prot · G70938 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag kan inte se att jordbruksministerns argumentation häri dag på något sätt har bidragit till att få klarhet i varförjordbruksministern gått före utredningen och inte låtit sin egen omskrutnautredning arbeta färdigt och få ett sakunderlag, utan på detta sätt lägger framett förslag som är ett rent politiskt ställningstagande. Av det här,jordbruksministern, kommer inget gott. Äntligen erkände att vi harett problem inom det svenska jordbruket. Det var just detta som var anledningtill att den livsmedelspolitiska utredningen tillsattes, för att den skulleförsöka komma till rätta med konsekvenserna av detta problem, som uppstod underden tid som själv var jordbruksminister. Detta ger oss också anledning att fråga: Kan vi väntatills utredningen är färdig, dvs. , innan vi vidtar åtgärdersom kan bli ett stöd för dem som behöver stöd bäst, och kan vi vänta medåtgärder när det gäller att stödja en inriktning och en anpassning avproduktionen, som näringen själv eftersträvar? Jag har tagit näringenssträvanden på den punkten på allvar och gett jordbrukarna beröm för dem. Jagtror också att det är viktigt att man från samhällets sida försöker svara uppmot vad näringen själv vill åstadkomma. Överläggningen var härmed avslutad. 5§ Svar på interpellation 1983/84:40 om nybyggnad för husdjursförsöksstationeni har frågat mig om jag är bereddatt medverka till nybyggnad av husdjursförsöksstationen i . Jag är medveten om att det råder en bekymmersam situationvid den nuvarande husdjursförsöksstationen och om behovet av ny byggnad. Enligt det beslut som f. n. gäller ingår projektet ibyggnadsstyrelsens investeringsreserv. Ytterligare projektering är emellertidnödvändig med hänsyn till byggnadsanknuten utrustning. 22 BOARVIDSON (m): Jag skall be att få tacka jordbruksministernför svaret på min interpellation. Av svaret framgår att jordbruksministern ärmedveten om den besvärliga lokalsituationen och om behovet av nybyggnad vidhusdjursförsöksstationen i . För den som på ort och ställe har kunnat bese anläggningenframstår behovet av nya byggnader som helt klart. De anställda har en dåligarbetsmiljö, stallarna är nerslitna och ger en dålig miljö åt djuren. Helaanläggningen är svårskött och orationell efter dagens krav. I den nuvarande, livliga jordbrukspolitiska debatten, somvi f. ö. har hört en del av , har jordbruksministern vid flera tillfällenframhållit vikten av minskade kostnader i jordbruksproduktionen. Jag ärövertygad om att alla bönder i dagens svåra situation för jordbruket letar medljus och lykta efter alla tänkbara möjligheter att minska sina kostnader. I animalieproduktionen har foderkostnaderna en avgörandebetydelse för ekonomin i produktionen. Försöksverksamheten vidhusdjursförsöksstationen i är viktig i arbetet med att minskafoderkostnaderna inom mjölk-och köttproduktionen. Nya foderväxter behöverprövas, liksom nya kraftfo-derblandningar, baserade i huvudsak på inhemskafodermedel. Detta kan också bidra till en minskning av överskottet. SödraSverige är ofta föregångare när det gäller att pröva nya grödor, liksom olikabiprodukter från livsmedelsindustrin. Det är därför angeläget att landsdelenfår behålla sin husdjursförsöksstation. Jordbruksministern har här chansen atthjälpa bönderna att sänka foderkostnaderna i en viktig produktionsgren. Det ärnågot som också gynnar konsumenterna. För svensk låglandsboskap, som omfattar en tredjedel avantalet kor i landet, är det av stor betydelse att verksamheten vid kanfortsätta. Låglandsrasen är spridd över hela världen och utnyttjas mycket iinternationell jordbruksforskning. Detta är fill gagn för den svenskaforskningen på området. I ingår också en flyttning av denbyggnadstekniska forskningen på lantbruksområdet från till . Arbeteti de nya lokalerna skall främst inriktas på att åstadkomma en mer djurvänligoch arbetsvänlig stallmiljö, något som jag tror ligger jordbruksministern varmtom hjärtat. Jag har tolkat jordbruksministerns svar i dess första delså, att jordbruksministern har en positiv inställning till en nybyggnad avhusdjursförsöksstationen i . Är detta rätt uppfattat? I svarets andra del berörs projektets placering ibyggnadsstyrelsens investeringsreserv. Det är naturligtvis bra att det finnsmed där. Med hänsyn till den rådande arbetslösheten i - särskiltinom , till vilken hör - vore det värdefullt omregeringen, vid en eventuell tidigareläggning av ytterligare statligainvesteringar, beaktade möjligheten att få i gång . Får jag fråga om jordbruksministern är villig att haAlnarpsprojektet i åtanke nästa gång regeringen diskuterar tidigareläggning avstatliga investeringar? Om nybyggnad för husdjursförsöksstationen i Om nybyggnad för husdjursförsöksstationen i I svaret påpekas också att ytterligare projektering ärnödvändig med hänsyn till byggnadsanknuten utrustning. Jag är medveten omdetta. I min interpellation redovisar jag den hemställan byggnadsstyrelsengjort till regeringen . Man begär där att regeringen snarastger verket i uppdrag att projektera denna utrustning och ställer medel tillverkets förfogande. Har regeringen gett något sådant uppdrag? Som jag sade i mitt svar är jag medveten omden situation vi har. Jag kan på den punkten alltså bara säga att jagsjälvfallet är positiv till att vi försöker att komma tillrätta med de här problemen. skall alltså den ytterligare projekteringen genomföras.Det är också riktigt att projektet finns med i investeringsreserven. Jag kan påden punkten säga att jag vet att det placerats högt på listan. Det ärsjälvklart att jag med stor uppmärksamhet kommer att följa möjligheten att fåprojektet genomfört. Men jag kan inte för dagen uttala mig om när projektetkan förverkligas. 24 BOARVIDSON (m): Jag skall be att få tacka jordbruksministernför den här kompletteringen av svaret. Jag vill också säga något om anläggningens betydelse förforsknings- och försöksverksamhet. Sedan statens mejeriförsök lades ner islutet av har man blivit mer och mer medveten om behovet avforskningssamarbete rörande mjölkens produktion och mjölkens bearbetning inomlivsmedelsindustrin. Vi fick vid för ungefär ett och etthalvt år sedan en mjölkprofessur som bekostas av , Tetra , och universitet. Det är viktigt att man får ett gottsamarbete mellan livsmedeltekniska avdelningar och en ny modernförsöksanläggning i . Det skulle vara av stort värde för livsmedels- ochjordbruksforskningen. Regeringen har vid olika tillfällen sagt att man villsatsa på forskning och utveckling. Mot bakgrund härav vill jag fråga omjordbruksministern anser att är ett forskningsprojekt som detär lämpligt att satsa på? Det är riktigt att vi har en mycket positivinställning till att satsa på forskning över huvud taget. Anledningen härtillär att forskningen kan skapa möjligheter för oss att bättre ta oss igenom deolika svårigheterna på skilda områden - det gäller också jordbruket. Hur viskall bedöma själva Alnarpsanläggningen i relation till de insatser som här börgöras, skall vi naturligtvis diskutera ytterligare. Men jag utesluter inte attockså den här verksamheten kan ha en roll i sammanhanget. 26 BOARVIDSON (m): Jag ber att få tacka jordbruksministern förkompletteringen. Jag konstaterade tidigare att man inte hade gettbyggnadsstyrelsen i uppdrag att projektera . Jag är naturligtvis medvetenom att jordbruksministern inte kan beröra något som har samband med denkommande budgetpropositionen. Låt mig dock avslutningsvis uttala denförhoppningen att kan få sätta i gång att projektera helaanläggningen, så att byggnationen kan starta . En av anledningarna till att projekteringeninte påbörjats är att man vid projektering av byggnader av den här karaktärenmåste vara säker på att i så nära anslutning som möjligt till projekteringenkunna genomföra byggnationen. På det här området går utvecklingen just när detgäller utrustning mycket snabbt. Då gäller det att ha en sådan projektering kan säga: har vi en utrustning som ur alla synpunkter är utomordentligttillfredsställande så nu kan projektet sättas i gång. Om produktionen inom landet av ammoniak och salpetersyra Överläggningen var härmed avslutad. 6§ Svar på interpellation 1983/84:48 om produktionen inom landet av ammoniak ochsalpetersyra Per har frågat mig om regeringenkommer att verka för att produktionen av ammoniak och salpetersyra i fårfortsätta med minst nuvarande kapacitet och om forskning och utveckling kommeratt bedrivas, syftande till produktion av bl. a. ammoniak från inhemskaråvaror. Ammoniak har som råvara för framställning avkvävegödselmedel stor betydelse för vår livsmedelsberedskap. Landets enda tillverkare av ammoniak är , varsfabrik i har en produktionskapacitet av /år. Tillverkningen ärbaserad på tjockolja och integrerad med den gödselmedelstillverkning som skervid Köpingsfabriken. Kvävegödselmedel tillverkas förutom i också iLandskrona, men den produktionen är helt baserad på importerad ammoniak. Kostnaderna för att framställa ammoniak med den metod somanvänds i är enligt Supras uppgifter högre än för importerad ammoniakmed det världsmarknadspris som f. n. råder. Enligt vad jag har inhämtat haröverstyrelsen för ekonomiskt försvar och statens jordbruksnämnd inlettöverläggningar med Supra om ett s. k. beredskapslån för en investering somväsentligt skulle förbättra ekonomin i ammoniaktillverkningen. I samband med sitt förvärv av aktiemajoriteten iSupra AB utfäste sig Norsk Hydro A/S, tillsammans med Om produktionen inom landet av ammoniak och salpetersyra som ägeråterstoden av aktierna, skriftligen gentemot den svenska staten att bl. a.bibehålla ammoniaktillverkningen i "så länge rimliga tekniska ochekonomiska förutsättningar föreligger eller eljest särskild överenskommelseträffas". Förutsättningarna för ammoniaktillverkningen i har enligtmin bedömning inte ändrats . Regeringen utgår självfallet från attSupra och dess ägare skall stå fast vid de gjorda utfästelserna. Som framgår av vad jag har sagt ärammoniaktillverkningen i landet inte tillräcklig för att tillgodose vårt behovvid en avspärrning. För att förbättra vår försörjningsberedskap på detta områdepågår en uppbyggnad av beredskapslagren. Det är angeläget att vi kan öka den inhemskakapaciteten att producera ammoniak, om möjligt ur inhemska råvaror. I principkan ammoniak framställas ur råvaror som torv, biomassa eller skiffer. Detförsta steget i produktionsprocessen, framställningen av s; k. syntesgas, ärdetsamma för ammoniaktillverkning som för metanolframställning. Metoderna attframställa syntesgas ur inhemska råvaror befinner sig emellertid fortfarande påforsknings- och utvecklingsstadiet. Forskning och försök medsyntesgas-framställning från inhemska råvaror stöds inom ramen förenergiforskningsprogrammet. Jag vill också nämna att förutsättningarna för enproduktion av ammoniak vid en kombinerad värme- och metanolanläggning iNynäshamn f. n. undersöks av det s. k. Nynäshamnskombinatet. Det är ännu förtidigt att bedöma om anläggningen kan komma till stånd. Jag vill avslutningsvis erinra om att det ingår ilivsmedelskommitténs uppdrag att kartlägga livsmedelsförsörjningens sårbarhet.I detta sammanhang kommer kommittén bl. a. att ta upp försörjningen medkvävegödselmedel. 29PER (vpk): Jag vill börja med att framföra mitt tacktill jordbruksministern för hans svar på min interpellation om bl. a.ammoniakproduktionen inom landet och övergår sedan till att kommentera svaret. Svaret på min första fråga, om uppehållande av minstnuvarande produktionskapacitet av ammoniak och salpetersyra i , tolkarjag som positivt. Det finns anledning att hysa allvarliga farhågor förnedläggning av fabriken i om man utgår från rent företagsekonomiskaskäl. Själva ammoniaktillverkningen i är av ungefär samma storlek somden som nedlades i . tillverkades ca 115 000 tonammoniak i och . tillverkas ca i Köpingvid fullt kapacitetsutnyttjande. Det betyder att i och med nedläggningen avfabriken i halverades den nationella försörjningen av en viktigråvara. Kvävegödselbehovet vid en avspärrning har beräknats till79 räknat som kväve. Köpingfabrikens kapacitet motsvarar 50 000 tonräknat som kväve. Knappt två tredjedelar av behovet av kvävegödselmedel vid enavspärrning kan sålunda tillgodoses genom inhemsk produktion. Jag vill f. ö. i det här sammanhanget rätta ett fel somsmugit sig in i motivtexten i min interpellation. Där står räknatsom kväve. Det är som framgår av vad jag anförde fel, och jag vill noteradet till protokollet. Jag noterar att jordbruksministern i sitt svar fastslåratt ammoniak är en råvara som har stor betydelse för vår livsmedelsberedskap ochatt det nu finns bara en enda tillverkare kvar inom landet - fabriken i ,som ägs av , som i sin tur kontrolleras av Norsk Hydro. Vad som föranlett mina farhågor för fortlevnaden avtillverkningen i är som sagt förspelet till nedläggningen av fabriken iKvarntorp. Här finns onekligen paralleller. I fallet ville Supra lägga ned därför attproduktionskostnaden för ammoniak med olja som råvara enligt vad Supra uppgerblev ca 30 milj. kr. högre än om man skulle importera ammoniak somtillverkats med naturgas som vätekälla. Supra hade fattat beslut om att avföretagsekonomiska skäl lägga ned driften vid fabriken i fr. o. m.den 31 mars 1981. Genom beslut av fortsattes emellertid driften medstatligt stöd fram fill slutet av . Under det rådrum som härigenom uppkom skulle en utredninggöras om alternativa vägar för att klara landets försörjning med ammoniak i ettkrisläge. Som jag ser det kom den fortsatta användningen av fabriken iKvarntorp att behandlas alltför lättvindigt och för kortsiktigt. gjorde en utredning som visadeatt det bort gå att, på ett för landet försvarligt sätt, ta till vara både detekniska och de mänskliga resurser som fanns vid fabriken i , dels föratt fortsätta produktionen av ammoniak, dels för att utveckla metoder attbasera både ammoniak- och metanoltillverkning på inhemska råvaror. Genomnedläggningen i har alla dessa resurser nu skingrats. Det är ettfaktum som jag som en av fempartimotionärerna från län endast kanbeklaga. Enligt uppgift i interpellationssvaret har nuförhandlingar inletts mellan Supra och företrädare för överstyrelsen förekonomiskt försvar och statens jordbruksnämnd om ett beredskapslån till Supra.Syftet skulle nu vara att via nyinvesteringar väsentligt förbättra ekonomin iammoniaktillverkningen. Jag vill i detta se en klar strävan från statens sidaatt hålla tillverkningen inom landet i gång också i fortsättningen. Det sägs jui svaret att det är en strävan att även öka den nuvarande tillverkningsvolymen. Svaret på den andra frågan i min interpellation, somgäller forskning och utveckling för att kunna tillverka bl. a. ammoniak frånsvenska råvaror, är ju också positivt om än inte så preciserat. Som möjligaråvaror nämns torv, biomassa och skiffer. Som jag nämnt menade vimotionärer, i överensstämmelse med , att detskulle ha gått utmärkt att, i närheten även teknisk skala, bedriva forskningkring bl. a. ammoniaktillverkning från svenska råvaror vid anläggningen iKvarntorp. Den komplettering av utrustningen som skulle ha behövts hade dragitmycket rimliga kostnader. är denna möjlighet borta, och denna Om produktionen inom landet av ammoniak och salpetersyra Om produktionen inom landet av ammoniak och salpetersyra nödvändigaforskning måste bedrivas på något annat håll, antagligen i mindre skala. Mansäger i svaret att denna forskning skall bedrivas inom ramen förenergiforskningsprogrammet. Denna forskning är synnerligen viktig frånberedskapssynpunkt och måste föras vidare, även om det kommer att dröja innanresultaten går att tillämpa i teknisk skala. I jordbruksministerns svar nämns Nynäshamnskombinatet.Inom ramen för detta skulle det kunna tänkas att ammoniaktillverkning togs upp.I det sammanhanget vill jag också nämna att vi från vpk-håll föreslagit att manskulle kunna ta till vara restgaser från koksverket vid i förtillverkning av ammoniak. Jag menar att också detta uppslag borde seriöstutredas. I min interpellation tar jag också upp frågan omproduktion av salpetersyra inom landet. Salpetersyra tillverkas med ammoniaksom råvara och bildar med ammoniak ammoniumnitrat, som kan användas somgödselmedel och som råvara vid framställning av bl. a. militära sprängämnen.Inom handelsgödselindustrin framställs bara utspädd salpetersyra. Föruppehållande av inhemsk produktion av krut och sprängämnen, som också ärviktigt från beredskapssynpunkt, krävs tillgång till koncentrerad salpetersyra.Sådan köps nu som regel från Norsk Hydro i , men viss tillverkning skerinom landet vid , med ca . En möjlig utveckling, om rent företagsekonomiska ochsamtidigt kortsiktiga krafter får verka fritt, är att tillverkningen avråvaran ammoniak läggs ned inom landet och i stället denna importeras, men attde följande,tillverkningsleden uppehålls. För min del anser jag att en sådanutveckling är högst betänklig från beredskapssynpunkt och hävdar, i likhet medvad jordbruksministern gör i sitt svar, att produktionen av ammoniak inomlandet skall uppehållas och utvecklas. Mina följdfrågor i den här debatten tilljordbruksministern är följande. För det första: Kommer den nuvarande regeringen attbestämt motsätta sig nedläggning av ammoniakproduktionen inom och istället verka för att den utvecklas oberoende av vad Norsk Hydro här har förplaner? Eller uttryckt med andra ord: Kan vi undgå att samma historia inträffarsom blev fallet med när det gällde tillverkningen av ammoniak iKöping? För det andra: När kan vi ha tagit fram teknik förframställning av bl. a. ammoniak från svenska råvaror? Det är självfallet svårtatt svara på detta, men någon uppgift vore intressant att få i detsammanhanget. Som jag angav i mitt svar är vår strävan attvi skall upprätthålla en ammoniakproduktion i vårt land. Som svar på den senastställda frågan vill jag säga att forskning och utveckling rörande möjligheternaatt framställa s. k. syntesgas ur inhemska råvaror pågår inom ramen förenergiforskningsprogrammet i regi av statens energiverk. En försöksanläggninghar uppförts i Studsvik. En tvåårig etapp avseende provning och drift Försöken är avsedda att ge bättre kunskap om teknik och ekonomiför sådan process. Förslag beträffande fortsatta insatser för denna forskningkommer att läggas fram i regeringens forskningspolitiska proposition våren1984. 31 PER (vpk): Eftersom jag fått positiva svar finns detinte anledning till lika lång debatt om den här frågan som dét fanns när detnyss gällde propositionen om jordbruksförhandlingarna, men ett litetmeningsutbyte kan vi väl ändå ha. Jag skulle f. ö. ha gått in i den förstnämndadebatten om det gällt en interpellation, men det gjorde det ju inte, och därförkunde jag inte delta. Det som vi nu debatterar har emellertid också anknytningtill jordbruket. Vad gäller frågan huruvida skall bli ett nytt ,så tolkar jag det som står i det skrivna svaret och vad jordbruksministern hartillagt som positivt - att det inte skall bli ett nytt , utanammoniakproduktionen skall upprätthållas inom landet. Då det gäller forskning för att med svenska råvarorframställa de här viktiga ämnena - bl. a. ammoniak - skall det alltså kommaförslag i forskningspropositionen . Detta noterar jag, ochjag skall med intresse studera vad som kommer att stå där. Jag hoppas att detsom försummades i kommer att uppvägas i forskningspropositionen, försom jag tidigare sade tror jag att man missade en stor chans och föröddeviktiga resurser genom nedläggningen i , på det sätt som skedde. Om produktionen inom landet av ammoniak och salpetersyra Överläggningenvar härmed avslutad. 7 § Föredrogs och hänvisades Proposition 1983/84:76till jordbruksutskottet 8 § Anmäldes och bordlades Proposition 1983/84:73En reformering av efterlevandepensioneringen m. m. 9 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1983/84:265av m. fl. 1983/84:266av och i Vissayrkestrafikfrågor m. m. 1983/84:65) 10 § Anmäldes och bordlades 1983/84:7Granskning av förvaltningsstyrelses verksamhet 1983/84:9Vilande förslag till ändring i riksdagsordningen 1983/84:10Vissa frågor på riksdagsområdet 1983/84:5S. 1983/84:7Rätten till offentlig försvarare (prop. 1983/84:23) betänkanden /84:4 Musiken i detmilitära försvaret 1983/84:5 Frikallelse av värnpliktiga betänkanden /84:8 Vissainvandrarfrågor 1983/84:12 Redogörelse förtillämpningen av terroristlagstiftningen (skr. 1983/84:49) 1983/84:10 Utbyggnad av miljömedicinsk/samhällsmedicinskverksamhet, m. m, 1983/84:11 Forsknings- och försöksverksamhet påbarnomsorgsområdet m. m. 1983/84:11) 1983/84:12 Statsbidrag fillbarnomsorg och social hemhjälp (prop. 1983/84:9) 1983/84:13 Avgift för socialhemhjälp betänkande 1983/84:7 Tungmetaller ibatterier betänkanden /84:3 Franchising 1983/84:4 Ändring i lagen omsparbanker och om ökning av allmänna hypoteksbanks grundfond, m. m.(prop. 1983/84:44) 11 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågorframställts 1983/84:205av () till finansministern om de fria affärstiderna: Fria affärstider innebärbutikstider anpassade till olika människors önskemål. De erbjuder arbete åtdem som vill och kan arbeta på olika tider. Det gäller inte minstdeltidsarbetande. driver en hård aktion mot friaaffärstider. I andra frågor har regeringen gått fackliga organisationer tillmötes. Mot denna bakgrund vill jag fråga finansministern om han avser att lämnaförslag till som inskränker de fria affärsfiderna. 1983/84:206 av () till jordbruksministernom skador Nr 38 orsakadeav den stora älgstammen: Den svenska älgstammen har ökatkraftigt i antal under . Detta avspeglas bl. a. iständigt höjda avskjutningssiffror. De negativa verkningarna av en för tätälgstam har blivit alltmer uppenbara. Ökande antal viltolyckor i trafiken ochomfattande skadegörelse på skog, skogsplanteringar och gröda är ett bevis pådetta. Avser jordbruksministern vidta några åtgärder för attnedbringa de olyckor i trafiken och den skadegörelse på skog, skogsplanteringaroch gröda som den täta älgstammen för med sig? 1983/84:207av () till jordbruksministern om försurningsskadorna på skog: Många ställer sig nu frågan om denskogsdöd som försurningen förorsakat i är på marsch upp genom södraSverige. Av uppgifter i media framgår att ochlantbruksuniversitetet just nu satsar resurser för att snabbt spåra skadorna påskogen i de södra länen. Bland de län som begärt medel för inventering ärÖstergötlands län. Ororande tecken på försurningsskador i skogen spåras ävenhär. kom dock ej med bland de län som erhållitextra resurser för att snabbt inventera och söka klarlägga befarade skadorsomfattning. Motbakgrund av ovanstående vill jag fråga jordbruksministern: Vilka åtgärder är jordbruksministern beredd att vidta föratt vidga skogsvårdsstyrelsernas möjligheter att snabbt inventeraförsurningsskadornas omfattning i länens skogar? 12 § Kammaren åtskildes .