens diskussioner om attavskaffa bostadsbidragen eller kraftigt minska dem och om att frigjorda medelskulle läggas på höjda barnbidrag vill jag säga; Det är i och för sigberättigat att höja barnbidragen, vHket också har skett, men vi kan inteacceptera att en höjning av barnbidragen sker till priset av en sänkning ellerett slopande av bostadsbidragen. Bostadsbidragen är ett inkomstprövat stöd tillhushåll med höga boendekostnader eller låga inkomster och utgör ett nödvändigtinslagi en rättvis fördelningspolitik. Liksom nu måste syftet medbostadsbidragen också i fortsättningen vara att ge barnfamiljer ekonomiskamöjligheter att bo i bostäder som är tillräckligt rymliga. Förutom ändrade hyres- och inkomstgränser vidhåller vpkdet tidigare förslaget om att studiemedel inte skall utgöra bidragsgrundandeinkomst. Den regel som gäller innebär att lånade pengar betraktas sominkomst om lånet är ett studielån, medan t. ex. lån i bank inte behandlas pådetta sätt. Studerande som för sitt uppehälle är beroende av studiemedel fårdärför lägre bostadsbidrag än ändra studerande vid i övrigt likaförutsättningar. Detta vill vi inte vara med om, och därför upprepar vi vårtförslag att studiemedel inte skall utgöra bidragsgrundande inkomst. Regeringen beräknar i sitt förslag de ökade kostnadernaför statens del för bostadsbidrag för till 156 milj. kr.Kostnadsökningen enligt förslagen i vpk-motionema kan med utgångspunkt frånbostadsstyrelsens beräkningar anges tHl 335 milj. kr.för /85. Förmodligen bHr den mindre än 300 milj. kr. för år1985, med hänsyn till de förändringar av antalet bidragstagare som skett, attbidragen blir mindre på grund av inkomstökningar osv. JagviH, herr talman, redan nu säga att detta skaH ses mot bakgrund av denöverenskommelse som har träffats om att staten skall skjuta till 300 milj. kr.i friska pengar till bostadsbidrag. Vpk-förslagen ligger alltså på den nivån. Regeringenlägger 144 miljoner av de 300 miljonerna på kommunerna. Det måste vi rikta enskarp anmärkning mot - yi tycker inte det är ett handlingssätt som rimmar medden överenskommelse som träffats. Jag yrkar bifall till vpk-reservationerna i bostadsutskottetsbetänkande nr 32. 103 MARGARETAPALMQVIST (s): är nu redo att besluta om den sista delen av ett förbättratstöd till alla de barnfamiljer som har drabbats av en sämre ekonomi och haren dålig köpkraft. Tillgångentill en egen, rymlig och bekväm bostad är av stor vikt för barnfamiljerna.Därför vill vi att en del av stödet till barnfamiljerna skall ges somförbättrat bostadsbidrag. Det inkomstprövade bostadsbidraget är i sin helhetriktat till barnfamiljer med ingen, låg eller måttlig inkomst. Genom att tahänsyn både till antal barn, inkomst och hyresnivå blir bostadsbidraget ettviktigt komplement till övriga stödreformer. Genomatt höja.åldersgränsen för studerande från 17 till får familjer medungdomar i skolan en förbättring. Det ökade stödet till barnfamiljerna fårgenom de samlade effekterna fler förbättringar än vid en fördelning frånfamiljer utan barn till barnfamiljer. Dessutom får de barnfamiljer som har deallra största behoven den största förbättringen. Meddessa få ord vill jag yrka bifall till reservation nr 1 av ochavslag på samtliga motförslag i sammanhanget. Sedanskulle jag vilja kommentera reservation 2, som har fogat tillbetänkandet. Visst skulle det vara bra, , om vi kunde höjabostadsbidragen ytterligare. Men det är också viktigt att vi inte ökarbudgetunderskottet och därmed riskerar en stigande inflation och stigandepriser. Det är just barnfamiljerna som i så fall skulle drabbas mycket hårt.Förutom att de har höga bostadskostnader har de också dryga utgifter för matoch kläder. Med andra ord har de stora löpande omkostnader, som det är svårtatt spara in på. TillKerstin skulle jag vilja säga att eftersom de övriga delarna av stödettill barnfamiljerna utgår från en helhetssyn är min förhoppning attriksdagsmajoriteten kommer att fatta beslut utifrån den utgångspunkten. OmKerstin Ekmans förslag skulle gå igenom på bara den här punkten, skulle detleda till en stor försämring för de barnfamiljer som verkligen skulle behöva enförbättring. Folkpartiethar föreslagit förlängt barnbidrag eller studiehjälp i ställetför . Det blir i ännu högre grad tillgodosett genomalternativet att höja bostadsbidraget så att det omfattar familjer medstuderande ungdomar mellan . Det innebär att de familjer som harlåga inkomster och behov av dessa pengar får defta bidrag, som också utgårunder . Meddetta tillstyrker jag hemställan i bostadsutskottets betänkande 32, men med denändring som framgår av reservationen av . Övriga reservationeroch motioner yrkar jag avslag på. 104 (vpk); säger att man inte kan biträda det förslag som vpkhar, och som återfinns i reservation 2, därför att man måste tänka påbudgetunderskottet och det ansträngda ekonomiska läget. Jag vill än en gångbara hänvisa till de överläggningar eller förhandlingar - kalla det vad ni vill- som ägde rum innan tilläggspropositionen beträffande fartiiljepo-litikenlades fram. Då var s och vpk överens om att man skulle förbättrabostadsbidragen med 300 milj. kr. Det är nästan precis vad vpk:s förslag i dethär sammanhanget skulle kosta, och följaktligen menar vi att det ändå bör varamöjligt att på den punkten stå för de utfästelser som man var överens omtidigare i överläggningarna. Sedanvill jag säga att vpk, om vår reservation faller, givetvis i andra hand kommeratt rösta på den socialdemokratiska reservationen 1 och säkra den förbättringav bostadsbidragen som har föreslagits från regeringens sida. Anf.105 (); säger att man inte kan bryta ut en del på det sättsom vi har gjort utan att det ingår i ett paket. I vårt förslag har vi också enhelhetssyn, som vi anser att vi skall följa upp på alla punkter. Detsystem som har byggts upp är oacceptabelt. Barnfamiljerna hamnar verkligen i enfattigdomsfälla om man håller på med detta system längre. Genommarginaleffekterna'drabbas de hårt. Visäger att man måste lägga om grunderna helt, och därför måste man också gåifrån det system vi nu har för bostadsbidragen. Att hålla på och lappa på ettsystem som vi anser vara felaktigt tycker inte vi är någon idé. Anf.106 (); De förändringar i förslaget som nu tar upp hör hemma ibostadskommitténs utredningsarbete. De kan inte ligga till grund förändringsbeslut . De förslag som föreligger här innebär en uppföljning enligtde principer som gäller. Skall vi gå in på nya principer, bör vi avvakta bostadskommitténsutredning. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. i (barnavdrag m.m.) Förstbiträddes reservation 2 av och i motsvarande delmed 50 röster mot 20 för reservation 3 av i motsvarande del.254 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbiträddes reservation 1 av m. fl. i motsvarande del med 81röster mot 50 för reservation 2 av och imotsvarande del. 192 ledamöter avstod från att rösta. Slutligenbifölls utskottets hemställan med 172 röster mot 81 för reservation 1 av KnutWachtmeister m. fl. i motsvarande del. 69 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 (underhållsbidrag) Förstbiträddes reservation 4 av m. fl. med 81 röster mot 16 fördet av under överläggningen framställda yrkandet. 225 ledamöteravstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 av KnutWachtmeister m.fl.- genom uppresning. Mom.3 (barntillsynskostnader) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.5 (fosterföräldrars och fosterbarns förmögenhet) Utskottetshemställan bifölls med 171 röster mot 150 för reservation 6 av KnutWachtmeister m. fl. Mom.6 (individuell beskattning i övrigt av inkomst och förmögenhet m.m.) Utskottets hemställan, somställdes mot dels reservation 7 av KnutWachtmeister m. debreservation 8 av m. fl., bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 (fortsättfamiljepolitiskt reformarbete) Utskottetshemställan bifölls med 171 röster mot 151 för reservation 1 av . Mom.2 (vårdnadsersättning) Utskottetshemställan bifölls med 240 röster mot 81 för reservation 2 av m.fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom.3 (indexreglering av det allmänna barnbidraget) Utskottetshemställan bifölls med 304 röster mot 16 för reservafion 3 av . 2ledamöter avstod från att rösta. Mom. 4 (ändring av 1 § lagen om allmännabarnbidrag) Först biträddes reservation 5 av och med51 röster mot 20 förreservation 6 av ; 252 ledamöter avstod från aft rösta. Härefter biträddes reservation 4 avGöte m.fl, med 82 röster mot 52 för reservation 5 avRune och . avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av m. fl. -genom uppresning. Mom. 5 (ändring av 2 a § lagen om allmänna barnbidrag) Utskottefs hemställan, som ställdes mot deb reservation 7 av RuneGustavsson och , dels reservation 8 av , bifölls med acklamation. Mom.6 (ett temporärt flerbarnstillägg) Utskottetshemställan - som stäHdes mot reservation 9 av m. fl. - bifölls medacklamation. Mom.7 (ikraftträdandebestämmelser m. Förstbiträddes reservation 10 av med 63 röster mot 19 förreservation 11 av . 240 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 159 röster mot 69 för reservation 10 avIngemar . 95 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 8-13 Utskottets hemställan bifölls. Mom. 14 (anordningsbidrag för daghem ochfritidshem) Först biträddes reservation 17 av m. fl. reservation 18 av - medacklamation. Härefter bifölls utskottefs hemställan med 172 röster mot 129för reservation 17 av GöteJonsson m.fl. 20 ledamöter avstod från att rösta. Utskottets hemställan, somställdes mot de/s reservationen av m. fl., rfe/5 motion 2956 avJan-Erik m. fl. i motsvarande del, bifölls med acklamation. Mom.1 (höjning av studiebidraget och det förlängda barnbidraget) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 1 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.2 (utökning av antalet månader för förlängt barnbidrag och studiebidrag) Utskottetshemställan bifölls med 280 röster riiof 21 för det av underöverläggningen framställda yrkandet. 19 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 4 (medelsanvisningtill vuxenstudiestöd m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av m.fl. imotsvarande del - bifölls med acklamation. Mom,6 (översyn av studiestödsreglerna) Utskottefshemställan - som ställdes mot reservation 2 av m.fl. imotsvarande del - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemsfällan bifölls. Mom. 1 (de övre hyresgränserna ochinkomstgränserna) Först biträddes reservafion 1 av m. fl. 17 för reservation 2 av . 148 ledamöteravstod från att rösta. Härefter bifölls reservation 1 av m. fl.med 172 röster mot 150 för utskottetshemställan. Mom.2 (åldersgränsen för statligt bostadsbidrag) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av -bifölls medacklamation. Mom.6 (beräkningen av förmögenhet i samband med inkomstprövningen av bostadsbidrag) Utskottetshemställan bifölls med 218 röster mot 102 för reservafion 4 av m.fl. Mom.7 (bostadsbidragsgrundande inkomst) Utskottetshemställan bifölls med 302 röster mot 16 för reservation 5 av . 4ledamöter avstod från att rösta. Mom.8 (avveckling av bostadsbidraget till hushåll utan barn) - Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.9 (åtgärder för atf ge bostadsbidragen för barnfamiljer en mera rättvisutformning) Utskottetshemsfällan - som ställdes mot reservafion 7 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 1983/84:34 Anslag tillStatens invandrarverk (prop. 1983/84:150 delvis) 1983/84:35 Uppskov medbehandlingen av vissa ärenden till /85 1983/84:33 Uppskov fill 1984/medbehandlingen av vissa ärenden 1983/84:53Uppskov med behandlingen av vissa ärenden 1983/84:25Uppskov med behandlingen av vissa motioner 1983/84:34Uppskov med behandlingen av vissa ärenden Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. 6§ Invandrings- och flyktingpolitiken Föredrogssocialförsäkringsutskotfets betänkande 1983/84:30 om invandrings- ochflyktingpolitiken (prop. 1983/84:144). Den svenska flyktingpolitiken står inför en stor utmaning.Flyktingsituationen i världen har inte på lång fid varit så svår. De rikaländerna måste, trots ekonomiska svårigheter, behålla en generös flyktingpolitikoch ge effektivt stöd till de internationella organisationerna för att lösaflyktingproblemen. Dethär framförde jag här i kammaren under den allmänpolitiska debatten hösten1983. Men det finns all anledning att på nytt föra fram samma budskap. Underde har människor i långt större omfattning än någonsin fidigaretvingats lämna sina hemländer på grund av förföljelse. politiska omvälvningar,krig eller svält. Flykten i världen har karaktär av massutvandring.Tiotals miljoner människor har ryckts upp med rötterna och flyttat till ettannat land - ofta ett mycket fattigt utvecklingsland i , ellerLatinamerika. Förentanationernas flyktingkommissarie har särskilt pekat på svårigheterna atf finnapermanenta lösningar på flykfingproblemen. Det hänger samman med den ekonomiskakrisen i världen, men också med att industriländerna inte lika villigt somtidigare tar emot flyktingar. Jagbehöver inte nämna alla konflikter på olika håll i världen som har resulterat iden nuvarande flyktingsituationen. Det räcker med att jag påminner om atfmindre än en fjärdedel av jordens stater kan kallas demokratiska - och att denskrämmande kombinationen av regionala konflikter, massvält, överbefolkning ochfattigdom förekommer på en rad håll i världen. ICentralamerika har mer än 300 000 människor tvingats lämna sina hemtrakter tiHföljd av den regionala konflikten, som dessutom förvärrats genom inblandning. IChile finns tecken som tyder på att förtrycket ökar igen. I rasförtrycketssödra fruktar företrädare för och andra progressiva krafter att dennya situationen skall framtvinga nya flykfingströmmar. PåAfrikas är flyktingströmmen oförändrat svår, liksom i Mellanöstern.Bristen på fysiskt och rättsligt skydd för palestinska flyktingar kräverförnyade insatser. IPakistan har miljoner afghaner sökt en undan orättmätigaockupation. ISydostasien kvarstår fortfarande stora flyktingproblem, och hit till Västeuropasöker sig nu infe endast - som allfid - flyktingarna från öst. Hit kommer de nuockså i ökad grad från , och länder i tredje världen. Dettaär den bistra verklighet som regeringen har haft att utgå från när vi harutformat vår proposifion om invandrings- och flyktingpolitiken. Underall överskådlig fid krävs att , tillsammans med andra industriländer,ger sitt bidrag för att lindra världens flyktingproblem. Det är särskiltviktigt att nu slår vakt om den traditionella svenska politiken på dethär området, inte minst därför aft andra länder kan känna sig frestade attskärpa sin politik på grund av ekonomiska problem och arbetslöshet. Detär därför ett genomgående inslag i vår proposition att hela den svenskaflyktingpolitiken skall samordnas bättre. Det är också därför som regeringenavser att lämna en årlig samlad redovisning av flyktingpolitiken till ,en redovisning som skall innefatta både bistånd tHl FN:sflyktingkommissariat och eget mottagande av flyktingar. Regeringenavser också att stärka kontakterna med flyktingkommissarien och med andramottagningsländer för att få fill stånd en bättre ansvarsfördelning. Det ärdärför som regeringen i propositionen aviserar inrättandet av en beredning förövergripande samråd om flyktingpoHtiken. Den skall vara knuten tillregeringskansliet, och de politiska partierna och frivilligorganisa- 8Riksdagens protokoll 1983/84:165 tionernaskall inbjudas att medverka. Regeringenhar av den anledningen också sett det som angeläget att de förtroendevalda ikommunerna i ökad grad får ta ställning till hur man skall ta emot flyktingarpå det lokala planet, dvs. hur man skall tillämpa det nya system för mottagandeav flyktingar som har beslutat om tidigare i vår. Avsamma skäl föreslår regeringen i propositionen att nuvarande asylreglerbibehålls. I den aHmänna debatten framställs ibland dessa regler som hårda ochorättvisa. Men syftet med reglerna är ju just att söka skapa rättvisa i vårasylpolitik, så att i första hand de som är i behov av skydd skall få det. Desom på humanitära grunder kritiserar asylreglerna för att de är restriktiva gerofta ett välkommet bidrag till den så viktiga opinionsbildande verksamheten medatt förankra en generös flyktingpolitik. De verkar för den fortsattasammanhållningen och solidariteten kring den svenska flyktingpolitikensgrundläggande mål. Därför,herr talman, är det djupt beklagligt atf det finns krafter i det svenskasamhället som väljer aft gå en annan väg, som i ord säger sig vara anhängareav den traditionella svenska polifiken på detta område, men som i gärningverkar för en ny, annan och mer restriktiv flyktingpolitik. Moderaternahar nu valt atf göra avsteg från den parlamentariska samstämmighet som harpräglat vår flyktingpolitik ända , och detta i ett läge närflyktingproblemen i världen är större . Genomatt åberopa synbarligen rationella, men i grunden reaktionära argument tarmoderaterna avstånd från den nuvarande asyllagstiftningen. De tar avstånd frånvåra möjligheter atf låta även andra än flyktingar enligt Genévekonvenfionenstanna här. De kritiserar regeringens planer på atf inrätta en flyktingberedning,ett forum för ett samråd etf par som skall ge utrymme fördiskussioner mellan de politiska partierna och frivHligorganisationerna ominriktningen av vår flyktingpolitik. Som motiv anför de atf det skuHe blialldeles för dyrt att ordna dessa sammanträden. Men deras egentliga mål är attundvika att politiken på detta viktiga område utsätts för en ökad folkliggranskning och folklig förankring. vill de ge polisen ökadebefogenheter att avvisa utiändska medborgare. Detvilar ett stort ansvar på oss politiker att förvalta vad som kan sägas vara enbred folklig uppslutning kring vissa politiska mål. kan enskilda besluti utlännings- och asylärenden te sig grymma. Men ofta är de nödvändiga, om viskall hålla fast vid den princip om rättvisa som vår utlänningslagstiftningbygger på. Men då krävs också att politikerna i - utan sidoblickar ochmed solidariteten med flyktingarna i världen som främsta mål - förankrar ochförsvarar grunderna för en humanitär och generös flyktingpolitik. Jaghar, herr talman, sett mig föranledd att göra denna markering från regeringenssida. 108GULLAN (): Mycket av det som invandrarministern sagt kanjag instämma i. På henne verkar det som att vi skulle stå inför en meraepokgörande invandrar- och flyktingpolitik. Så är det emellertid inte. Vifullföljer i stora drag riktlinjer. Väldigt mycket av det som sägs ipropositionen är bra- Vidare vill jag erinra om att det i långa stycken råderstor enighet i utskottet. Jag hade dock hoppats på litet klarare linjer ianledning av det betänkande som invandrarpolitiska kommittén lagt fram och deförslag som vi i det sammanhanget haft atf ta ställning till. Statsrådet harfrångått utredningen på flera punkter. Jag skall senare i mitt anförandeåterkomma till detta. Vi moderater har i anledning av propositionen väckt enmotion, 1983/ 84:2860 av m. fl. På två punkter har vi fåttgehör från utskottsmajöriteten. Det gäller t. ex. frågan om en harmonisering avden nordiska utlänningslagstiftningen. De utredningar som f. n. pågår bedriversitt arbete mot bakgrund av en rekoriimendation i . Utskottet uttalardet angelägna i atf de nordiska länderna har en så likartadutlänningslagstiftning som möjligt, även om det i viss mån visat sig vara svårtatt nå fullständig överensstämmelse. Vidare gäller det principen om första asylland - vilketinvandrarministern något berörde. Vi anser atf en alltför strikt tillämpning ärstötande. Personer med anknytning till bör exempelvis få sin ansökanprövad här. Likaså anser vi att man infe får hårdra principen, så aft ett antalgränspassager under flykten undantagslöst skulle, leda till återsändning tilltredje land. I så fall skulle endast flygtransporferade flyktingar kunna få sinasylfråga prövad här. Vi anser emellerfid atf det är viktigt atf principen omförsta asylland tillämpas konsekvent. Vi ansluter oss därvidlag helt fill vadsom sägs i invandrarpolitiska kommitténs betänkande 1983:29. Utskottet tillstyrker propositionens förslag om en vissuppmjukning och uttalar dessutom att principen om första asylland inte fårtillämpas så, att den blir stötande för rättskänslan och strider mot dehumanitära principer som bekänner sig till. F- ö.,herr talman, kommer jag att uppehålla mig vid våra reservationer. Propositionen förordar att regeringen tillkallar enflyktingpolitisk beredning - vilket invandrarministern också något berört -med "företrädare för berörda organisationer och myndigheter m. ",som det heter. Det sägs att beredningen skall vara "ett forum förövergripande samråd om flyktingpolitiken i dess helhet, bl.a. i syfte attbättre förankra denna i det polifiska arbetet". Vi moderater i utskottet anser att flyktingpolitiken skallutformas, bedrivas och tillämpas i den ordning och i de former som sker.Denna politiska verksamhet är redan föremål för omfattande utredningar, beredningaroch samrådsverksamhet. Det är därför enligt vår mening fel aft nu avsättaekonomiska resurser för en stor statlig beredning. Dessa resurser behöver,menar vi, i stället sparas för aft vid behov kunna avsättas för det praktiskatillämpningsarbetef. Jag tycker nog att detta är en väl så god invandrar-och flyktingpolitik som atf sitta med i en diskussionsklubb.