prot · G709122 · 1983-12-31 00:00:00 — Resten är provanställningar, visstidsanställningar och enskildaberedskapsarbeten vid sidan av den ordinarie produktionen. Men jag tror att vikan vara ganska övertygade om att den majoritet av de ungdomarna - det är iförsta hand ungdomar som finns i rekryteringsstödssystemet också - kommer attfå fast arbete på de arbetsplatser där de nu har ett kortare jobb. Erfarenhetenfrån de enskilda beredskapsarbetena visade ju att det blev på det sättettidigare. Jag är glad över att både och liksomtidigare i stort sett står bakom regeringens förslag. Både ochElver tog också upp risken för att devalveringens effekter skall ätasupp och att det i sin tur får negativa följder för både prisutvecklingoch sysselsättning. Det har ju framgått av debatten under de senaste dagarnaatt regeringen delar en oro för att det kan bli så. Självfallet kommerregeringen därför att vidta åtgärder för att se till att det inte blir på detsättet. Vi måste klara inflationen på en nivå som ger oss möjligheter attlångsiktigt trygga sysselsättningen, och den politiken kommer regeringen att föra. Vi skulle väl utan särskilda åtgärder kunna glädja oss åtett 1984 som i många avseenden skulle kunna bli väldigt gynnsamt, och visst harLars-Ove rätt i att om lönerna ökar får man mera skatt i kassakistan;det är den berömda fiskardraggen som har diskuterats i gamla riksdagshusetmånga gånger. Men det kan bli en väldigt kort fröjd, och den socialdemokratiskaregeringens politik går ut på att vi varaktigt skall klara bådesysselsättningen och ekonomin. Statens kassakista eller hushållskassorna runtom i familjerna i landet är ju inte betjänta av att det där skramlar en massapengar, om vi urholkar värdet av dem. De flesta löntagare vet nog att det interäcker med att få många procent i påökning för att det skall bli någrareallöneförbättringar. Sådana får man bara, om regeringen också kan hålla iden ekonomiska utvecklingen. Den regering som vi nu har är bestämd att göradet. I det här första inlägget hade j ag ocksåtänkt ta upp en annan tråd i debatten, den som tog upp när hantalade om de enskilda initiativen och de små företagen. Eftersom jag ser attmin tid strax är ute ber jag att få återkomma till det i en senare replik. 18BENGT WITTBOM (m) replik; Det skall inte bli någon lång debatt medarbetsmarknadsminister , för hon vill inte debattera. Det är intressant, särskilt för de ungdomar som sitter påläktaren, att få en beskrivning av litet grand av vad man sysslar med iungdomslagen, men det vore också intressant för oss i oppositionen och försvenska folket att få ett besked om vilken väg ut ur rekordarbetslösheten somAnna-Greta och regeringen anvisar. Det är ju på den punkten vikritiserar regeringen. Ni säger att målet är att varaktigt klara sysselsättningen.Vår fråga är: Hur? har ni inte lyckats. Hur tänker ni försöka klaraden ? säger att de arbetsuppgifter som utförsi beredskapsarbeten och ungdomslag osv. är precis lika meningsfulla församhället som allt annat arbete. Det uttalandet säger ju allt om regeringensoch socialdemokraternas inställning. Man ställer sig inte frågan hurmeningsfullt det är för de människor som måste utföra ett arbete grundat påbidrag. Hur mycket mer meningsfullt skulle det inte vara för de människorna attkunna gå till ett riktigt jobb och få lön i lönekuvertet som andra människor? Vår väg ut ur arbetslöshet är att se till att vi får ettnäringsliv och företag som kan växa och expandera och som kan skydda sinlönsamhet så att de kan betala ut lön till fler människor. Vilken väg harAnna-Greta och regeringen att föreslå? 1 250 ungdomar i ungdomslag har fått riktiga jobb, sägerarbetsmarknadsministern. Det var en intressant upplysning. Men den siffranupplyser oss egentligen inte om någonting. Om inte arbetsmarknadsministern kanredovisa hur många av dessa 18-19-åringar som skulle ha fått jobb även om detinte hade funnits några ungdomslag, så säger siffran ingenting. Slutligen, herr talman, vill jag säga attsocialdemokraternas och regeringens mål är full sysselsättning. Min fråga tillarbetsmarknadsministern är; När räknar regeringen med att uppnå full sysselsättning? Nilovade ju fuU sysselsättning före valet. Min andra fråga är; Vid vilken nivåanser ni full sysselsättning uppnådd - vid O % arbetslöshet, vid , eller3 % arbetslöshet? 19 () replik; Det var en intressant redogörelse somarbetsmarknadsministern lämnade angående ungdomslagen och de ungdomar som ärverksamma i dessa. Det är bara att konstatera att det har funnits en väldigtgod framförhållning ute i kommunerna när man förberett insatser på dettaområde, eftersom man har kunnat nå detta resultat. Det är naturligtvis nuviktigt att se till att den öppning som gjordes från riksdageris sida och somgick ut på att man även skulle kunna placera ungdomar i ungdomslag i detenskilda näringslivet förverkligas. Resultet får inte bli sådant som i detenskilda fall vi kunde ta del av i TV . Byråkratin och stelbenthetenhos en länsarbetsnämnd vid handläggningen av en sådan här fråga för en ungdomär avskräckande. Då är det rätt naturligt att man från ungdomarnas sida får ennegativ inställning till statliga myndigheter. Se till, , attde här sakerna rättas till ! Det är naturligtvis viktigt att rrian är observant när detgäller risken för inlåsning i ett ungdomslag. Tanken bakom beslutvar ju att regeringen skulle återkomma till med en utvärdering. Jagtror att det är oerhört viktigt att man får en så noggrann utvärdering sommöjligt av de erfarenheter som de ungdomar som varit verksamma i ungdomslaghaft. Vår förhoppning är att man skall finna ytterligare lösningar som innebäratt fler ungdomar kan beredas verksamhet på ett eller annat sätt. Avslutningsvis frågan om rekryteringsstödets utveckling.Vi från sida var positiva till införandet av ett rekryteringsstöd, såatt man på så sätt kunde medverka till att människor i snabbare takt kom in påden reguljära arbetsmarknaden. Men vi såg det också som viktigt att bibehållade enskilda beredskapsarbetena. Därför är det min förhoppning att arbetsmarknadsministernskaU medverka till att vi får en praktisk och smidig handläggning när detgäller de enskilda beredskapsarbetena, allt enligt intentioner närvi fattade beslutet . Anf.20 () replik: Jag håller med om att det var en intressantexposé som arbetsmarknadsministern gjorde över vad som händer med anledning avde åtgärder som är i gång. Möjligen skulle man kunna säga att det handlarväldigt mycket omen rapsodi som ledamöter i hög grad är överens om.Arbetsmarknadsministern lät oss bildligt talat klättra upp på byggnadsställningardär man snickrar för fullt, och hon dök djupt ner i en algodling för att visahur mycket man egentUgen kan hitta på. Det där är väldigt bra. Men närAnna-Greta säger att det finns en dynamik i de här åtgärderna skulle jagvilja skicka med det marginella men inte oviktiga påpekandet att alltför mycketav de här aktiviteterna har legat inom den offentliga sektorn. Vi har ju sagt att dessainte skall begränsas enbart till den offentliga sektorn, utan man skulle satsaockså på den enskilda sektorn. Nusäger arbetsmarknadsministern att allting ännu inte är förverkligat och att detfinns en hel del ytterligare att göra. Det tolkar jag faktiskt, herr talman,som att arbetsmarknadsministern menar att det är rimligt med en bättreavvägning mellan offentlig och enskild sektor när det gäller arbetsmarknadspolitiskainsatser. En smidigare handläggning har vi talat om ofta här. Vikten av ensådan underströks senast av , så det bör väl också kunna bliverkUghet. Vifick inget svar på frågan varför vi ändå har denna rekordhöga arbetslöshet ivårt land. Arbetsmarknadsministern säger att det gäller att satsa på varaktigajobb. Hon pekar på devalveringen som en viktig åtgärd. Men devalveringen ficknaturligtvis löntagare och andra betala genom den försämrade köpkraften. Värre äratt det har visat sig att den hävstång man skulle använda nu ser ut att bristagenom att inflationen inte kan hållas vid den nivå som regeringen satte upp sommål. Jag hoppas att kammaren faktiskt lade märke till attarbetsmarknadsministern inte talade om att inflationsnivån skulle ligga på ,utan att inflationen skulle hållas på en acceptabel nivå. Det tyder på attregeringen är på väg att få ge upp sitt inflationsmål. Detskulle vara intressant att få några synpunkter på rapport.Den är visserligen färsk, men där pekas genom en häftig anklagelse på att detär en stor oförmåga inom vårt stora och mäktiga arbetsmarknadsverk. Rapportenmåste närmast betecknas som en larmrapport. Jagfick inget besked om det jag efterlyste i mitt första inlägg, nämligen hurregeringen såg på finansminister vårdslösa uttalande om parterna, då hanbetecknade dem som dårar i sammanhanget. Jag menar att skulle kunna rentvå regeringen genom att säga att det ändå var ett olycksfalli arbetet. Det gäller att välja sina ord också när man gör omdömen om dem manogillar. 21 (vpk) repUk: Först vill jag säga att jag är mycket till freds med att det finnsriktigt bra arbetsuppgifter för ungdomar. Det kanske inte är där som vi inte äröverens, utan vad vi vänder oss mot är att det inte utgår en lön som man kanförsörja sig på någorlunda väl. Man arbetar ju mindre tid. Det kan inte hellerkännas särskilt meningsfullt, om man har en meningsfull arbetsuppgift ochsedan måste sluta där och kanske inte får någon arbetsuppgiftalls med den nuvarande arbetsmarknadspolitiska inriktningen. Dessutominskränker sig arbetsgemenskapen och samhällsgemenskapen . Maningår inte i en sådan gemenskap fullt ut. Man blir någon sorts andra klassensanställd. Jagkan mycket väl tänka mig att en 20-åring säger så här: Har jag bara förvaratshär? Var inte mitt jobb mer värt, så att det kan bU ett reguljärt arbete? Detär just detta som regeringen inte vill angripa. Man säger att det finns mångabra arbetsuppgifter som vi tidigare varit helt överens om och Detta tror jag är den springande punkten i det hela. Kommer man inteatt utveckla de här arbetena till reguljära arbeten, där ungdomarna har en storchans att få jobb, då kommer detta att bli ett misslyckande. Sedantill huvudfrågan - inhopp i avtalsrörelsen. Hon påstod -såvitt jag förstår - att de här löneavtalen kommer att skapa arbetslöshet. Dåställer man sig frågan: Skall de här arbetarna som kanske stoppar uppreallönesänkningar angripas i detta läge? Är det just de som skallbetala? Socialdemokraternai det fack som jag tillhör kräver . för att människor skall komma urdet träsk där de nu befinner sig och för att de skall kunna leva på en lön. Det skulle medföra arbetslöshet. Jagupplever detta som ett gigantiskt angrepp mot de arbetare som i dageftersträvar en bättre situation än den som de befunnit sig i. Detmåste, från början till slut, vara frågan om en felkoppling från regeringenssida. LO-ledningentenderar, såvitt jag förstår, att inte instämma. Regeringens poUtik i desshelhet går ut på att det är lönerna som bestämmer inflationen -trots dagensmonopoliserade samhälle. Angrip det i stället! Låt utvecklingen gå mot ökadelöner, så att människorna får större köpkraft. Styr litet grand! Det är, somsagt, bättre att bekämpa inflationen den vägen. I så fall skulle det vara någonform av arbetarpoUtik. Sedannågot om industrins utveckling. Den förnyelse på detta område som man talar ominnebär, såvitt jag förstår, en total anpassning till kapitalismensdrivkrafter. Det gäller att stödja kapitalismen och därmed även andra, oförenligakrafter i samhället. Men i längden kan det väl inte vara en gynnsam utvecklingför arbetarna. tolkas många saker in som man inte sagt. sade attjag inte nämnt 4-procentsmålet för inflationen. Detta skulle alltså haövergivits. Jag ser faktiskt dessa frågor i ett litet längre perspektiv. Detgäller inte bara 1984. Vad jag framför allt uppehöll mig vid var utvecklingenpå något . I det avseendet hade vi faktiskt, , tänktoss att det skulle vara möjligt att komma ned till en inflationstakt som liggerunder . Detär naturligtvis en mångfald saker som bestämmer inflationen. Det finns ingenanledning att förneka att t. ex. lönerna ingår i den mångfalden. Inte hellerskall det förnekas, som jag redan sagt, att det inte är någon glädje förmänniskor att få inflationspengar i fickan. Vad folk behöver, avreallönesänkningar, är inte löst skramlande pengar som inte är värda någonting,utan det är pengar som kan ge ökad köpkraft. Det är mycket lätt att räkna utatt det, i samband med olika överenskommelser, inte är särskilt enkelt attåstadkomma något sådant genom alltför höga påslag. Jagtror att vi kan säga att det finns en chans att 1984 blir ett mycket bra år.Det som hänt under årets avtalsrörelse kan dock skapa problem, både närdet gäller inflationen och när det gäller sysselsättningen. anser att en sådan oro är befogad, måste den ekonomiskapolitiken självfallet utformas på ett sådant sätt att människorna inte bara1984 utan också 1985, 1986 och åren därefter garanteras höjda reallöner ochminskad arbetslöshet. Sedan till det som jag inte hann med i mitt förra inläggmen som jag hade tänkt att säga några ord om. talade om behovetav en satsning när det gäller att ta vara på initiativ från enskilda människor,på småföretagsverksamhet m. m. På detta område pågår en hel del mycketintressanta verksamheter runt om i världen. 1 många industriländer noteras enlång rad lokala - ofta kooperativa - initiativ, vilka är mycket intressanta.Det gäller , , , , och många andra länder. Isyfte att studera och att följa upp vad som pågår i detta sammanhang har OECDbestämt sig för att starta ett projekt. Representanter för industriländerna iväst skall tillsammans försöka göra en bedömning av vad de lokala initiativenkan ge för framtiden. Vidare gäller det att sprida informationen mellan deländer som deltar i projektet - däribland - så att goda idéer verkligenkan utnyttjas. I är vi just nu i färd med attutse den grupp som skall arbeta med de frågor som finns redovisade i ThagePetersons Bergslagsproposition. Inom ramen för skall en särskild grupprepresentera . Vi har tänkt oss- det redovisas, som sagt, iBergslagspropositionen -att rapporten från speciellt skall gällaNorberg, och . Om det är möjligt skall även vi fråncentralt håll försöka hjälpa till. Det gäller ju att underlätta utnyttjandet avde positiva idéer som finns. Att just nämnda orter valts beror inte på att jagsjälv har stor klockarkärlek för just denna del av landet, utan det beror påatt det i de tre kommunerna finns så många exempel på vad det här med lokalainitiativ kan innebära. - enligt min uppfattning viktigast i dettasammanhang - är en kommun som drabbats hårt av en omfattande nedläggning. Menför den skull har man inte tappat modet eller handlingskraften. I stället harman utnyttjat de enskilda människornas initiativ. Om vi skall klara sysselsättningen, måste vi i framtidenkombinera en lång rad olika åtgärder. Det som skiljer från många andraländer och som gör att har ett bättre arbetsmarknadsläge är att maninte är rädd för att utnyttja den offentliga sektorn. Alla vet vi, att om vi påsikt skall klara en bra sysselsättning här i landet, måste det bli flerarbetstillfällen inom den offentliga sektorn. Denna utgör en viktig pusselbit ifråga om kampen för en långsiktigt aktiv sysselsättningspoUtik. En annan viktigpusselbit är naturligtvis en stärkt svensk exportindustri. Om skaUkunna vara ett välfärdsland, ett land med sysselsättning åt alla, behövs ocksåi framtiden de stora starka svenska exportföretagen. Alldeles handladedebatten i ganska stor utsträckning om just dessa saker. Bevarandet av devalveringenseffekter betyder mycket i fråga om den senare pusselbiten. tror jag att det är mycket viktigt att just fråganom de lokala initiativen får en mera framskjuten plats i debatten. Vi måsteutnyttja dessa på ett bättre och förståndigare sätt än vad som varitfallet. att skapa en mångfald på arbetsmarknaden - inte minst iBergslagsområdet, där vi tidigare varit vana vid en mycket ensidigarbetsmarknad med ett enda stort dominerande företag. har frågan om den långsiktiga utvecklingenvarit aktuell i debatten. Visst finns det, , ochLars-Ove , en viss tendens när det gäller utvecklingen långsiktigt i dethär landet - det gäller även alla andra länder - som vi måste vara mycketvaksamma på. Vi har tyvärr drabbats av nya lågkonjunkturer med högre arbetslöshetän under den tidigare lågkonjunkturen. Vi vet att det harvarit bekymmersamt när det gäller ungdomsarbetslösheten. Vi kan långsiktigt seen trend till en ökning. 1 detta sammanhang måste vi naturligtvis bådediskutera de mera kortsiktiga åtgärderna och försöka se långsiktigt på dessafrågor. Framför allt måste vi fråga oss: Hur kan vi nu utforma den aktuellaarbetsmarknadspolitiken, så att den anpassas till de långsiktiga behoven? En fråga som är särskilt viktig i detta sammanhang ärfrågan om arbetsmarknadsutbildningen. satsas väldigt mycket på denna. Jagtror att det är helt nödvändigt att bygga vidare på denna utbildning - även imera flexibla former, så att utbildningen i större utsträckning omfattar redananställda. Frågan om arbetstiderna diskuteras också i dessasammanhang mycket ingående. Det finns de som ser en arbetstidsförkortning somen enkel och lätt lösning på sysselsättningsproblemen. Jag tror inte alls attdet är så. Erfarenheterna utifrån visar att det här är fråga om mycketkomplicerade sammanhang. De franska drömmarna om att med en förkortning avarbetstiden från 40 tUl skapa 500 000 nya jobb har gått omintet. Det visar sig i verkligheten att det blir runt 20 000 nya jobb. För den skull skall vi naturligtvis inte sluta attdiskutera arbetstidsfrågor, och för den skull skall vi naturligtvis inte barasäga att det inte lönar sig att satsa på arbetstidsförändringar isysselsättningssammanhang. För visst finns det olika former av arbetstidsförkortning,som förmodligen också skulle kunna ge oss ett handtag när det gäller att klarasysselsättningen. Därför måste vi ingående diskutera dessa frågor. Regeringen har gett delegationen för arbetstidsfrågor, somnumera alla poUtiska partier i denna riksdag är med i, möjligheter att ta enordentlig debatt om dessa frågor och ge oss underlag för en framtida samladarbetstidspolitik, som också kan vara ett komplement i sysselsättningspolitiken. 23BENGT WITTBOM (m) replik: Jag måste faktiskt säga att det känns litetmärkligt att springa upp och ned i talarstolen och försöka få landetsarbetsmarknadsminister att tala litet grand om det denna debatt egentligen ärtUl för, nämligen att redovisa vad den socialdemokratiska regeringen tänkergöra under nästa budgetår för att minska rekordarbetslösheten. Anna-GretaLeijon är kanske förorättad och känner sig kränkt av den rätt hårda kritik viriktar mot henne Det ärkanske därför som arbetsmarknadsministern inte vill debattera. Det kan vi välstå ut med - det är inga problem. Värre är naturligtvis att de människor somgav socialdemokratin förtroendet och förde den till regeringsmakten och somväntade sig ett bättre arbetsmarknadsläge inte får några besked. Den skara ärsäkert glesnande som återigen är beredd att satsa på socialdemokratin när detgäller sysselsättningen. Minfråga är: Hur mycket kommer arbetslösheten att öka på grund av denavtalsrörelse som utspelas? Hur många nya jobb blir det i ? Denkärra som talat så mycket om sedan han blev statsminister - denkärra som han hade tagit tag i, fått stopp på och börjat baxa uppför backen -har man nu i själva verket satt raketmotorer på. Men man har satt dem i felända. Kärran är på väg utför - inte uppför. säger; Vi är inte rädda för att använda denoffentliga sektorn. Det kanske inte är, men hennes kollegafinansminister är rädd. Han uttalar så ofta han kan i officiella dokumentfrån regeringen att vi inte kan fortsätta att satsa på en expansion av denoffentiiga sektorn. Jäg förstår alltså att ni träter i regeringen, och det ärväl därför vi inte kan få några besked om vilka åtgärder regeringentänker vidta för att klara arbetsmarknadssituationen nästa budgetår. Avslutningsvis,herr talman! Det sägs numera av företrädare för socialdemokratin inte att manskall klara full sysselsättning utan att man har som mål att sänka den öppnaarbetslösheten. Det är väl därför, antar jag, som fler människor än någonsinstår utanför den reguljära arbetsmarknaden i socialdemokratins . 24 ARNEFRANSSON (c) replik: Det är naturligtvis viktigt att man från samhällets sida på olika sättuppmuntrar och underiättar för ungdomar att starta företag. Jag har ingen annanuppfattning när det gäller att åstadkomma företagsamhet i kooperativa former -jag tror att det är viktigt att samhället stöder också sådana initiativ. Det ärlitet beklagligt när arbetsmarknadsministern ser så positivt på nyföretagandetbland ungdomen, att vi inte kunnat få gehör för de Synpunkter som vi bl. a.från mitt parti har framfört i en motion, som behandlas i det betänkande som vii dag diskuterar. Vi har därför reserverat oss på den punkten för att markerahur angeläget och viktigt vi anser det vara att vi tar till vara möjligheternaför ungdomar att starta egna företag. Vi har föreslagit att regeringen i börjanav bör återkomma med mer konkreta förslag om hur man bör uppmuntra ochunderlätta för ungdomar att starta egna företag. Arbetsmarknadsministernvar också inne på arbetsmarknadsutbildningens betydelse. Denna är naturligtvisstor. Det är då också viktigt att man får en ökad flexibilitet och ettdecentraliserat beslutsfattande för att undvika den tröghet som vi har i dag.Det tar väldigt innan man kan starta ny kursverksamhet,osv. Vi måste se till, att vi får en smidigare handläggning även när det gällerarbetsmarknadsutbildningen. mitt inledningsanförande att det är nödvändigt att detblir en ökad samordning mellan gymnasieskolan, Komvux och arbetsmarknadsutbildningen,för att man på bästa sätt skall kunna utnyttja de utbildningsresurser som finnsi samhället. Det finr 'lär mycket att göra för att få en ökad flexibilitet pådetta område. När det slutligen gäller möjligheterna att ökasysselsättningen inom industrisektorn är det naturligtvis alldeles riktigt attvi måste slå vakt om våra stora exportföretag och se till att dessa harmöjligheter att finna avsättning för sina produkter på världsmarknaden. Men detär minst lika viktigt att skapa förutsättningar för de mindre och medelstoraföretagen att utvecklas i en positiv riktning. Tyvärr är det på det sättet,arbetsmarknadsministern, att fattade vissa beslut som avde mindre och medelstora företagen uppfattades som väldigt negativa. a. på den hårdare arvs- och förmögenhetsbeskattningen, som ju ställer tillvissa problem, inte minst i samband med generationsväxlingar. Från mitt partissida har vi bl. a. föreslagit att man inte borde beskatta arbetande kapital iföretagen. Vi har också sagt att det finns anledning att sänkasjukförsäkringsavgiften för de 15 först anställda. Vitror att sådana generella åtgärder har en mycket stor betydelse för de mindreoch medelstora företagens möjligheter att utvecklas positivt ochdärmed skapa ytterligare sysselsättning. Anf.25 () replik; Bergslagskommunerna har det bekymmersamt -däri har arbetsmarknadsministern alldeles rätt. Därför är det också viktigt attde får ett aktivt stöd. Hon gav också exempel på hur det kan vara när mansläpper loss fantasin, och hon nämnde därvid . Detta är närmast ett stödför uppfattningen att det är viktigt att politiker inte går in och detaljstyr.En iakttagelse är att man på socialdemokratiskt håll gärna gör det. Sedan pekar arbetsmarknadsministern på tre viktiga bitar;på den offentliga sektorn, på exportexpansionen och på lokala initiativ. Det är mycket viktiga bitar, men utifrån liberala utgångspunkterskulle jag vilja ta dem i precis omvänd ordning. Jag tror att de lokalaenskilda initiativen är viktiga för att vi skall få en fungerande ochbärkraftig industri, som kan exportera och som orkar bära utgifterna för denoffentliga sektor som vi behöver kosta på oss i vårt samhälle.