prot · G70986 · 1983-12-31 00:00:00 — Till saken hör också att företagaren inte skall skatta förpengarna det år han disponerar dem. I stället skall de pengarna läggas tillvarje års inkomst fr. o. m.1976. Inte heller får företagaren göra någon ändring i boksluten för deaktuella åren. Han får t. ex. inte öka avskrivningarna, vilket han egentligenhade kunnat göra. Företagaren efterbeskattas genom att den återbetalademomsen läggs till varje års inkomst. Företagaren måste alltså betala bådekvarskatteavgift och respitränta för pengar som han inte haftfillgång till, vilket staten däremot haft. Eftersom detta tydligen står i överensstämmelse medskattelagstiftningen, i varje fall i bokstavlig mening, vill jag frågafinansministern ; Är finansministern beredd att vidta åtgärder föratt undanröja detta missförhållande? Om rätten att kvitta underskott i viUa-fastighet mot inkomstav kapital Överiäggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på fråga 1983/84:333 om rätten att kvittaunderskott villafastighet mot inkomst av kapital har mot bakgrund avreglerna om beräkning av tilläggsbelopp och om beskattningen av makarsB-inkomster frågat mig om jag a) är medveten omatt kvittningsrätten på detta sätt sätts ur spel för många makar, b) är medveten om att B-inkomsten pådetta sätt kan belastas med i marginalskatt, c) avser att göranågot för att förhindra detta. Utgångspunkten för beräkning av underlaget förtilläggsbelopp utgörs av den beskattningsbara inkomsten, som bl. a. ökas medmedgivna underskottsavdrag. Därvid skall underskott av t. ex. en villafastighetminskas med den skattskyldiges inkomst av kapital, dock högst . Regelngäller utan inskränkning även för makar. Alltsedan särbeskattning av makars A-inkomster infördeshar gällt att underskottsavdrag, liksom andra allmänna avdrag, i första handavräknas från A-inkomst. skattereform har inte inneburit någonförändring i detta avseende. Samma system som tidigare tillämpas alltså såvälunder övergångsåren som därefter. I frågan nämner som exempel en giftskattskyldig som har en A-inkomst på , en inkomst av kapital på . och ett villaunderskott på . Makens marginalskatt anges till75 %. Skatten på inkomsten av kapital blir , om man - som synes haskett i frågan - betraktar den som den högsta delen av inkomsten och räknar meden skattesats på . Underskottsavdraget, som räknas av frånA-inkomsten, sänker skatten med . har jämförtskillnaden mellan dessa båda skattebelopp, , med vad som återstår omunderskottet avräknas från B-inkomsten och då fått en skatt på dessa 10 000 kr.om . Med samma metod skulle skattesatsen bli oändlig. Om rätten attkvttta underskott i vUla-fasUghet mot inkomstav kapital om underskottet hade uppgått till . är således orimlig. Sambeskattningen av makars B-inkomster har begränsats isamband med skattereform, främst av förenklingsskäl. 1 den fortsattaöversynen av skattesystemet i förenklande riktning kommer givetvis frågan ombeskattningen av makar ånyo att aktualiseras. Jag är emellertid inte beredd attför dagen gå in på vilka förändringar som kan komma i fråga. 20 Förste vice talman (); Jag ber att få tacka finansministern för svaret. Sambeskattningen av kapitalinkomster har till syfte attåstadkomma att skattebelastningen på en familj blir densamma oavsett hurkapitalinkomsten fördelar sig mellan makarna. Skattebelastningen skall iprincip bli densamma som om hela kapitalinkomsten låg hos den make som harhögst inkomst av arbete. Däremot kan det inte vara sambeskattningens syfte attbelasta makarna med högre skatt än om all inkomst låg hos den make som harhögst A-inkomst. Emellertid har de nya inkomstskattereglerna, med derastilläggsbelopp, medfört att sambeskattningens alla nackdelar kombineras medalla de nackdelar som en individuell beskattning av kapitalinkomster kan ha.Många familjer har också, efter skatteuppgörelsen den underbara natten, gjortsin planering utifrån uttalandet om att ett överskott av kapital skulle fåkvittas mot ett underskott i det egna hemmet, om samma make hade både över- ochunderskott. Den missuppfattningen kan få allvarliga följder. Jag skall ta ännu ett exempel: Hustrun i en familj hadeärvt ett småhus, som man måste sälja på grund av flyttning. Betalningen skeddei form av en revers med ränteinkomster på . I medvetande omkvittningsrätten accepterade makarna reversen. Hustrun stod också som ägaretill det nya huset, som hade ett underskott på . Man räknadedå med att skatten skulle utgå på endast mellanskillnaden, , dvs. attskatten skulle bli . Men det visade sig att dessa makar pådenna nettoinkomst på . kommer att få betala . i skatt-fyra gånger mer än vad de hade räknat med. säger flnansministern att det i det här sammanhanget ärorimligt att räkna i procent. Men faktum är, som flnansministern själv säger,att procentsatsen på marginalskatten kan bli oändlig. fick jag inget klart svar på om finansministern varmedveten om de här konsekvenserna när den nya lagstiftningen infördes. Varfinansministern det, tycker jag att det är i högsta grad förvånansvärt attfinansministern, dä som riksdagsman, var beredd att acceptera konsekvenserna.Skall en demokrati fungera krävs det att medborgarna är lojala motbeslutsfattarna. Men det förutsätter också att besluten uppfattas sommoraliska, i varje fall inte som omoraliska. I det här fallet kan tydligenprecis vad som helst hända. Jag hade önskat fä svaret att man givetvis skyndsamt villta itu med dessa skatteregler, så att sambeskattning och särbeskattning i dehär fallen inte får Överläggningen var härmed avslutad. dessa helt orimligakonsekvenser. Vi kommer att fortsätta värt arbete på det Nr 86 de fjällnära skogar-Il % Svar på fråga 1983/84:326om avverkningen i de fjällnära har frågat mig om jag avser föreslå regeringen att åläggadomänverket att stoppa den pågående avverkningen i de fjällnäraskogarna. F.n. pågår utredningar, bl. a. en urskogsinventering och en hänglavsinventering,inom berörda områden. Dessutom har vissa sameorganisationer hos regeringenbegärt att några avverkningar inom revir skall stoppas. Beredningenav detta ärende är ännu inte klar. Medhänsyn till detta är jag nu inte beredd att göra något uttalande i frågan. Anf.22 (): Man måste fråga sig hur likgiltiga inför en skövling av oersättliganaturvärden ansvariga politiker fär vara. Hur okänsliga får de vara när enminoritet begär att deras rättigheter respekteras? Dokumentationenpå visat ointresse från regeringens sida i den här frågan är lång och dyster.Svenska samers riksförbund har gått fill regeringen upprepade gånger och krävtstopp på avverkning och vägdragning i de fjällnära skogarna. Riksdagensrevisorer ifrågasatte domänverkets handlande när det gällde defjällnära skogarna. Jaghar ställt flera frågor här i tiU ansvarigt statsråd. Till sistlyckades , genom förtjänstfullt reportagearbete, skapauppmärksamhet i frågan; tidningen gav bevis på vad som höll på att ske ellerhade skett där domänverket gått fram. Så äntligen, , låterdomänverket rneddela att man stoppar nya avverkningar. Det är inte något heltfillfredsställande beslut, det innebär nämligen att man fullföljer de arbetensom har påbörjats eller planerats för vintern. Det är anledningen till minfråga. När jag nu får svar blir min fråga: Kan man acceptera dettaförfaringssätt? Detfinns naturligtvis skäl att inte göra för tvära kast beträffande planerad avverkning. Men här är det fråga om dålig planering och ett oegentligt förfarande av domänverket. Vad som sedan måste påtalas är domänverkets skäl fill avverkningsstoppet. Det sägs från ansvarigt häll att man måste fä klarhet med anledning av de motstridiga uppgifterna om möjligheterna att förnya skogen. Det är inte bara en fråga om att förnya skogen. Från naturskyddssynpunkt gäller det skog som är oersättlig. Samerna behöver de hänglavar som finns i skogen för sin rennäring. Att över huvud taget 129 9 prolokoU 1983/84:79-86 diskuteraavverkning innan den pågående hänglavsinventeringen är slutförd är heltoacceptabelt. Svaret från statsrådet borde ha varit att man omedelbartskall stoppa avverkningen. Det finns inget annat godtagbart svar. returelas Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på fråga 1983/84:302 om insamlingen av returglas Per har frågat mig om jag ärberedd vidta åtgärder syftande till att beslut om återglassystemgenomföres. Bakgrunden till frågan är att i juni i fjolförordade att det fortsatta arbetet för ökad återvinning av vin- ochspritflaskor skulle inriktas på införande av ett återglassystem. Ett sådantsystem skulle i detta fall innebära att ett s. k. återglas införs för vin ochsprit kombinerat med återtåg av annat engängsglas frän hushällen. Enutgångspunkt är att allt systemglas pantbeläggs, vilket bör leda till högåtervinning. Olika frågor som rör återvinningoch omhändertagande av i första hand dryckesförpackningar bereds f. n. inomregeringskansliet, varvid riksdagsbeslutet självfallet skall beaktas. 24PER (vpk): Tyvärr fick jag inget vidare besked iden här frågan, men jag hoppas att det kommer att lämnas . Jag vill börjamed att ställa tre följdfrågor till jordbruksministern, så att han kan funderapå dem som jag kommenterar svaret i övrigt. För detförsta: Hur skall jag tolka svaret? För det andra: Skall beslut beträffandeåterglas gälla fullt ut eller häller man pä att köra över det beslutet? Detskall beaktas, säger statsrådet, men kommer man att följa det? För det tredje: När får arbetarna vid ,som är hotade i detta fall, besked om hur det skall bli och vid vilken tidpunktett eventuellt återglassystem skall börja gälla? Det är viktigt, bl. a. avtekniska skäl, att det sker senast . Därmedåtergår jag till att tala om vad det handlar om. Ett återglassystem kan i det korta perspektivet innebäraatt Systembolagets samtliga flaskor går till återglas och ökar basen förglasåtervinning till ca 100 miljoner flaskor . I det längre perspektivet möjliggörs en bred återvinningav glaset i kommunernas sophantering, något som har både ekonomiska ochmiljömässiga fördelar. Det handlar om att rädda kvar två glasbruk i landet, somär viktiga också ur beredskapssynpunkt. Det gäller ochLimmared. Men det är som i första hand är hotat. Det är primärt fråga omatt kunna behälla 300 jobb vid . Totalt kan dethandla om 400 jobb inom kommun, där alternativa sysselsättningarinte finns att få utan vidare. Om man ser på ekonomin kring återglaset från snävtsektoriell synpunkt kan lösningen te sig dyrare än ett system där man använderflaskorna , men ser man till de totala kostnaderna för samhälletfinner man att återglassystemet knappast blir dyrare och att det kan bidra kundanpassad utveckling av landets dryckesförpackningar och hålla tillbakaexpansionen av den ur miljö- och energisynpunkt mindre önskvärdaaluminiumburken. Om insamUngen av returglas Anf, 25Jordbruksminister ; . Jag är starkt medveten om de problem som PerIsraelsson redovisat i sammanhanget. Låt mig också fä säga att frågan på sittsätt är ganska komplicerad. Därför skall Per tolka mitt svar såsomdet är givet. Jag är starkt medveten om att det finns en tidsaspekt medi bilden. Beslut kommer därför att fattas - just medtanke på den brådska som föreligger. 26 PER (vpk): Det var ju litet klarare besked: Vi kan, somjag förstod det, räkna med beslut . Det behövs, eftersom det handlarom att göra nyinvesteringar, exempelvis i en ugn..Och det är framför allt frågaom att lämna besked till arbetarna, som f. ö. är fackligt anslutna fill detförbund som jag själv tillhört. Det är viktigt att det beskedet kommerfram, och det är viktigt att beslut beträffande återglas kommer attgälla. Det fattades med betydande majoritet i kammaren förraåret. Det här är inte något unikt för . ExempelvisSchweiz har ett återglassystem under ordnade förhållanden vilket fungerarhyggligt. Det bör det kunna göra också i . Om nu Systembolaget anför svårigheter att samla in glasosv. tror jag inte det skall överskattas. Det schweiziska systemet innebär samlar in glasen på ett organiserat sätt ute i samhället, och det tror jagatt man måste göra om glaset från soporna i kommunerna också skall komma in ibilden. Jag troratt det är ett system som är fullt genomförbart och sombörgenomföras för att rädda bl. Överläggningen var härmed avslutad. Om kommunernas befogenheter enligt lagen om spridning avbekämpningsmedel över skogsmark 13 §Svar på fråga 1983/84:309 om kommunernas befogenheter enligt lagen om spridningav bekämpningsmedel över skogsmark har frågat mig om kommunernasbeslutsrätt är oinskränkt när det gäller undantag från lagen om spridning avbekämpningsmedel över skogsmark och om jag avser att vidta några åtgärder ianledning av vad som anförts i frågan. Enligt den lag (1983:428) om spridning av bekämpningsmedelöver skogsmark som trätt i kraft gäller ett generellt förbudmot spridning av lövbekämpningsmedel. I fråga om de skogsområden inom en kommunsom fullmäktige bestämmer får undantag från detta förbud inte lämnas. Försådana skogsområden gäller således ett totalförbud mot användningen av lövbekämpningsmedel.Dessa områden skall enligt lagen vara av betydelse för friluftslivet,naturvården, den lokala befolkningens trivsel eller annat kommunalt intresse.För övriga skogsområden kan medge undantag, omlövslybekämpningen inte rimligen kan ske med mekaniska metoder. Kommunfullmäktige har således enligt den aktuella lagenatt självständigt besluta om hur stor del av kommunens skogsmark som skallomfattas av ett totalförbud. Anf.28 (vpk); Jag får tackajordbruksministern för svaret på min fråga. Bakgrunden till att jag ställde frågan var attlänsstyrelsen i med landshövdingen i spetsen kallade sammanrepresentanter för länets kommuner och även representanter för skogsbruket ochnaturvårdsverket. Denna konferens följdes upp med ett program i lokalradion,där man intervjuade olika personer. En del kommunalråd intervjuades. Ett kommunalråd sade attdet inte finns något lekmannainflytande efter den uttolkning av lagen som nuhade gjorts. "Vi begriper ingenfing", sade kommunalrådet. Det andra kommunalrådet sade att det här måste vara enform av partsinlaga. Det tredjekommunalrådet sade att det hela har blivit mycket förvirrande. På konferensen fick man veta att skogskommuner inte heltkunde förbjuda användning av kemiska medel - det var storstadskommunerna somhade den möjligheten. Man fick höra att det var mycket tveksamt om fullmäktigesbeslut skulle stå sig vid ett överklagande. Kammarrätten eller regeringsrättenskulle ha möjlighet att gå in och ändra fullmäktiges beslut. Det har hela tidenvarit min uppfattning att det är. möjligt att ändra ett kommunfullmäkfigesbeslut endast i de fall formella fel har begåtts -1, ex. om sammanträdet inteutlysts i laga ordning eller om ärendet inte beretts. Jag vill tacka för ett mycket klart och tydligt svar. Vadjag förfäktat i detta fall är alltså helt riktigt. Jag vill bara konstatera attkommunfullmäktiges beslut inte kan bli föremål för ändring i kammarrätten resp.regeringsrätten annat än om formella fel begåtts. Jag vill än en gång tacka för det klara svaret. Överläggningen var härmed avslutad. värm ean läggning-14 § Svar påfråga 1983/84:316 om kolbaserade värmeanläggningar Berfil Måbrink har frågat mig om regeringenär beredd att, med hänsyn till miljöintressena, förhindra att en kolbaseradvärmeanläggning startas i ett län, där skadorna av försurningen redan fått enallvarlig omfattning. fråga är föranledd av att VolvoPersonvagnar, Olofströmsverken, av har fåtttillstånd enligt miljöskyddslagen att övergå till eldning med kolbränsle i tvåav bolagets energicentraler. Övergången till användning av kolbränsle sker isamband med att Olofströmsverken och kommun inlett ett samarbete omfjärrvärmeleveranser från bolagets värmecentraler. beslut har överklagats av bl. a.sakägare företrädda av kommunisterna i . Besvärsärendetär under beredning i . Försurningen av mark och vatten är vår kanske viktigastemiljöfråga. hör utan tvivel till de områden i landet som är mestutsatta för försurningen. En viktig åtgärd för att komma till rätta medförsurningen är att ytterligare minska luftföroreningsutsläppen inom landet ocharbeta aktivt internationellt för sådana åtgärder. Jag har därför tillkallat ensärskild aktionsgrupp för att samordna och ytterligare intensifiera insatsernamot detta allvarliga miljöhot. Aktionsgruppen skall bl. a. utarbeta underlagför ett nytt åtgärdsprogram. Regeringen kommer i en proposifioni vår att redovisa hur regeringen i samband med kolanvändning avser attytterligare begränsa utsläpp som skulle kunna leda till försurning. 30OSWALD (vpk); Jag tackar jordbruksministern för svaret påBertil Måbrinks fråga, ett svar som han tyvärr inte har tillfälle att själv taemot. Vi hade ju tillfälle att ganska ingående diskutera fråganom försurningen i den allmänpolitiska debattens slutskede, och det somjordbruksministern säger i svaret till är i stort sett enuppföljning av vad som sades då. Vi behöver kanske inte återigen repetera alltvad som sagts och allt vad vi vet om försurningsriskerna i ,enkannerligen naturligtvis i - detta är väl känt. Det anmärkningsvärdaär att man, trots de vitt spridda kunskaperna om dessa förhållanden, i enkommun och i en stor industri ändå varit beredd att satsa på en övergång tillkolbaserad energiframställning, vilket alltså varit aktuellt i . 10 protokoll 1983/84:79-86 är detta ärende, såsom ocksånämns i svaret, överklagat. Jag kan inte finna att jordbruksministern ger någotdirekt konkret svar på fråga. Frågan var hur regeringen ser pådenna allvarliga introduktion av en stor industri, där ett överklagande nualltså ligger hos regeringen. Det vore bra, tycker jag, ifall jordbruksministern htetmera konkret kunde svara på fråga, om regeringen är beredd attmed hänsyn till miljöintressena förhindra att en sådan här kolbaseradvärmeanläggning startas. De allmänna synpunkterna känner vi till, och där är viöverens. Men är regeringen beredd att förhindra etablering av en kolbaseradvärmeanläggning, om kommun och företag skulle vara eniga om att startaanläggningen? Jag skulle gärna vilja ha ett mera konkret beskedhärvidlag än vad som lämnats i frågesvaret. Jag utgår från att är välmedveten om att jag inte kan lämna besked om avgörandet av ett enskilt ärendesom är föremål för handläggning inom . Ett sådant beskedmåste jag låta anstå tills vi fått tillfälle att bedöma och avgöra ärendet idepartementet och i regeringen. 32 (vpk): Det är självfallet så som jordbruksministernsäger när det gäller enskilda ärenden. Men man kan ju ha en generelluppfattning. Det finns för resten - det vet jag redan - på andra platser ilandet än den nu aktuella motsvarande mål på gång sä att säga, vilka måhända såsmåningom hamnar hos regeringen, i den män det finns tillräckligt starkaintressen och fillräckligt underlag för att man från resp. orter skall kommamed överklaganden. Dä blir frågan återigen akut. Utan att behöva gå in på ett enskilt fall kan välregeringen och regeringens representant - i detta fall jordbruks- ochmiljöministern - ge uttryck för en bestämd uppfattning om detta med övergångtill kolbaserad energiproduk-fion, när vi vet hur förhållandena är, speciellt iBlekinge och i övrigt. Regeringens generella inställning har jaggett uttryck för i mitt svar. Vi är klart medvetna om att vi med stor omsorgoch stor försiktighet måste bedöma pä vilket sätt den s. k. kolintroduktionenskall ske. Vi kommer, i den proposition som jag aviserat i mitt svar, att gekonkreta besked om de ytterligare förstärkningar som blir nödvändiga i kampenmot försurningen. 34 (vpk): Det går antagligen inte att komma längre i debatten , och viavvaktar naturligtvis med spänning kolpropositionen, som den populärt harkallats. Det har hänvisats till denna proposition i många andra debatter, ochdå den framläggs får vi väl återkomma till frågan och se vilket åtgärdspaketregeringen kommer att lägga fram genom jordbruksministern och andra ansvariga. Dettaär en allvarhg fråga, och jag vill än en gång peka på den fara vi ser här ochsom aktualiserats även frän andra håll, enkannerligen från högerhäll och fränskogsindustrin, när man på nytt börjat tala om Secure-reaktorer. Den saken harjordbruksministern och jag fidigare debatterat. En följdverkan av diskussionenom kolintroduktionen kan bh en ny debatt om Secure-reaktorer, vilket gör dethela ännu allvarligare. Överläggningenvar härmed avslutad. 15 § Svar på fråga1983/84:328 om koncentrationen inom byggmaterialindustrin har frågat statsrådet vilka effekter hanbedömer att ASSLs försäljning av Etrigmppen och bildandet av det nyafönsterbolaget får för den framtida utvecklingen inom byggmaterialindustrin närdet gäller fillverkningen av bl. a. fönster och dörrar. Arbetetinom regeringen är sä fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Pågrund av nedgången inom nybyggandet har efterfråganpå fönstersnickerier minskat kraftigt. har av dennaanledning påbörjat en utredning om fönsterindustrin. Utredningen, somsker inom ramen för branschprogrammet för den träbearbetande industrin, väntasvara färdig . Enligt vad jag inhämtat visar de hitfillsframkomna resultaten att utbudet av fönstersnickerier är för stort iförhållande till efterfrågan och att lönsamheten av denna anledning är svag.Industriverket avser att med utgångspunkt i utredningsresultaten föradiskussioner med branschen om erforderliga strukturförändringar. Jag utgårifrån att verket noga beaktar resultatet av förhandlingarna mellan SwedishMatch, och liksom att de anställdas organisafioner beredstillfälle delta i strukturdiskussionerna. mån strukturförändringar kan leda fill negafiva effekter förkonkurrenssituationen åligger det att bevakautvecklingen och vidta de åtgärder som behövs. Jag utgår ifrån att NO nogaföljer utvecklingen pä området. Inomdörrsnickerundustrin har en omfattande strukturomvandhng till följd av den vikande efterfrågan på- den svenska marknaden redan Om koncentrationen inom bygg-materialindustrin genomförts.Även inom detta område utgår jag ifrån att NO aktivt bevakarkonkurrenssituationen och om sä visar sig vara nödvändigt, vidtar erforderligaåtgärder. Jag kan i detta sammanhang nämna att jag har erfarit att NO skrivittill med anledning av att de pågående diskussionerna medSwedish Match även berör företagens dörrsnickeritiU-verkning. NO har fäst StoraKopparbergs uppmärksamhet på att det kan bli aktuellt med en prövning enligt konkurrenslagenav en eventuell sammanslagning av företagens dörrfillverkning. 36RUNE (): Jag tackar industriministern för svaret på min fråga. Statens pris- och kartellnämnd visade i en undersökningsom presenterades att det är ett fåtal företag som dominerartillverkningssidan inom byggmaterialbranschen. Några exempel ur utredningen: De fyra största tillverkningsföretagen inom området dörrsnickeriersvarade för av försäljningen 1982. De fyra största tillverkarna avskåpsnickerier svarade för , beträffande fönstersnickerier var motsvarandeandel , osv. Den enda delbransch som avvek från mönstret var sågade ochhyvlade trävaror, där de fyra största företagen svarade för . Det är mot den här bakgrunden som jag tycker att man skallse på de planer som finns om bildande av ett gemensamt fönsterbolag, där detstatligt ägda skall bidra med en del, nämhgen Etrigmppen. Det nya bolagetkommer ensamt att svara för av landets fillverkning avfönstersnickerier. Bilden blir inte ljusare av att , som blirhälftenägare i det nya bolaget, därigenom kommer att få en än mera dominerandeställning inom byggmaterialindustrin. Man kofnmer genom sitt helägda SvenskaDörr och genom att ingår i den planeradebolagsbildningen att få av ytterdörrstillverkningen och kanske 80-90 %av tillverkningen av innerdörrar. har redan, genom sina helägdaföretag och Tarkett, en dominerande ställning när det gällertillverkning av skåp och golv. Den nu planerade bolägsbildningen har därför skapat oro ibyggmaterialbranschen, inte minst bland de mindre tillverkarna. Träindustriarbetareförbundethar varnat för vilka konsekvenser den kan få för hela branschen när det gällersysselsättningen och prisutvecklingen.