prot · G70946 · 1983-12-31 00:00:00 — Det är alltså det som skulle kostaotroligt mycket pengar! Låtmig sedan erkänna att jag har mycket svårt att ta ochfolkpartisterna riktigt på allvar när det gäller studiemedelsfrågor. Jagförsäkrar att jag inte är ensam om de svårigheterna. Jag har i studiestödsdebatternaunder haft anledning att kritiskt peka på hur moderaternaändrat sin politik allteftersom de hoppat i och ur de borgerliga regeringarna.Vid alla tillfällen då de varit utanför regeringsansvaret har det funnits gottom pengar till reformer och förbättringar på studiemedelsområdet. Under de,lyckligtvis korta, perioder då suttit på regeringstaburetterna harde hållit sig stilla. Då kom inga initiativ, inga kostnadskrävande förslag. Folkpartietkrävde radikala förbättringar på studiemedelsområdet. Underåren 1977-1982, då man verkligen hade möjlighet att ta initiativ, eftersom utbildningsministernhette och var folkpartist, hände ingenting positivt påområdet. har fått avgå. Då är det tid att kräva igen. Då har manpengar. Då finns det möjhghet att ta stora tag. - Som sade i denföregående debatten är det tydligt att de socialdemokratiska regeringarna kanskaffa pengar. Vissaekonomiskpolitiska åtgärder, m. m. (SfU, studiestöd) 87 () replik: har det inte lätt. Det är en sak att sitta i opposition,en annan att företräda regeringen. Jag kan ha en viss förståelse för att det ärsvårt f. n. RalfLindström kryper bakom en översyn, som också skall bli förutsättningslös.Det tackar vi moderater för. När vi diskuterade den frågan i utskottet varutgångspunkten att den skulle vara tämligen hårt styrd. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m. m. (SfU,studiestöd) Jag tyckte också att började sväva på måletnär det gällde äktamakeprövningen. Innebär det som senast sadeatt ni tänker komma tillbaka med ett förslag om äktamakeprövning igen? Jag sadei mitt fidigare anförande att jag verkligen hoppas att den debatten nudefinitivt skulle vara avförd från kammaren. Vad skulle partikamrater, m. fl., säga om det förslaget togs upp på nytt? Ni är ju tämligenoeniga inom utskottet och i partiet på denna punkt, efter vad jag förstår. Sedan återkommer , som vanligt i våradebatter, till den s. k. tuvhoppningspolitiken. Jag påminner om den debatt viförde , då jag erinrade om att ni hade hoppat från tuva tilltuva under loppet av ett riksmötesår. ville ni införaäktamakeprövningen. Under föregående var det inte aktuellt. Ni villetidigare ändra kompensationsnivån inom delpensioneringen. Där ändrade ni er.Basbeloppet uppräknas numera bara en gång . Vidare: Under den borgerliga regeringstiden gick en vissdel av anslaget till vuxenutbildningsbidraget till studieförbunden. Dettaorsakade ett ramaskri från socialdemokratiskt håll, men när vi fick ensocialdemokratisk regering gick 89 milj. kr. av detta stöd på precis samma sätttill studieförbunden. Vi diskuterade en annan fråga, nämligen att mannu också har infört en form av arbetslöshetsunderstöd inom vuxenstudiestödetsram. Det kallarjag tuvhoppningspolitik, ! 88EVA (vpk) replik: tog ånyo upp vår uppfattningatt det enda rimliga är att införa studielön. Sorn jag sade - och jagvidhåller det -tycker vi att det är den enda rimliga lösningen, men vi har inte föreslagit införande av en sådan. Vi betraktar det som en långsiktigmålsättning. Vi är medvetna om att det kostar pengar. Men det är typiskt att på det sättetundviker att ta upp de förslag vi har ställt i samband med den härpropositionen. Vi vill alltså här ha till stånd förbättringar i olika avseendenför de studerande. Vi tycker att det är nödvändigt med tanke på de studerandesekonomiska situation. Jag noterar också, herr talman, att intemed ett enda ord berört det orimliga i den snedrekrytering till högskolan som förekommer. Ett parti som påstår sig representera arbetarklassen bordeverkligen måna om att rekryteringen breddas och se till att det, som uttryckte det, är en möjlighet för alla, alltså att ingenskall behöva avstå från utbildning på grund av att han saknar ekonomiskaresurser. Så till äktamakeprövningen! Visst förekommer det ettmissbruk inom detta system som inom alla andra, men tillåt mig gissa att dettrots allt gäller en minoritet. Men det är ju inte det som är det väsentliga.Det väsentliga är att detta är en viktig principiell jämställdhetsfråga. Jägfinner det ytterst oroväckande om man - som antydde i sittsenaste inlägg -inom denna s. k. förutsättningslösa utredning ånyo skall dammaav ett förslagsom diskriminerar av befolkningen i landet. Det är, som Nr 46 har framhållits och som jag också tog upp, någonting man Onsdapen den uppenbarligen inte är överens om inom densocialdemokratiska gruppen, 14december 1983 och det är tur det. 89 () replik: Det här börjar nästan bli litet pinsamt. RalfLindström sade alldeles från talarstolen att det inte hände någontingpositivt som var utbildningsminister. Vet inteRalf att det var under den tiden som vi lyckades ta bortäktamakeprövningen, mot socialdemokraternas motstånd? Vet inte det under tid som utbildningsminister genomfördes enhöjning av totalbeloppet? Var inte det saker som var mycket positiva förstudenterna? Åtminstone sade de oss det, när vi hade regeringsansvaret. sade någonting mycket besynnerligt; dét lätnästan litet hotfullt. Det finns bättre saker att satsa pengar på, sade han.Jag har inte ändrat uppfattning - jag tycker samma sak . Man kan ju intesitta på alla stolar , . Ge nu kammaren ett klartbesked: Är ni socialdemokrater för eller emot äktamakeprövningen istudiemedelssystemet? Innebär det här dunkelt sagda att ni än kan plocka framargumentarsenalen frän förra gången ? Är densocialdemokratiska riksdagsgruppen möjligen splittrad i denna fråga? Eller ärni i den socialdemokratiska riksdagsgruppen överens om att göra en nödvändigöverkörning av regeringen? Något mer får nog tala ur skägget föratt studenterna skall bli nöjda. Vissaekonomiskpolitiska åtgärder, m. m. (SfU, studiestöd) 90RALF () replik: Gör man en förutsättningslös översyn tar maninte bort några områden - då kan man alltså diskutera alla möjligheter. Det ärdet som ger möjlighet att förbättra det vi nu diskuterar, nämligenstudiemedelssystemet. sade att jag inte hade det lätt. Jagtycker inte jag har det så svårt. Det måste vara uttryck för en stor portionsjälvtillit hos , om hon tycker att hon är så duktig att jag fårdet svårt. Jag tycker att det kan vi diskutera - jag tror inteatt det är på det viset. Jag kryper inte bakom någon, utan jag står för vad jagsade . räknade upp en mängd exempel påförsämringar på detta område som tillkom under den borgerliga regeringstiden,och det är ett rikfigt konstaterande. Vi var emot dem och framlade ocksåförslag till förbättringar. Vi ville få till stånd en annan politik när detgällde att finansiera studierna. Med nuvarande ekonomiska situation finns detdock inte möjlighet att vidta några förändringar. Det är alltså orsakeri tillatt vi inte framlägger en mängd förslag till förbättringar. sade att folkpartiregeringen tog bortäktamakeprövningen, och det är sant. Men det var också det enda beslutet pådetta område som kunde betraktas som positivt. Dock var det en reform somgynnade dem i samhället som hade det bättre ställt. Höjningen av totalbeloppetfrån 140 till 9 protokoll 1983/84:46-47 Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m. m. (SfU,studiestöd) varett försök att kompensera det ändrade basbeloppet. Höjningen utgjordeemellertid inte full kompensation för det sänkta basbeloppet. Jag håller med om att snedrekryteringen påstudiemedelsområdet inte är bra och att vi måste försöka få till stånd enändring. Men, herr talman, vpk-ledamötena här i lever synbarligen ien annan verklighet än vi andra. De har alltid många fler miljoner än vi övrigaatt spendera på populära förslag. Därför är det ganska meningslöst att föra enmer ingående diskussion med vpk i dessa kostsamma frågor. Våra ekonomiskaförutsättningar är alldeles för olika för det. vice talmannen anmälde att , och anhållit att till protokollet få antecknat attde inte ägde rätt till ytterligare repliker. 91RUNE (): I regeringens ekonomisk- politiskaproposition presenteras ett par olika förslag till förändringar istudiemedelssystemet. Bidragsdelen i studiemedlen skall slopas. Makeprövning avinkomst och förmögenhet skall återinföras. De föreslagna förändringarna skallge utrymme för en höjning av studiemedlen; Kritiken mot de föreslagna förändringarna har varit hårdfrån såväl enskilda studerande som studerandeorganisationerna. I partimotion, nr 100, avvisar vi regeringensförslag. Enligt vår mening innebär det en studiesocial tillbakagång. Bidragsdelen utgjorde av studiemedlen när systemetinfördes 1964.1 takt med att studiemedlens totalbelopp ökat har bidragsdelenefter hand sjunkit. Dess betydelse för rekryteringen till högskoleutbildninghar naturligtvis därmed minskat. Det innebär ändå inte att bidragsdelen heltsaknar betydelse. Vi har en grupp studerande som har valt att bara utnyttjabidragsdelen och i övrigt finansiera sina studier med förvärvsarbete. För dengruppen saknar inte bidragsdelen betydelse. För dem som utnyttjar både bidrags-och lånedelen i studiemedlen är den samlade studieskulden ingalundaointressant. Om man, som regeringen föreslår, omvandlar bidragsdelen till lån,innebär det t. ex. att en studerande med fyraårig utbildning ökar sinstudieskuld med inemot . Vi har redan en oroväckande snabb ökning avskuldbeloppen. Jag återkommer till detta litet längre fram i mitt anförande. Ett återinförande av prövning av rätten till studiemedelmot makes/makas inkomst eller förmögenhet innebär ett steg tillbaka ijämställdhetsarbetet mellan könen. När förslaget blev känt hörde genast oroligakvinnor av sig. De sade samfällt: Genomförs det här förslaget innebär det attvåra möjligheter att fullfölja studier omintetgörs. Familjens ekonomi tillåterinte studier om vi inte kan utnyttja studiemedlen. Förslaget innebär också att man på nytt ökar byråkratin påstudiemedelsområdet, sfick i stäv med den allmänna önskan att i ställetförenkla systemet. Vi ifrågasätter också storleken på den redovisade besparingenpå 90 milj. kr. Någonredovisning av hur man har kommit fram till denna summa finns inte ipropositionen. När det gäller studiemedlens totalbelopp yrkade vi vidförra på en höjning'till . Vi återkommermed detta yrkande och föreslår att höjningen nu skall gälla från den 1 januari1984. I vår motion aktualiserar vi också behovet av en översynav studiemedelssystemet. studiemedelssystemet funnits har storaförändringar skett i samhället på de ekonomiska och sociala områdena.Arbetsmarknaden för högskoleutbildade har drastiskt ändrats. En lång ochkostsam utbildning leder inte längre automatiskt till ett arbete inom detområde som man har utbildat sig för. Medelåldern bland de studerande harstigit. Åtskilliga har familj. Allt fler studerande måste för att klaraekonomin förvärvsarbeta vid sidan av studierna. Splittringen på bådeförvärvsarbete och studier samt oron för den egna ekonomin påverkarnaturligtvis studieresultatet. Avbrott i studierna på grund av ekonomiska skälhar blivit vanligare. Den sociala snedrekryteringen till högskolorna har ökat.Studiestödssystemet har endast delvis anpassats till den förändradeverkligheten. Enligt mening finns nu behov av en genomgripandeöversyn. Särskild uppmärksamhet bör riktas på den snabba ökningenav studieskulderna och på återbetalningsreglerna. Det blir allt vanligare medstudieskulder pä . Jag kan ge ett exempel som belyser dettaförhållande. En studerande, som avslutar sina studier som pågått i fyra åroch som har familj med två barn, har en studieskuld på ca . Hanskall, med den uppräkning som gäller, under återbetala över 200 000kr. Det innebär en avgift på nära . första återbetalningsåret och . De som här har yrkat på kraftigahöjningar av studiemedlen bör ha i minnet att det också finns en baksida. Detär inte bara att ta emot pengar, man skall längre fram också betala tillbakadessa pengar med uppräkning. Hur snabbt studiestödstagarnas skulder ökar framgår ocksåav SCN:s långtidsbedömning, som visar att det totala skuldbeloppet kommer än tredubblas - från 20 till 70 miljarder. Denna utveckling kanframöver komma att ha en hämmande effekt på viljan att satsa på en längreutbildning. Utskottets socialdemokrater har på samtligafyra punkter som vi har tagit upp i vår motion gått oss i till mötesoch accepterat våra förslag. Det innebär att man behåller bidragsdelen, inteåterinför makeprövningen, accepterar vårt förslag till höjning av studiemedlenoch går med på en översyn av studiemedelssystemet. Vi tycker att det är bra har lyssnat på kritiken och haft mod att avvisa den socialdemokratiskaregeringens förslag. Jag hoppas att man framöver också kommer att ta intryck avde synpunkter som vi framför när det gäller inriktningen på översynen och deförändringar som kan vara nödvändiga i studiestödssystemet. Med hänvisning till det som jag har ovan anfört yrkar jag,herr talman, bifall till hemställan i socialförsäkringsutskottets betänkande nr11. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m. m. (SfU,studiestöd) Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m. m. (SfU,studiestöd) Jag har fått några frågor under debatten, ochjag skall helt kort svara på dem. Jag vill först göra klart att jag tycker att det är mycketväsentligt att studiemedlen höjs. Jag vill också erinra om att regeringensförslag var att det totala studiemedelsbeloppet skulle höjas mer än vadsocialförsäkringsutskottet nu föreslår. När regeringen lade fram detta förslag var det självklartatt det måste finansieras. har våra förslag till finansiering,omfördelningsförslagen, blivit starkt kritiserade och inte accepterade avutskottet. I konsekvens med det kan man inte höja studiemedlen till ,vilket jag beklagar. Jag vill gärna säga att jag har full respekt försocialförsäkringsutskottets ställningstagande, särskilt som utskottet har gjortdetta ställningstagande med en hänvisning till den översyn som vi har aviseratfrån regeringens sida. Man säger i utskottsbetänkandet: "Härigenom kan enmera förutsättningslös prövning ske av vilka omprioriteringar som är möjligaför att få utrymme för att höja studiemedelsbeloppet för de studerande som är istörst behov av medel för att kunna bedriva sina studier." Det var ettsådant arbete som vi menade att regeringens proposition innehöll, men får vibörja om och göra det på ett annat sätt. Jag tänker då arbeta i den riktningsom utskottet nu har angett för regeringen. 93JÖRGEN (): Hon har fullförståelse för att hennes egna partivänner gör tvärstopp när hon lägger framsom hon själv tycker riktiga besparingsförslag. Utskottet går ju tvärtemot när det gäller både äktamakeprövningen och bidragsdelen. Det här är inte den enda fråga där fårsina egna emot sig, utan det börjar snarare bli regel när det gäller hennesområde. Några exempel bara; Ekonomutbildningenoch PA-utbildningarna förlängdes mot regeringens vilja. Inget intagtill sjöbefälsutbildningarna i , sade utbildningsministern, menhennes egna gjorde tvärtom. Det var bara moderater och folkpartister som stöddehenne. Utbildningsministern vill lägga ett hörselgymnasium iHärnösand. Hennes egna överger henne och vill lägga det i . Utbildningsministern lägger fram ett sällsynt illagenomtänkt förslag till nedskärningar på högskoleområdet, så att det unika inträffar att får ta över regeringens beredningsarbete. Slutligenkommer det här med äktamakeprövningen och bidragsdelen. är belåten i alla fall och tycker att det här är bra. har somsagt stor beundran för utbildningsministern. 94GULLAN (): Jag vill också i det här stycket sälla migtill utbildningsministerns beundrare. Jag ställde en rak fråga: Hur ställersig utbildningsministern till att de socialdemokratiska ledamöterna i utskottetspringer helt ifrån de förslag som regeringen har lagt fram? På detta svararutbildningsministern att hon har stor förståelse för det. Det tycker jag ärmycket storsint. Men det är förvisso ingen effektiv regeringspolitik - låt migsäga det. Jag begärde egentligen ordet för att kortreplikera , som sade att det inte bara handlar om att förseungdomarna med pengar. Nej, förvisso icke, men det är väldigt viktigt för destuderande att de har så mycket att de över huvud taget kan klara sig.Det finns också en annan faktor att beakta i det här sammanhanget, nämligen attvi måste se till att vi får en så rimlig skattepolitik att de unga, när de såsmåningom kommer ut i arbete, verkhgen får litet mer pengar kvar i portmonnän.Då kan de också betala tillbaka sina studiemedel. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m. m. (SfU,studiestöd) Jag har förståelse och respekt för hursocialförsäkringsutskottet fattade sitt beslut. Men jag har sagt attjag beklagar att det inte nu finns utrymme att höja studiemedlen fill avbasbeloppet. Jag tycker att det hade varit bättre om man hade kunnat göra det,men då måste man ha omfördelningsförslag, och där mäktade utskottet inte följamed regeringen. 96 (): Låt mig bara kort säga till vad jag uttryckte med min synpunkt om kraftiga höjningar, var att detkommer även efter studierna och att man förhoppningsvis också då skallha möjligheter till en dräglig ekonomi. Det är i det sammanhanget vi skall serelationerna mellan höjda studiemedelsbelopp och skuldbeloppen. 97 (): Efter detta vill jagupprepa vad jag sade - och då hoppas jag att vi kan hjälpas åt, -nämligen att vi måste se till att få en så vettig skattepolitik i vårt land attde unga har möjligheter att snabbt betala tillbaka sina studielån. 98JÖRGEN (): Det är väl egentiigen bara en enda men mycketviktig fråga som är obesvarad och som jag gärna vill attutbildningsministern ger ett svar på. Inte minst mot bakgrund av de mycketdunkla uttalanden som gjorde tidigare frågar sig nog väldigtmånga av kammarens ledamöter nu: Är socialdemokraterna för eller emot äktamakeprövningi studiemedelssystemet? Ni röstade alla för en äktamakeprövning för ett drygtår sedan. har regeringen lagt förslag om äktamakeprövning, och här har vihaft en delvis ganska förvirrad debatt. Vissaekonomiskpolitiska åtgärder, m. m. (SfU, studiestöd) Kanman nu lita på att ni lägger de här tankarna åt sidan, om bestämtsäger ifrån och t. o. m. majoriteten av socialdemokraterna inte vill hanågon äktamakeprövning? Vill utbildningsministern ge ett klart svar på denfrågan, är det nog många som hälsar det med tillfredsställelse. JörgenUllenhag kan läsa i utskottsbetänkandet. med hänsyn till detanförda är utskottet således inte nu berett att - osv. stället hänvisar man förutsättningslös översyn, som bör göras av Jag harsagt att jag är beredd att verka i den riktningen. 100 (): ställde jag egentligen inte frågan om vad utskottet tycker, förinnantill kan jag faktiskt läsa. Jag ställde frågan vad , som själv har lagt fram ett förslag om att införa äktamakeprövning istudiemedelssystemet. Det är ju regeringens förslag som vi diskuterar här . Har lämnat tankarna på detta, eller står fast vid förslaget i propositionen? Detär ganska viktigt det här, herr talman, därför att om sägeratt hon står fast vid förslaget kan man räkna med att detta återkommer. Detvore bra om den här debatten kunde mynna ut i ett klart uttalande frånutbildningsministern om att hon respekterar att nu säger ifrån ochinte återkommer i denna mycket olyckliga fråga. Vad vi skallgöra är naturligtvis att respektera det som kommer attfatta beslut om, nämligen att inte nu göra Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslutetredovisas efter behandlingen av bostadsutskottets betänkande 12.) 6 § Kammaren beslöt attförhandlingarna skulle fortsättas . 7 § Anmäldes och bordlades Motion 1983/84:272 av UlfAdelsohn m. fl. Vissa livsmedelspohtiskafrågor (prop. 1983/84:76) 8§ Anmäldes och bordlades betänkanden 1983/84:11 Beskattningen av realisationsvinster påbörsaktier, m. m. 1983/84:48) 1983/84:13Ändrade beskattningsregler för reahsationsvinster på bostadsrät- Nr 46 ter (prop. 1983/84:67) 1983/84:10 Statens anslagtill Operan (förs. 1983/84:6) 1983/84:11 Ändring ilotterilagen (prop. 1983/84:45) 1983/84:8Åtgärder för elever med handikapp i det allmänna skolväsendet m.m. (prop. 1983/84:27) 1983/84:9 Anslag på tilläggsbudget I (prop. 1983/84:25delvis) Jordbruksutskottetsbetänkande /84:14 Livsmedelskontroll m. m. 9 § Meddelande omfrågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1983/84:244av () till utbildningsministern om anvisningar för undervisningi i ämnet "svenska som främmande språk": Bland de lärare inom , vilka undervisari ämnet , råder stor osäkerhet vadgäller organisation, innehåll och betygsättning i ämnet. Trots att"Svenska som främmande språk" varit ett självständigt ämne i över ettår saknas fortfarande grundläggande anvisningar för lärarna. Lärarna har atthålla sig till "allmänna råd" som SÖ har publicerat. Avsaknadenav enhetliga anvisningar vad gäller ämnet har lett till att det f. n. råderstor osäkerhet framför allt vid betygsättningen. Detta är självfalletoacceptabelt för de lärare och elever vilka är berörda. Vadavser skolministern att vidta för åtgärd för att medverka till att det förämnet "Svenska som främmande språk" utfärdas nödvändigaanvisningar? 1983/84:245av () till utbildningsministern om villkoren föröverflyttning av tilldelad utbildningsplats vid universitet: En studerande med fysiskt handikapp har blivittilldelad en utbildningsplats vid . Den studerande äremellertid beroende av sin handikappanpassade lägenhet med dygnet-mnt-service iStockholm och har mycket svårt att klara dagliga resor till och från Uppsala.Hon har därför ansökt om att få sin studieplats överflyttad till . Denna ansökan haravstyrkts i tur och ordning av psykologiska institutio- nen vid , universitetsstyrelsen iStockholm och UHÄ med motiveringen att hiss saknas på psykologiskainstitutionen. Eftersom personer med rätt till färdtjänst är berättigadetill hjälp från färdtjänstpersonalen för förflyttning till och från den lokalsom är aktuell, förefaller avslagsmotiveringen märklig. Jag vill därför ställaföljande frågor till utbildningsministern: Vilka regler gäller för handikappads möjlighet attfå tilldelad studieplats överflyttad till bostadsorten? Är det enligt utbildningsministerns mening befogat attändra dessa regler? 1983/84:246av i (c) till arbetsmarknadsministern omhandläggningen av viss skrivelse från AB Åsiverken i ; besvaradearbetsmarknadsministern en av mig ställd fråga om arbetslösheten i Åmålskommun. I den därpå följande debatten tog jag upp Åsiverkan och deproblem som där kunde förväntas. hade Åsiverken iskrivelser vädjat till arbetsmarknads-, industri- och kommunikationsdepartementenom eventuella order. I debattenden svarade arbetsmarknadsministern: "När det gäller Åsiverken ligger det skrivelser iregeringskansliet som bereds f. n. Beredningen är ännu inte färdig, och därförkan jag inte ge besked på den punkten ." varslade Åsiverken hela sinpersonalstyrka. Med anledning härav vill jag fråga arbetsmarknadsministern: Vill arbetsmarknadsministern redogöra för den beredningsom skett av Åsiverkens skrivelse? 10 § Kammaren åtskildes .