prot · G709153 · 1983-12-31 00:00:00 — Närdet gäller läget i södra vet vi alla vad destabiliseringen och de dåligaförhållandena i den regionen beror på. Vi känner ju alla till att det ärSydafrikas roll där som slår igenom. Genom en oerhört stark militär uppbyggnad och en mycketstor ekonomisk kapacitet har lyckats skaffa sig en helt dominerandeposition. Apartheidregimeni har alltså varit framgångsrik. Den har kunnat vara det därigenomatt den erhållit ett mycket kraftigt stöd från och också frånvästeuropeiska stater som t. ex. och . Man kan sägaatt , liksom många andra liknande stater, är en polis för framför alltUSA:s intressen i området och att därigenom också har kunnat stå emotFN-resolutioner och FN-uttalanden och fortsatt att trakassera, förfölja ochverkligen skada sina grannar. Sverigehar naturligtvis också ett ansvar här. Det är klart att har gjortganska stora och mycket bra insatser. Sydafrikalagen har på nytt tagits upptill debatt här i . Det kommer förhoppningsvis att efter vissa turer blien skärpning av den lagen. Det är bra, och det kan alla som har jobbat meddetta hälsa med tacksamhet och tillfredsställelse. Detsom är intressant när det gäller södra är ju det läge som uppstått efterde s. k. fredsuppgörelserna med och , något som tidigareberörts här i debatten. Det är tvångsöverenskommelser som dessa stater varittvungna till, därför att de helt enkelt inte kunnat - vare sig ekonomiskteller, ännii mindre, militärt - stå emot det tryck som utövar påderii. Motden bakgmnden har vi här i kunnat höra, naturligtvis från moderat håll,att det nu är dags för att ompröva hela sin politik beträffande södraAfrika. skall vi spola den dåliga Sydafrikalagen. Vi skall så att säga hävade restriktioner som funnits mot . Vi skall i stället satsa påSydafrika. EnUgt uppgifter från har så skett när det gäller Angolaoch . Naturligtvisär det en helt galen och vansinnig uppfattning. Vad som behövs är självfalletett ökat stöd till de här länderna, så att de - om möjligt -kan stå emot dettryck som utövas på dem och så att de kan uppnå en större självständighet, enstörre nationell frihet. Mot den bakgmnden är det bra att det föreslås ett ökatstöd, vilket uttalats här från talarstolen. Detär bra att regeringen är vilUg att ta upp frågan om förnyade stödaktioner -1,ex. när det gäller ANC, som verkligen är illa ansatt i det här sammanhanget.Det behövs alltså. Vidare behövs det en starkare opinion även här hemma iSverige. Många frivilliga ideella organisationer, typ Afrikagmppema ellerIsolera , sköter på ett mycket bra sätt sådana frågor. Naturligtvisbehöver också de stöd för att kunna driva den opinionen här hemma. Detär alltså en bra Unje som den i detta avseende valt. Vihoppas att det skall bli resultat och att förhållandena skall bU bättre för debåda ländema som är så utsatta. JagviU också säga några ord om . Även i det sammanhanget vet vivilka orsakerna till missförhållandena är. Där behöver i öch för sig inteha någon särskild polisstat. Man sköter sig själv i stor utsträckning. Manhåller ordning på sin egen bakgård, och det har man gjort under mångaårtionden. Vi känner till läget i . Landet hotas av en direkt miUtär Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Nr 153 intervention. Vidare känner vi tillvilket Torsdagenden ' - - contras får från . Vi vet att , istrid med alla 24 ma j 1984 folkrättsligaregler, minerat hamnarna där och att man även på alla andra sätt stöderde militära interventionema, från nort till söder. Internationellt Äveni det här sammanhanget har det uppstått en debatt här hemma med utvecklingssam- temat mänskliga rättigheter. Som vanligt är det framför allt högerkrafterna 8* " väldigt hårt. Det har debatterats mycket exempelvis om miskitoindianerna, en gmppsom blivit mycket förtryckt av sandinistema i SjäMallethar misstag begåtts. Sandinistema själva har lämnat redogörelser därvidlag.Det egendomliga är ju att i ett annat närliggande land i samma region, nämligeni , pågår ett folkmord av väsentUgt störte omfattning. Tiotusentalsindianer har nämligen mördats . Om dessa brott mot demänskliga rättigheterna och om andra övergrepp som förekommit har vi dock intehört någonting här hemma från högergmppemas sida - vare sig från moderaternaeller från annat håll. Det har varit tyst om indianmorden i . Men dethar passat att tala om att miskitoindianerna är förföljda, och det äravslöjande. Moderatemas och andra borgares tal om de mänskUga rättighetemaförklingar verkligen ohört. Det låter falskt. Man märker ju att det inte finnsnågon verklig känsla bakom. Det är bara ett sätt att försöka komma åt enprogressiv regim som sandinistregimen i . Närdet gäller har vi också en annan bekant fråga. Det gäller , där det förekommit många bojkottaktioner. Frånde olika partierna är vi många som träffat t. ex. fackföreningsfolk vid derasbesök här. Efter något halvår har vi fått höra att de mördats av regimen iGuatemala. är en bojkott mot Coca produkter på nytt i gång här iSverige, mot bakgrund av vad som händer i . Bojkotten börjar i dag.Här kan män på nytt fråga efter moderatemas och andra högermänniskorsinställning. De borde ta del av vad exempelvis en kioskinnehavare iVästergötland, i , säger: "- När det handlar om mord påarbetare och förbud mot facket, är det självklart för oss i att ställaupp. - Arbetsgivarna i vårt land talar ofta om hur bra facket har det i Sverigeoch 'ömmar offentUgt' för fria fackföreningar i t ex . Här har de chansatt visa soUdaritet." Jag tycker att och andra borde tänka pådetta ordentligt. Jagvill säga några ord om läget i , där vi känner till hur det UggertiU. Vi har sett val genomförda där som har tagits tiU intäkt för att USApå nytt öser in militära medel och militärt stöd i området. De slutsatser som mankan dra här, lika väl som beträffande södra , är naturligtvis att vimåste öka stödet till dessa nationer och folk och verkhgen se till att den härreaktionära offensiven från och dess handgångna män slås tillbaka inomdessa områden. 70 BENGTSILp-VERSTRAND (s): Jag skall något kommentera de reservationer som berör bistånd tillvissa länder i . Ijournalisten utmärkta reportage om massa- och pappersfabrikenBai i återges bl. a. ett citat av . Detanknyter på ett alldeles speciellt sätt till dagens debatt. Citatet lyder:"Vad skulle du säga om det kom fyra kineser och en turk som alla vissteallt om ?" Ja, vad skulle man säga? Meni det svenska utrikesutskottet finns det åtminstone fyra moderater som tror sigveta allt om , , m. fl. Ja, de anser sinakunskaper vara så överväldigande och fulländade att de inte tänker besöka justVietnam under utrikesutskottets resa till . De avstår alltsåfrån att på ort och ställe försöka skaffa sig en bild av situationen, få sinaväletablerade åsikter bekräftade eller dementerade i det land -- somblivit föremål för så mycket oförsonlighet, så hårda ord från just moderaternassida. Vietnamesiskatrupper befinner sig i grannlandet . Såväl i eninterpellationsdebatt som i dagens debatt har socialdemokratiskaföreträdare klart tagit avstånd från denna ockupation. Detta klaraavståndstagande har i olika internationella sammanhang framförts till Vietnamsregering. Men denna djupt tragiska konflikt, som är betydligt mermångfasetterad och komplicerad än vad som framgår av den ensidiga moderatapropagandan, tar ändå till intäkt för att helt avveckla biståndettill . Närmoderaterna beskriver den vietnamesiska närvaron i som ett flagrantbrott mot , förbiser de att det är ett avtalsbrott att såabrupt som förespråkar bara avveckla biståndet till Vietnam.Moderatema glömmer också bort att är indraget i en stormaktskonfliktmed betydligt tyngre pjäser än detta fattiga och underutvecklade land. Kampucheahar blivit något av en skärningspunkt för stormaktsintressena, och i dettasammanhang är bara en bricka i ett betydligt större spel. Med tystnad förbigårmoderaterna brott att inte fullgöra sina åtaganden när det gälleråtemppbyggandet av det land som man bombat sönder och samman. Med samma tystnadnegligerar de flagranta brott som begås av stormakten , somgång på gång gjort sig skyldigt till kränkningar av det vietnamesiskaterritoriet. Inte ett ord får vi höra om , den regim som med godaminne spred skräck och tertor i och som fördrevs av vietnamesiskatmpper som alltsedan dess befinner sig i landet. Jo, vi fick faktiskt indirekt,om jag tänker efter, höra något. Vi fick från en moderat företrädare höra attdet var ett folkligt motstånd knutet till den koalitionsregim som kallar sigDemokratiska . I denna koaUtion härden blodbesudlade enframträdande roll. Hans röda khmerer utgör stödtrupperna just i dennakoalition. Det är rätt fantastiskt att detta av kallas för folkligtmotstånd. Öga för öga, och tand för tand tycks beklagligt nog vara denbiståndspoU- Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. tiska linje sommoderaterna förespråker gentemot en del fattiga . är dennapolitik fylld av motsägelser. Låt mig ta ett par exempel. Ireservation 12 som är fogad till utrikesutskottets betänkande 15 talar man isamband med förslaget om biståndsutredning om behovet av att biståndet når ditdär det bäst behövs och inriktas så att det möter de fattigaste och mestutsatta människornas grundläggande behov. Ireservation 17 föreslår kraftiga nedskärningar av-biståndet förnågra av de fattigaste och mest utsatta länderna - , och ,för att ta några exempel. Förvissoträffas biståndsavtalen formellt liiéd resp. lands regering, men det är jumänniskorna, de fattiga och nödlidande människorna, som kommer i åtnjutande avbiståndet. Det är barnen i som får skolböcker tryckta på papper frånpappersbmket i Bai . Det är de fattiga svedjejordbmkar-na i MuangPaksane-området i som får en något drägligare tillvaro genom svenskutvecklingshjälp. Detta handlar om gmndläggande mänskUga behov, och det ärsannerligen inte fråga om den bittra skörd som cyniskt har talatom. Omvi skulle följa krav och dra in u-hjälpen till , får detförödande konsekvenser för pappersbmket i Bai , som kommer, att behövasvenska experter och svenska reservdelar åtminstone . Förutom rencynism mot människorna innebär den här politiken också en renkapitalförstöring. Det anstår inte ett utvecklat och i internationellt perspektivvälmående land som att använda utvecklingsbiståndet som ettutrikespolitiskt påtryckningsmedel. Jag tror att debatten skulle tjäna på litetstörte ödmjukhet och återhållsamhet - särskilt som det handlar om ett områdesom vi alla på gmnd av avstånden till händelsernas centmm faktiskt harbegränsade kiinskaper och insikter om - och att vi inte gör för tvära kast ibiståndspoUtiken utan håller fast vid långsiktigheten när det gäller biståndet. Vpkhar i reservationema 18 och 21 föreslagit höjningar av biståndet till ochVietnam samt som nya samarbetsländer föreslagit Yemen och . Tilldetta kan jag säga att samhällsekonomin inte medger att vi utvidgar vårabiståndspolitiska åtaganden. Våra ansträngningar bör i stället inriktas på attkonsolidera våra insatser och försöka åstadkomma ett bättre utnyttjande av deresurser vi f. n. ställer till förfogande. Närdet gäller vill jag emellertid understryka att sedan 1979genom FN-organ bidragit med ca 130 miljoner till hjälpprogrammet. Insatsema rörsig i första hand om förbättring av livsmedelsförsörjning och hälsovård.Sverige är f. n. en av de största bidragsgivarna till FN:s hjälpprogram iKampuchea. Enförsta fömtsättning som måste uppfyllas för att ett bilateralt avtal mellanSverige och skall kunna komma till stånd är att det åtminstone finnsen regering i som vi kan erkänna. Varför det inte finns en sådanregering skall vi diskutera i samband med ett annat betänkande senare i dageller , utrikesutskottets betänkande 20 om PLO och . Låt mig bara helt kort säga några ord om reservation 28rörande . Frågan om självbestämmanderätten på denna lilla ö i denostindiska arkipelagen har ju diskuterats i . Det harinte framkommit något nytt i frågan sedan vi senast debatterade den här ikammaren. Generalsekreteraren har i uppdrag att göra sonderingar och se vad mankan komma fram till genom att kontakta parterna. Frågan kommer sannolikt upp iFN . Först då, när vi kan se de förslag som läggs fram, finns detanledning för att ta ställning. Härmed ber jag att få yrka bifall till utskottets hemställan i .betänkandet. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Anf.71 () replik: sade att det skulle behövas Utet mer ödmjukhet idebatten om de här frågoma. Jag tyckte inte riktigt att han själv levde upptill den uppmaningen. Vihar vissa fakta i ärendet om . artilleribesköts,bombades och utplånades byn i västra av vietnamesisktartilleri, pansarfordon och infanteri. Många dödades och skadades. 50 000människor förlorade sina hem. Det här är anfall som har pågått under en långtid - som varit ockuperat av . om ett svar som gav i kammaren1980, där han sade: Den politik som bedrivs i kommer i längden attaUvarligt skada biståndsviljan i och få konsekvenser för våramöjligheter att över huvud taget lämna bistånd. - Vi har tagit konsekvensema avvad som har hänt i . Vi konstaterar med glädje att också hargjort det. När skall omförhandla om biståndet, säger , skalldet minskas, och vårt land bör i fortsättningen begränsa sig till humanitärtbistånd. Det har vi heller ingenting emot. Jagkan dessutom upprepa vad jag hänvisade till i mitt tidigare anförande, nämligenOlof Palmes konstaterande i samband med ockupationen, att invasionen inte kundeursäktas, att den skulle fördömas. Men långt värte är om nu stannarkvar i , sade han. Det är värre än den dumhet man nu har begått. -Detta har sagt, och borde rimUgen kunnaacceptera detta hans yttrande. Sedan hade endel kommentarer om . . . Den erhåUna repUken gällerbara anförande. 73 ()replik: Även framförde en viss uppfattning om . Jagkan konstatera att fördelningen av vårt bistånd till är ungefär 333milj. tiU industristöd och importstöd. Med hänsyn till att ca Internationelltutvecklingssamarbete m. m. reserverats kan det vara rimligt attbegränsa biståndet till , särskilt med hänsyn till vad som står imotion 1558. Anf.74 () repUk: Jag vill helt kort säga, att den ödmjukhet som jag hänvisade tillgällde inställningen till problemen i de fattiga länder som behöver svensktbistånd. är ett sådant land. 75 (): Jag avser att särskilt tala om den del av utrikesutskottets betänkandeom internationellt utvecklingssamarbete som berör katastrofbiståndet. Vimoderater anser att när det gäller att hjälpa de fattiga och nödlidande ivärlden fyller katastrofbiståndet en mycket viktig funktion. Vi tycker ocksåatt det är naturligt och praktiskt lämpligt - som redan nämnt isitt anförande - att en stor del av katastrofanslaget går viade enskilda organisationerna som Rädda barnen. Röda korset och kyrkornasmission, som ju har möjlighet att arbeta mer informellt än en statlig myndighetoch ofta når en hög effektivitet i sina insatser. En del av katastrofanslagethar kommit att användas som en förstärkning i form av tilläggsanslag tillprogramländema utan att det kan göras gällande att en ofömtsedd nödsituationhar inträtt. Nicaraguafick t. ex. /83 en fördubbUng av sin landram genom tillskott avkatastrofbistånd. Likaså fick extra anslag genom katastrofanslag ochlivsmedelsbistånd på mer än 20 milj. kr., som det där fanns storareservationer på landramen. Vianser att det är fel att vid sidan av på detta sätt ge extra anslagtill enskUda länder; SturePalm citerade i sitt inlägg utrikesutskottets betänkande 1979/80 nr 20, där detsades att katastrofposten inte fick användas så, att inriktningen ochomfattningen av de av fastställda biståndsinsatserna i någon avsevärdmån förändrades. Vi tycker att så har skett. kan utgöra en reservpost att användas för icke fömtsedda merangelägna biståndsbehov kan vi moderater acceptera endast om det rör sig ommindre och tillfälliga insatser. Vimoderater anser också, herr talman, att när katastrofer av skilda slaginträffar i programländerna och det finns outnyttjade medel i form avreservationer inom landramarna, skall påkommande behov i första hand täckasgenom användande av dessa reservationer. Inte sällan medför naturkatastroferatt det reguljära biståndsarbetet i landet måste uppskjutas, och detta gör detmöjligt att omdisponera medel till humanitärt bistånd. Utskottetsmajoritet delar tyvärt inte vår uppfattning att katastrofposten i principendast skall användas vid ofömtsedda nödsituationer utan vill ävenfortsättningsvis ha kvar möjligheten att använda katastrof medlen som en extraförstärkning av landramama utanför prövning. Inteheller har vårt förslag beaktats, att man först skall undersöka möjligheten attomdisponera medel inom landramarna innan beslut om extra katastrofbistånd tasspeciellt i fall där de långsiktiga biståndsinsatserna måste förskjutas itiden. Meddetta, herr talman, vill jag yrka bifall till den moderata reservationen nr 27. Anf.76 () replik: Bara några få ord om citatkonst. Hon berörde det citat urutrikesutskottets betänkande 1979/80:20 som jag hänvisade till i mittanförande. Men jag lade ju tiU att utrikesutskottet i årets betänkande harskärpt skrivningen genom att - som jag läste upp - anföra följande:"Insatser som varit möjliga att fömtse och planera bör så långt det ärmöjligt belasta de för ändamålet avsedda anslagsposterna och som regel intekatastrofposten." Utskottethar alltså skärpt sin skrivning sedan det förra tillfället. Skall man citerabör man för helhetens skull återge de båda citaten som hör hemma i dettasammanhang. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. 77 (): Jag skall ge några kommentarer till reservationerna 29-32 som är fogadetill det betänkande som behandlas, och därmed kortfattat redovisautskottsmajoritetens synpunkter på avsnittet miljövård, markvård och energi. Detbör inledningsvis framhållas, som regeringen också gör i propositionen, attmiljöförstörelsen i främst är en följd av att naturresursernaöveransträngs. Stora befolkningsgmpper tvingas, för att klara sin omedelbaraöverlevnad, att utnyttja tUlgängliga resurser på ett sätt som tär pånaturtiUgångarna. Befolkningstillväxt, livsmedelsbrist och energikris bildar enfattigdomens onda cirkel som hotar att leda till ekologisk katastrof i mångaområden. Svårast drabbas de fattiga. Miljövård och insatser för attvidareutveckla naturresurserna är därför en förutsättning för att människor medbegränsad tUlgång på produktionsresurser skall kunna tillfredsställa sina egnaoch kommande generationers basbehov. Inomvårt utvecklingssamarbete - vårt bistånd - har miljöaspekterna efter handkommit att beaktas i en ökande omfattning." Detta har framhållits tidigareunder dagens debatt. ligger tyngdpunkten i vår satsning på miljövård inomlandprogrammen, och det är väl att betrakta som naturligt med tanke på den närasamverkan som krävs med mottagarländernas myndigheter men också med hänsyn tillbehovet av att kunna integrera miljövårdsinsatserna med verksamheter inom fleraolika sektorer. Som en följd av detta synsätt upphörde den särskildaanslagsposten Miljö- och markvård samt energi, och de insatser på området sominte skulle rymmas inom landramarna återfördes till anslagsposten SärskUdaprogram. Nukräver de borgerliga partierna i reservation nr 29 att denna anslagspost återinrättas. Utskottsmajoriteten avstyrker detta krav av det skäl som jag nämnt,men vi vill också framhåUa att slopandet av det särskilda miljöansla- Internationelltutvecklingssamarbete m. m. get inte på något sättinnebär att vi fäster mindre vikt vid insatser för miljö-och markvård samtenergi. Regeringens uppfattning är att dessa uppgifter i första hand börbedrivas inom det landinriktade samarbetet. Den uppfattningen delarutskottsmajoriteten. Somframgår av propositionen är regeringen dock medveten om behovet av särskilda insatserför miljövårdsändamål vid sidan av landprogrammen. Det finns behov av attbedriva experimentverksamhet för att pröva nya metoder. Det finns anledning attuppmärksamma problem, som berör en grupp ay länder eller som aktualiseras avett mellanstatligt organ. Man pekar på den särskilda betydelsen av att finnametoder för att hejda ökenutbredningen, att söka trygga den lokalabrännvedsförsörjningen och att främja småskalig energiförsörjning. Motden här bakgmnden tillförs anslagsposten Särskilda program.ytterligare 25milj. i den s. k. tilläggspropositionen. Detta belopp är huvudsakligenavsett för miljö- och energiinsatser. Det bör påpekas att beloppet är nästanlika stort som det belopp som krävs i reservation nr 29. Frånutskottsmajoritetens sida finner vi det angeläget att i detta sammanhangpoängtera att miljö- och energiinsatserna inom landprogrammen å ena sidan ochinom anslagsposten Särskilda program å andra sidan inte skall uppfattas såsomkonkurrerande med varandra utan såsom kompletterande varandra. Denämnesinriktade verksamheten är, som jag pekat på, tänkt att ha enexperimenterande och nydanande inriktning eller vara avsedd för insatser, somav olika skäl inte kan rymmas inom landprogrammen. Sånågra ord om de insatser som görs inom miljöområdet. Det kan finnas anledninghärtill. I det konkreta utvecklingssamarbetet tar de sig uttryck på olika plani SIDA:s samarbete med mottagarländerna. För det första försöker SIDA definieraoch beakta miljöaspekter vid utformningen av alla insatser. För det andra kanalla projekt som är inriktade på landsbygdsutveckling sägas ha till syfte attbevara miljön. För det tredje har SIDA satt i gång en radsärskilda miljö- och markprogram. Iöstra har ett flertal program utvecklats, som syftar till att skyddanaturresurser, som småbrukarnas utkomstmöjUgheter även på kort siktökar. Det största landsbygdsutvecklingsprogram som stöder medbiståndsmedel är byskogsprogrammet i , som kommer att öka byarnasförsörjning med brännved som det bidrar till att förhindramiljöförstöring. Regionala miljövårdsprogram är under utveckUng inom ramen förSADCC i södra , genom FN:s Sahelprogram och i regi. Viuppmärksammar i vårt bistånd också behovet av att stödja u-ländernasansträngningar att förbättra sin energiförsörjning på flera sätt. Vi lämnar bl.a. stöd till energiplanering och till utveckling av nya och förnybaraenergikällor. Huvuddelen av det svenska energibiståndet lämnas emellertid inomramen för enskilda landprogram, och då uppmärksammar man särskilt landsbygdensenergibehov. a. har ju byskogsprogrammen till mål att förbättrabrännvedsförsörjningen. Avslutningsvis skallframhållas att det är utskottets mening att SIDA:s olikamiljövårdsinsatser är värda ett fortsatt betydande stöd. Det framgår också avpropositionen att regeringen fäster stor vikt vid miljövård, markvård ochenergiinsatser i biståndet och att man är inställd på att ge ett fortsattkraftigt stöd till denna verksamhet. Jag yrkar avslag på reservationerna nr 29-32och bifall till utskottets hemställan. 78 (): Om inte några dramatiska förändringar ägerrum är den globala befolkningssituationen sådan att världens befolkning år 2000kommer att bestå av ca 6 miljarder människor, varav 5 miljarder i tredjevärlden. Man räknar ändå med ett sjunkande antal födslar per kvinna, menbefolkningsökningen beror som bekant på att antalet kvinnor i fertil ålder ärså stort. Vi vet också att en av de negativa, verkningarna av den fortsattabefolkningsökningen är en starkt ökad förslitning av jordens resurser. Alladessa människor måste ha mat, vatten, bränsle, primärhälsovård och utbildning. i och den nuförestående i har öppnat världens ögon för följderna avbefolkningsökningen och de problem som den drar med sig. Ständigt återkommandenaturkatastrofer bidrar dessutom till att göra situationen ytterligt svårlöst istora delar av världen. På många håll har därför biståndets storlek satts idirekt relation till möjligheterna att hjälpa nödlidande människor i derassvåra situation. som gått har en ökande andel av svenskt biståndgått till upplysning om situationen i tredje världen. För en regering är detnaturligtvis viktigt att ha inedborgarnas stöd i en satsning på bistånd som medinternationella mått mätt är mycket stort.