prot · G709132 · 1983-12-31 00:00:00 — Vi har därförkrävt en skyndsam översyn av gällande lagstiftning och av regelsystemet iövrigt i syfte att få fram förslag om avreglering och en minskaddetaljstyrning. I detta sammanhang kan även nämnas markvillkoret. När manunder föregående lade fram förslag om återinförande av markvillkoret i Bostadsförsörjningen m. m. Bostadsför- , sörjningenm. saneringsområden, uttalade vi från att dettavar mycket olämpligt. Vi yrkade således avslag. Samhällets inflytande överbostadsbyggandet är redan mycket stort. De skäl som kan anföras för markvillkori nybyggnadsområden är inte acceptabla i saneringsområden. Markvillkoretverkar direkt hämmande när det gäller möjligheten att genomföra en omdaning isaneringsområden. Vi har därför yrkat på ett upphävande av markvillkoret isaneringsområden. I början av mitt anförande hälsade jag medtillfredsställelse att ett visst uppvaknande skett hos socialdemokraterna i vadgäller de realistiska förutsättningarna för bostadsbyggandets omfattning. Detär emellertid beklagligt att man fortfarande anser det vara försvarbart att hakvar stimulansåtgärder i form av hyresrabatter och hyresförlustsgarantier. Närvi befinner oss i en situation med ett överskott på lägenheter i stort sett ihela landet är det inte acceptabelt att sådana tillfäUiga stimulansåtgärderbibehålls. Vi yrkade avslag när förslag till åtgärder presenterades. Vi ansernu att det är nödvändigt med en avveckling. , fru talman, några ord ombostadsförbättringsprogrammet. Den övergång från ett omfattande nybyggande tillreparation och förbättring av det befintliga bostadsbeståndet som under desenaste åren skett innebär en anpassning till de behov som finns. När regeringen lade fram sittbostadsförbättringsprogram ansåg vi dock i att regeringens förslagskulle avvisas. Vi menade att förslagen fill åtgärder var dåligt underbyggda,att de sysselsättningseffekter skulle utebli som, enligt vad man redovisade,skulle uppnås och att de regler och de finansieringsbestämmelser som kopplatstill programmet var klart olämpliga. Förutsättningarna för programmetsgenomförande för oss ännu djupare in i det regleringssamhälle som vi med allkraft bör försöka bryta oss loss från. Jag yrkar bifall till reservationerna3,5,6,9,14,15,17,19,20, 22, 25, 29, 38, 39, 42, 46, 49 och 50. 5TORE (vpk): Flera undersökningar har visatatt det har skett ett avgörande brott i den sociala och ekonomiska utvecklingeni . Ojämlikheten och klyftorna i samhället ökar nusnabbt . Denna förändring har inträffat både tidigast ochtydligast inom bostadspolitiken. har stora delar avefterkrigstidens sociala bostadspolitik raserats. haringen avgörande förändring till det bättre skett. som privatiseringen av boendet har gått mycketfort, har bostadsbyggandet minskat drastiskt och hyrorna stigit till ständigtnya rekordnivåer. Bostadspolitiken har blivit ett stort problemområde. Bostadsbristen ökar , som nästan 40 000lägenheter är outhyrda. Trångbodda barnfamiljer har inte rådatt flytta in i denybyggda lägenheter som är avsedda för dem. Ingenstans finns det så mångasocialbidragstagare som i de nybyggda hyreshusområdena. Av dem som har den sämstautrymmesstandarden krävs nu att de skall tränga ihop sig ännu mer. Flersmålägenheter bör byggas, och de familjelägenheter som byggs bör krympas, sägerman. Standarden i hyreshusen måste sänkas, hävdar politiker och experter, som iregel själva bor i stora egnahem. Hyreshusboendet håller på att bli ett boendeenbart för arbetarklassen. Alla de här frågorna kan och bör relateras tillhyresnivån. Det finns ingen enkel lösning på allabostadspolitiska problem, men huvudfrågan måste vara att komma till rätta medden helt orimliga hyresutvecklingen. Så länge hyran tillåts stiga i nuvarandetakt kommer orättvisorna i boendet att öka och problemen att förvärras. De högahyrorna snedvrider hela bostadspolitiken. Hyresnivån har blivit ett avgörandehinder för en socialt inriktad bostadspolitik. Hyran måste ner! Betydandehyressänkningar är både möjliga och nödvändiga, och de kan - om den politiskaviljan finns - genomföras . Regeringens förslag till hyresstopp är bra, och det ärmotiverat främst av att hyrorna alltför länge har tillåtits stiga till en nivåsom utgör ett hinder för en socialt inriktad bostadspolitik. Vpk har undermånga år bekämpat den hyresutveckling som överstigit utvecklingen både förkonsumentpriserna i övrigt och för lönerna. De undantag för hyreshöjningar ivissa fall som görs i regeringens förslag får lov att bli mycket begränsade.Det är viktigt att understryka det. Vi är från vpk:s sida glada över att ett av våra gamlakrav nu har aktualiserats och att regeringen har kommit till insikt om att det- tvärtemot vad man tidigare gjort gällande - går att införa ett hyresstopp påhela hyresmarknaden. Detta var nödvändigt och motiverat mot bakgrund bl. a. avatt hyran har stigit , somkonsumentprisindex ökade och lönerna . Den genomsnittligahyran per kvadratmeter är nu , men i nyproduktionen ligger den betydligthögre - gränsen . per kvadratmeter har passerats. För familjelägenheter inyproduktionen ligger månadshyran nu kring . I realt penningvärde har lönerna sjunkitsamtidigt som hyrorna kraftigt har stigit. Kostnaden för en nybyggdtvårumslägenhet har ökat från av en genomsnittlig industriarbetarlön år1976 till . För många familjer har hyran blivit en störrekostnad än maten. En viktig orsak till den snabba hyresökningen ärbyggkostnadernas ökning. Byggkostnaderna har stigit mycket snabbare än övrigapriser . Mätt i kronor per kvadratmeter nyproduceradlägenhetsyta har kostnaderna nästan fyrfaldigats . Till någon del förklaras de ökade byggkostnaderna av attbyggprojekten är mindre och kräver större anpassning till omgivningen. Men denhuvudsakliga förklaringen ligger i att monopoliseringen av byggnadsföretagenoch bygg-materialindustrih nu har gått så långt att praktiskt taget allpriskonkurrens är upphävd. Monopoliseringen inte bara hindrar priskonkurrens -produkterna kan också stadigt försämras eftersom det inte finns någraalternativ. Den spiral av ökade byggpriser, höjda hyror och störrestatliga subventioner som ger utrymme för ytterligare ökade byggpriser osv.går inte att bryta Bostadsförsörjningen m. m. utan radikala ingrepp, bl. a. i de privatamonopolföretagen. Vpk har under förordat ett ökat ekonomisktstöd till de allmännyttiga bostadsföretagen som den bästa vägen att snabbt fåner hyresnivån och skapa större rättvisa på bostadsmarknaden. Genom bruksvärdesbestämmelsernai hyreslagen medför ett stöd till allmännyttan lägre hyror också för boende hosprivatvärdar. Härigenom hindras privata hyresvärdar att göra ökade vinster. En sänkning av hyran skulle kunna bli motorn i en processsom leder till ökat byggande och fler jobb, färre outhyrda lägenheter, minskadtrångboddhet och segregation, ökad rättvisa mellan olika upplåtelseformer ochen återupprättad social bostadspolitik. Ett stöd till de allmännyttiga bostadsföretagen kanutformas på olika sätt, och den närmare utformningen får avgöras iförhandlingar mellan bostadsföretagen och hyresgästföreningarna. Sådanaförhandlingar bör leda fram till att hänsyn tas till företagens ekonomi ochåldern på bostadsbeståndet. Det måste vara viktigast att få ned hyrorna mest inybyggda hus. Ett snabbt ekonomiskt stöd till de allmännyttiga företagenär helt nödvändigt. Men det räcker inte. Produktionskostnaderna måste pressasner. Staten måste ta ett ansvar för finansieringen av bostads- ochsamhälls-byggandet. På litet sikt är en statlig totalfinansiering genom enbostads- och samhällsbyggnadsbank enda lösningen. Bostadssektorn måste genom enfullständig och integrerad finansiering tillföras "billigare pengar".Bottenlån och bostadslån måste samordnas till ett enhetslån, byggnadskrediteroch lån för byggnadsobjektet måste samordnas. Rätt stor uppmärksamhet har helt naturligt kommit attägnas de åtgärder som har föreslagits och vidtagits då det gäller reparationsamt om- och tillbyggnad av bostäder. Det program för bostadsbeståndetsförbättring som fastställdes genom beslut den 13 december förra åretär i huvudsak bra men måste, som vpk har föreslagit, omfatta ävenoffentliga byggnader. Det råder ganska bred enighet om att det i dettasammanhang uttalade syftet att bekämpa arbetslösheten bäst tillgodoses genom ensådan utökning, som bl. a. fackföreningsrörelsen kräver då det gäller ökadeinsatser för byggandet. Regeringens beslut - alltså tvådagar efter riksdagsbeslutet beträffande det s. k. ROT-programmet - om etttillfälligt ROT-program för förnyelse av kommuners och landstingsbyggnader och anläggningar, bl. a. vatten- och avloppsnäten, var också bra, menäven det är otillräckligt. Åtgärden tillgodoser bara delvis det föreliggandebehovet och kravet på ett ökat byggande. En tidigareläggning av arbetet börockså kunna ske både vad gäller underhåll och nybyggnader av olika kommunalalandstings- och statliga objekt. Detta har vi framhållit i ett par vpk-motioner, sombehandlas i föreliggande utskottsbetänkande. Vi har där betonat att om- ochtillbyggnader och reparationer av bostäder och lokaler liksomkompletteringsbebyggelse i äldre bostadsområden tillsammans med nyproduktionhar en avgörande betydelse för sysselsättningen inom hela byggsektorn. tidigareförslag om att programmet för bostadsförbättringar nu skulle utvidgas till attomfatta åtgärder även i offentliga byggnader m.m. och att det tillfälligaROT-programmet skall utvidgas och permanentas. Såsom framhållits i ett särskilt yttrande till det nuaktuella betänkandet menar vi att situationen på byggarbetsmarknaden är sådanatt kraftfulla och långsiktiga åtgärder måste sättas in för att ökasysselsättningen och minska arbetslösheten. Krav på sådana åtgärder har som bekant också framförts bl.a. från och . Den av vpk förordadelösningen - att det tioåriga bostadsförbättringsprogrammet skall vidgas tillatt också omfatta offentliga byggnader - bör kunna utgöra utgångspunkten förett långsiktigt program för att komma till rätta med problemen påbyggarbetsmarknaden. Det finns därutöver behov av ytterligare insatser. Det kan således finnas skäl att avvakta resultaten av denarbetsgrupps -den s. k. byggministergruppen - förslag som skall läggas fram.Men det är viktigt att konkreta förslag till åtgärder i den riktning som vpkförordat snabbt kommer fram. Även om vpk delar uppfattningen att man måsteägna stor uppmärksamhet åt det befintliga bostadsbeståndet och försökaförbättra detta, liksom åt fördelning och förvaltning, får nyproduktionen inteeftersättas. Vi har alltjämt en mycket sned fördelning av boendestandarden.Många hushåll bor fortfarande trångt och omodernt, och skillnaderna kännssäkerligen svåra för dessa när de ser hur bra bostadsstandard många andra harskaffat sig. Den grupp som har störst behov av stora utrymmen,flerbarnsfamiljerna, har inte kunnat tillgodose sitt behov i samma omfattningsom andra grupper. Många som bor i flerbostadshus är alltjämt trångbodda ochbl. a. därför behövs en betydande nyproduktion. Det behövs också en omfattandenyproduktion med hänsyn till det årliga bortfall av lägenheter som sker isamband med rivningar, saneringar, ombyggnader, sammanläggningar av lägenheterosv. Förslagen från vpk om ökat byggande och lägreboendekostnader skall ses som ett led i en annan fördelningspolitik och ihuvudsak som temporära åtgärder i avvaktan på de förslag om en annanbostadspolitik som den stora bostadsutredningen - bostadskommittén - förväntaslägga fram, och som i direktiven har angetts syfta till en återgång till ensocial bostadspolitik. Jag skall nu gå över till att kommentera någraav förslagen i vpk-motionerna och våra reservationer till betänkandet. De allmännyttiga bostadsföretagen fyller en allt viktigareuppgift i kommunernas bostadsförsörjning, och de utgör ett helt omistligtinslag i en socialt inriktad bostadspolitik. Vi har mot den bakgrunden lagtfram en rad förslag som syftar till att stärka de allmännyttigabostadsföretagens ställning och sänka boendekostnaderna för allahyresgäster. Det är också vad vi uppehåller oss vid i reservation 12, somgäller ränte- och amorterings-fria lån till allmännyttan. Vi menar att sådanalån kan stoppa hyreshöjningarna i såväl nybyggda som äldre lägenheter. Som jagredan sagt gör bruksvärdesbestämmelserna i hyreslagen att de föreslagna lånenkommer att Bostadsförsörjningen m. m. Bostadsförsörjningen m. m. medföra lägre hyror även för boende hos privatahyresvärdar. I en reservation som nära hänger samman med stödet tillallmännyttan, nämligen reservation 30 om årlig upptrappning av den garanteraderäntan, har vi tagit upp frågan med utgångspunkt i motionsförslaget att deallmännyttiga bostadsföretagen t. v. skall undantas från den årligaupptrapp-ningen av den garanterade räntan. Den här s. k. normala upptrappningenhar medverkat till betydande hyreshöjningar . I avvaktan påresultatet av bostadskommitténs arbete med regeringens förslag och riksdagensbeslut om ett nytt bostadsfinansieringssystem borde man nu ha beslutat attytterligare upptrappningar av den garanterade räntan t. v. inte skall ske förallmännyttiga bostadsföretag. Det är vad som föreslås i reservation 30. Ett annat förslag med anknytning till de allmännyttigabostadsföretagen är förslaget om att återinföra hyresförlustlånen för deallmännyttiga bostadsföretagen, och det ingår som en del i vpk:s åtgärdspaketför att stärka de allmännyttiga bostadsföretagens ställning. Problemet med deouthyrda lägenheterna har sin grund framför allt i de höga hyrorna och situationenpå arbetsmarknaden. Det är mot denna bakgrund inte rimligt att de allmännyttigabostadsföretagen och härigenom deras hyresgäster ensamma skall svara för deuppkomna hyresförlusterna. Mot bakgrund av de allmännyttiga bostadsföretagens roll iden kommunala bostadsförsörjningen och nödvändigheten av en återgång till ensocialt inriktad bostadspolitik bör man alltså återinförahyresförlustlångivningen till de allmännyttiga bostadsföretagen. I villkoren för att erhålla lån och räntebidrag då detgäller det s. k. ROT-programmet för reparation och ombyggnad av bostäder finnsett krav på avsättning till konsolideringsfond som förutsättning förräntebidrag till underhållslån. Vi har tidigare framfört och upprepar i dettasammanhang att vi tycker att det är oriktigt och olyckligt med ett sådant krav,inte minst därför att det innebär betydande hyreshöjningar hos många företag -företag som har det besvärligt, företag hos kommuner som liggerdåligt till och företag där hyrorna redan är generellt sett högre än förmotsvarande lägenheter på andra platser och hos andra företag. Dessabostadsföretag kommer alltså att drabbas ytterligare av kravet påkonsolideringsfonder. Vi anser därför att beslutet om konsolideringsfonder somett villkor för räntebidrag bör omprövas och tas bort. Jag vill i dettasammanhang också erinra om att både och majoriteteni den statliga bostadskommittén i sitt remissyttrande över förslaget omkonsolideringsfonder föreslog att det inte skulle finnas något sådant absolutvillkor. Vi har på nytt aktualiserat ett förslag som vi tidigarehar fört fram från vpk och som gäller markförvärvs- och tomträttslån. Vi harmot bakgrund av en akfiv markpolitik, som åren nödvändighet för attuppfylla viktiga sociala målsättningar i samhällsbyggandet, aktualiserat fråganom att man skall återgå till vad som tidigare gällde beträffande möjligheternatill kommunala markförvärvslån och tomträttslån från staten men med förbättradevillkor. Det har vi utvecklat i reservation 37. Jag har med utgångspunkt i vpk-motioner och reservatio- nerförsökt att gå igenom det här betänkandet och olika aktuella uppgifter då detgäller hyres- och bostadspolitiken. När jag lyssnade till de andra inledningsanförandenagjorde jag én hasfig uppteckning av några saker som jag sammanfattningsvisskulle vilja avsluta med. Det är viktigt att betona att man inte får ge upp densociala bostadspolitiken. Man måste hålla fast vid det grundläggande kravet påen bra bostad- vi måste ha tillräckligt med bra bostäder. Vi måste få sänktaboendekostnader, särskilt i nya hus. Jag vill erinra om målsättningen attkostnaden för en nybyggd tvårumslägenhet inte skall uppgå till aven normal industriarbetarlön - detta som en målsättning för relafionerna mellanlön och hyra. Det måste bli en rättvisa mellan olika upplåtelseformer.Nu har skattesubventionerna en klar höginkomstprofil. De kommer ävenfortsättningsvis att ha det, sedan den nya skattereformen fullt ut har slagitigenom. Vi måste få ett ökat inflytande för de boende, vi måstesatsa på allmännyttan, vi måste få ett spekulationsfritt byggande och ägande,vi måste motverka ökad segregation på olika sätt, och vi måste få en ökadutrymmesstandard - vi måste gå vidare på vägen för att alla människor skall harätt att få ett eget rum. Vi måste ta krafttag mot produktionskostnadsökningaroch omfördela samhällsstödet. Den aviserade fastighetsskatten måste få en sådanutformning att för det första hela intäkten av en sådan fastighetsskatt kananvändas till en omfördelning och hyresdämpande effekter på bostadsmarknaden,att den för det andra inte skall tas ut av de allmännyttiga bostadsföretagen,att den för det tredje inte skall vara avdragsgill och att för det fjärdeproportionerna mellan småhus och hyreshus skall bli sådana att småhusägarnainte ytterligare gynnas i förhållande till hyresgästerna. Inte minst måste,som jag har sagt, bostadsfinansieringen bli sådan att man får en låg ränta ochbilligare pengar till bostadsbyggandet. Med det anförda har jag, herr talman, försökt att ganskasummariskt, trots att jag använt , gå igenom en del av deaktuella uppgifterna på bostadspolitikens område med utgångspunkt iföreliggande betänkande. Jag yrkar bifall till samtliga vpk-reservationer ibetänkandet. Bostadsförsörjningen m. m. Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. 6OSKAR (): Det har uppstått ett delvis nytt läge påsvensk bostadsmarknad. Låt mig kalla det för en ny bostadspolifisk verklighet.Nybyggandet har minskat och torde minskaytterligare . bör nu verkningarna av det beslut somriksdagen fattade , det s. k. ROT-programmet, börja visa resultat.De åtgärder som i ökad utsträckning satts in i det befintliga bostadsbeståndethar sin grund i de stimulansåtgärder som regeringen har förelagt . 2 protokoll 1983/84:132 Bostadsförsörjningen m. m. därför räkna med ett relativt högt bostadsbyggande, därandelen jobb och lägenheter i det befintliga bostadsbeståndet torde uppvägaminskningen i nyproduktionen. I takt med denna förändringsprocess har ett flertalåtgärder vidtagits för att komma till rätta med de kvarvarande problemen påbostadsmarknaden. Med samma iver som vi en gång bestämde oss för att bygga ifatt bostadsbristen skall vi nu göra ansträngningar för att i alla avseendenförbättra boendet. Utvecklingen har lett oss dithän att människorna intealltid har råd att efterfråga den bostad som de behöver. År avreallönesänkningar har satt sina djupa spår i hushållsbudgeten. Det skall gå att komma till rätta med dessa problem anservi socialdemokrater. Vi har höjt bostadsbidragen . Nyahöjningar är aviserade . Satsningen på ett förbättratstöd till barnfamiljerna - jag tänker närmast på flerbarnsfamiljerna - med kraftigthöjda och utbetalda barnbidrag stärker en behövlig konsumtionskraft,som förhoppningsvis kommer att omfatta också bostaden. Hyresstoppet var nödvändigt för att få hejd påboendekostnaden. Jag lade märke fill att tillskrev sig och vpkäran av att ett hyresstopp nu har kommit. Men vad vpk har föreslagit är etthyresstopp tidigare begränsat till bostadsmarknaden. Det hyresstopp somregeringen har fattat beslut om gäller i hela landet fram till årsskiftet1984-1985. Den omständigheten att den ekonomiska politiken gerutrymme för höjd standard och en rättvisare fördelning mellan inkomstgruppernabetyder dock till ingen del att de sociala inslagen i bostadspolitiken kanminskas. Det är mot denna för en socialdemokrat självklara bakgrund som vi ibostadsutskottet på samtliga punkter har tillbakavisat olika varierandeborgerliga förslag om att försämra de boendes villkor. Det är mot sammabakgrund som vi har tillstyrkt regeringens förslag i dess helhet i såvälbetänkande nr 23 som i dess anknytning till proposition 145. Låt mig, herr talman, först nämna några ord just omproposition 145, som alltså omfattar turism- och rekreationspolitiken. Därföreslår regeringen att bostadsföretag som har ett stort antal outhyrdalägenheter på försök skall kunna få statligt stöd för att tillhandahållakoloniträdgårdar eller odlingslotter till sina hyresgäster. Detta stödföreslås ske i form av en vidgad ram och uppgå till 75 milj. kr. Det är ett brainitiativ och ett utmärkt komplement till bostaden att hyresgästerna fårtillgång till trädgårdsodling. Det är en smula förvånande att inte villvara med om den ramvidgning som föreslås. Man har i reservation 4 sagt att ettsådant anslag skall tas på tilläggsbudgeten. I reservation 41 vill vpk då inte ha 75 miljoner utannaturligtvis 90 miljoner. Moderata samlingspartiet och , som ju då och dåhar sällskap, har i den gemensamma reservationen 42 gått på avslagslinjen. Nusäger här i talarstolen, som alltmer utvecklas till en klagomurför moderata samlingspartiets syn på bostadspolitiken, att det är småttlöjeväckande förslag som regeringen har lagt fram. Jag tycker att det egentligen säger det mesta om burenmoderat - jag utgår ifrån att det är en personlig deklaration - ser påproblemet outhyrda lägenheter. Intresset för dem som bor i hyreslägenheterbegränsas tydligen till att beklaga sig över att det finns hyreslägenheter iallmännytfiga bostadsföretags regi. Som jag har sagt, finns det majoritet i utskottet förregeringens förslag. Jag skall försöka att göra ett litet urval avreservationer som jag tycker bör bli nämnda i den här debatten. För att börja med reservation 1 skulle jag vilja attmoderaterna, och förklarar för oss socialdemokrater vad somegentligen menas med den reservationen. Den är fylld av de mest fantastiska ochpositiva omdömen om vad det betyder att ha ett konstruktivtflergenerationsboende. Men det som står i reservationen innebär ju ingentingannat än vad som står i propositionen. Inte i något enda avseende finns detnågon delad mening. Därför är jag litet nyfiken på om ni har någon speciellavsikt med den här reservationen som ni döljer t. v. Det vore bra att få redapå vad ni åsyftar, för jag anser att man inte skall behöva reservera sig tillett utskottsbetänkande om man inte har en gentemot utskottsmajoriteten klartavvikande uppfattning. Huvudlinjerna i regeringens proposition gäller bostadsförsörjningen.Det gäller lån till bostadsbyggandet. Det gäller räntebidrag. Det gälleråtgärder i områden med stor andel outhyrda lägenheter, förslag som alltså heltoch fullt har majoritet i utskottet. Det finns naturligtvis skäl att titta litet grand på vilkabedömningar olika partier har gjort i anslutning till regeringens förslag. Ireservation 4 har fört fram förslag om ändringar ibostadsfinansieringssystemet. Man säger att man vill ha ett system med räntelånoch reallån där kapitalkostnaderna skall omfördelas i tiden och där lån skalltäcka skillnaden mellan garanterad ränta och bostadslåneräntan. att det handlar om billiga lån, en låneform som är bättre än denbostadsfinansieringsform som finns f. n. Men är ju inte ensam om att skriva om räntelån ochreallån. Naturligtvis har också en reservation där man föreslår"någon form av reallån". Vem som skall hjälpa attkonstruera detta lån står det ingenting om, men det framgår fortsättningsvis attfolkparfiets representant i bostadsutskottet har ett utomordentligt stortförtroende för den socialdemokratiska regeringen. Hennes och grundtanke är att en viss del avräntebetalningarna skall ersättas med skulduppräkning. Detta för minnet tillbakatill de gamla paritetslånen - har kanske känt sig stimulerat avdenna låneform sorn försvann . Men folkpartietsäger om sitt förslag först att det skall ses som åtgärder , men sedanblir det plötsligt mycket bråttom. Fr. o. m. 1985, alltså ,skall räntesubventionerna minska med .