prot · G70951 · 1983-12-31 00:00:00 — och vill attavdragsrätt skall tillåtas för man kör i tjänsten och att ingen300-milsgräns skall finnas. godtar 60-dagarsregeln men vill ha bort300-milsgränsen. Utskottets majoritet anser att det nu föreliggande förslagetär väl avvägt och till de skattskyldigas fördel jämfört med nuvarande ordning. Jagyrkar avslag på reservationerna 2, 3 och 9. Vid beräkning-av avdrag för kostnader för bilresor mellanbostad och arbetsplats gäller att avdraget uppräknats med hänsyn tillbåde fasta och rörliga kostnader. Vid taxering medges avdrag med 10:20kr. per mil upp till 1 och med . per mil därutöver. föreslåsatt beräkning av körkostnaderna skall ske bara med hänsyn till enbart derörliga kostnaderna. För att det skall bli en mjukare övergång till det nyasystemet föreslås att bilavdragen fryses till . per mil, ända tills derörliga kostnaderna överstiger detta belopp. Detta leder till likaavdrag för alla oavsett körsträcka. och vill ha kvar nuvarandebestämmelser, som torde innebära en fortsatt ökning av bilavdragen. Det bordevara av intresse för er att få veta att varje tioöring i ökat avdrag förbilresor kostar 70 milj. kr. i skattebortfall och att de totala bilavdragen1979 - den senaste uppgift jag kunnat få fram - uppgick till 4,8 miljarder. var det 1,5 miljoner skattskyldiga som yrkade avdrag för bilresor på igenomsnitt . man räknarpå detta kommer man fram till sammanlagda bilavdrag på över 7 miljarder kronor.Detta borde vara ett bra skäl för att begränsa bilavdragen. Jag yrkar avslag påreservationerna 4 och 8. Beträffande tidsvinsten vill ha en återgångtill gränsen . Det förvånar mig litet att det är KjellJohansson som yrkar det. Det var nämligen den borgerliga regeringen medfolkpartisten som ekonomi- och budgetminister som infördetvåtimmarsregeln. Vi accepterade då och anser inte att det finnsskäl att nu ändra på detta. Jag yrkar avslag på reservation nr 5. vill nu som tidigare att resor med barn tilloch från daghem skall inräknas i restiden. Utskottet har tidigare avstyrktdetta motionskrav, och något nytt som motiverar bifall har inte framkommit. Jagyrkar avslag på reservation nr 6. I propositionen görs en teknisk ändring beträffande avdragför skyddsutrustning och skyddskläder som är nödvändiga för arbetets utförandeoch som alltid är avdragsgilla. I den föreslagna lagtexten heter det; "Medskyddsutrustning avses bland annat hjälm, skyddsglasögon, hörselskydd ochskodon med stålhätta. Med skyddskläder avses sådana kläder, som har särskildaskyddsegenskaper mot frätande ämnen, mekaniska skador eller mot väta, värmeeller kyla som i huvudsak har andra orsaker än klimatförhållandena." Avdrag för övriga skydds- och arbetskläder har under enförsöksperiod medgetts med ett schablonavdrag på . Detta avdrag försvinner i och med att schablonavdraget för intäkternasförvärvande höjs . Detta förslag godtas av utskottet. Jag vill med det anförda yrka bifall till skatteutskottetshemställan i dess betänkande nr 16 på alla punkter. Vissa avdrag för kostnaderför intäkternas förvärvande, m.m. 32 BOLUNDGREN (m) replik; Som jag sade i mitt tidigare inlägg tycker jagatt det är anmärkningsvärt att regeringen för att gynna en särskild grupplöntagare inför särregler när det gäller avdrag för ökade levnadskostnader. Jag skulle vilja fråga ; Vad är det som göratt andra löntagare i samma situation - märk väl: det gäller samma situation,dvs. att man tillfälligt arbetar utanför den ort där man normalt har sinsysselsättning-inte får samma förmån utan ni är beredda att införa dennaorättvisa. Det är i och för sig på beställning, eftersom förslaget bygger påett brev som, såvitt jag förstår, kommit till från berördafackliga organisationer. Jag har redan tagit upp frågan om de orättvisor som skapasnär man inför bestämmelsen att avdrag för resor till och från arbetsplatsen fårgöras om bilen används i tjänsten. Det finns här en annan detalj somär förvånande. Vid denna korta tid på 60 eller skall man ocksåuppfylla kravet på 5 mils körsträcka per dag. När det gäller den övre gränsen -- blir det ungefär 2 mil per dag. Vad är det som gör att man bör köra 3 protokoll 1983/84:51-52 Vissa avdrag för kostnaderför intäkternas förvärvande, m.m. mer itjänsten för att få avdrag vid den nedre gränsen än vid den övre gränsen? När det gäller de fasta kostnaderna vill jag säga att de människorsom kommer att drabbas av att man tar bort den del av avdraget som rör fastakostnader är de som har det största behovet av både bil och avdrag för resortill och från arbetsplatsen, dvs. de som bor i glesbygden och som känner till. Det är dessa som i första hand kommer att drabbas, därför attdet inte kan sägas att de inte har behov av bil. Kollektivtrafiken i glesbygdenär inte utbyggd på sådant sätt att den alltid kan utnyttjas för arbetsresor. Avslutningsvis, fru talman, vill jag yrka bifall tillreservationerna 1,2,4, 6, 7 och 8. 33 () replik: Man får använda bilen för resor till och frånjobbet om allmänna kommunikationsmedel saknas, sade . Det är heltriktigt, men det som vi vänder oss emot och där vi föreslagit en ändring är drabbas väldigt hårt av den här bestämmelsen om man bor i glesbygd och harlångt till jobbet. förvånade sig mycket över gränsen på en ochen halv timme. Gränsen för tidsvinsten höjdes ju beroende påatt man ville spara pengar. Man ansåg helt enkelt att bilavdragen var för dyra.Vi har kommit fram till att det kanske inte var så förnuftigt, utan vi harvelat välja den här vägen i stället. Vi kombinerar detta med ett successivtborttagande av avdraget för de fasta kostnaderna för de skattskyldiga som dethär är fråga om. Jag tror att flera skulle ändra sig i politiken. Det är intekatastrofalt. Man kan aldrig hävda att det man har kommit fram till är detabsolut riktiga vid alla fillfällen. Slutligen beträffande förlängningenav tillämpningen av bestämmelserna om avdrag för ökade levnadskostnader, så ärdet som mycket riktigt säger, att detta skall gälla vid 1984 och1985 års taxeringar. Det innebär ju att de människor som omfattas av dessabestämmelser redan måste ha haft anställningar på annan ort för att komma ifråga. Det blir alltså inte en massa nyfillkommande - det är otänkbart underden här perioden. Det är bara personer som redan arbetar på annan ort somomfattas av bestämmelserna. Med tanke på detta tycker jag att det hade varitförnuftigt att utforma regeln på ett sådant sätt att man slipper, få gränsfalloch bedömningsfall vid tillämpningen av regeln när den ändå bara skall gällaför det år som vi nu har och det år som kommer. 34HAGAR () replik: Till skulle jag vilja sägaföljande. Det är inte exakt samma förhållanden som råder. Han tog exempel medläkare som tjänstgör ute på sjukhus. Läkarna har väl tilltagna traktamenten närde är ute och tjänstgör extra. Som jagnämnde i mitt anförande är det här förslaget till fördel också för företageni den här branschen. De riskerar ibland att förlora sin arbetskraft somrimligtvis inte har kunnat flytta till verksamhetsorten. vill ändra tidsgränsen till som det var förut. Jag tror inte att lyssnade riktigt ordentligtnär jag talade om vad reseavdragen egentligen kostar. Varje tioöring kostar 70milj. Då är det förunderligt att ni ioppositionsställning kan vara med och låta tioöringarna, för att inte tala ommiljarderna, rulla. Men när ni var i regeringsställning införde nitvåtimmarsregeln för att spara pengar. Vi accepterade att stötta det då. Jag finnerinte någon att anledning att ändra på detta . Vissa avdrag för kostnaderför intäkternas förvärvande, m.m. 35 BO () replik; Det jag talade om gällde inte en läkare somflyttar frivilligt till en tjänst någon annanstans och sedan flyttar tillbakaeller möjligtvis till ett tredje sjukhus. Jag nämnde exempelvis läkare som försin vidareutbildnings skull tvingas flytta till ett sjukhus somöverstiger , men som sedan, kanske efter tre eller , flyttartillbaka. Det är orimligt att tänka sig att man skall flytta till den härtillfälliga verksamhetsorten. Det är därför jag inte begriper varför man intekan skapa rättvisa genom att låta alla löntagare, som befinner sig imotsvarande situation som de som arbetar på byggnads- och anläggningsplatser,få detta avdrag enligt de regler som föreslås. Jag tycker det är orimligt, och jag har mycket litenförståelse för det. Det är som sagt anmärkningsvärt att man gör på detta sättefter en brevbeställning från berörda fackliga organisation - även om det ärvanligt att regeringen tar väldigt stor hänsyn till fackföreningsrörelser i dethär sammanhanget. 36 () replik: Jag vet inte exakt, eftersom jag inte harvarit med i så länge, men jag undrar om inte socialdemokraternareserverade sig för en och en halv timmes-gränsen när man tog den härhöjningen. Jag måste ändå klara ut det här med så att det blirkorrekt. Vi vill nu ha en och en halv timmei stället. Då är vi beredda att betala detta med en successiv nedtrappning aversättningen. Och är det som säger, att en tioöring påersättningen gör 70 milj. kr., då kanske vi har tagit till för mycket ibesparingar- inte i inledningsskedet, eftersom det här skall komma successivt,men när förslaget är färdigt. Det blir ju en väldig, besparing man gör genomatt följa vårt förslag, om det nu skulle vara så att en tioöring motsvarar 70milj. 37HAGAR () replik; Nej, , jag kan absolut intejämställa byggnads-och anläggningsarbetare m. fl., som jobbar under svåraförhållanden och för vilka det inte finns bra bostäder, med läkare som är uteför att fullgöra sin utbildning. Får vi enläkare till glesbygden - ni har ju försökt undervisa mig om Vissa avdrag för kostnaderför intäkternas förvärvande, m.m. glesbygden,och jag skall svara på det - av vilken sort det vara må, halv- ellerhelutbildad, så måste vi ställa upp med subventionerade bostäder. Och stackarsden som söker peta på förmånerna därvidlag- förmåner som till stor del ärskattefria. Nej, detgår inte att göra sådana jämförelser. Sedan fick jag också påbackning av förreseavdraget när det gäller glesbygden. Just den här nya formen - ett avdragsom är lika för alla och som låses vid . per mil - gynnar glesbygden.Där är det många som kör på långa avstånd, kanske flera tusen mil. Och hurmånga gånger tror ni inte att jag fått påbackning för att de efter 1 000 milinte får göra samma avdrag som upp till 1 . Det härförslaget gynnar som sagt glesbygden. 38STIG JOSEFSON (c): På grund av ett missförstånd när det gälleranmälningen till talarlistan har jag blivit inplacerad efter utskottetsföreträdare. Jag beklagar detta, men jag vill ändå anföra några synpunkter pådet utskottsbetänkande som vi nu behandlar och där just frågan om vissa avdragför inkomstens förvärvande tas upp. I propositionen föreslås vissa ändringar av bestämmelsernaom avdrag för ökade levnadskostnader . Förslagetinnebär att tidsperioden, som är , utsträcks till att i vissa fallgälla därutöver . Som framgår av reservafion 1 har också vi reservanterförståelse för de problem som kan uppstå för berörda arbetstagare. Men liksomutskottsmajoriteten inser vi den besvärliga gränsdragning som propositionensförslag kan innebära. Utskottsmajoriteten har gjort vissa ändringar när detgäller utvidgningen, för att förhindra alltför stora problem vidgränsdragningen. Vi reservanter motsätter oss inte en tillfällig utvidgningav bestämmelserna men anser att i så fall bör reglernagälla generellt under dessa år och inte bara gälla en speciell grupp. I reservafion 2 berörs det så omdiskuterade avdragetför resor till följd av användning av bil i tjänsten. Föga anade jag - och jagtror att inte heller någon annan anade det - att när vi i infördeordet "regelmässigt" i lagtexten, så skulle det komma att innebära såstora problem. Ordet regelmässigt kom att tolkas helt olika i länen -ja, ivissa taxeringsnämnder har man t. o. m., enligt uppgifter jag fått, undertaxeringsperioden ändrat uppfattning om hur ordet regelmässigt skall tolkas.Detta är minst sagt otillfredsställande, och jag hade väntat mig någotingripande från regeringen eller taxeringenpågick i första instans, för att det skulle kunna åstadkommas en mera likartadtolkning av ordet regelmässigt. Jag aktualiserade också frågan i en interpellation, mentyvärr gjordes ingenting för att åstadkomma en likartad tolkning i alla län ochalla taxeringsnämnder.Detta gör att det sannolikt blir en mängd överklaganden just på denna punkt. har regeringen kommit med ett förslag fill regler förnästkommande år, och jag hoppas att det därmed skapas en grund för att länsrätternai det fortsatta arbetet med taxeringar får en gemensam uppfattning omhur man skall tolka ordet regelmässigt. I sistastycket på s. 11 i utskottsbetänkandet står: "Bedömningen av begreppet 'regelmässigt' har skiftati olika delar av landet. Det är mot den bakgrunden som regeringen ipropositionen föreslår ett förtydligande i form av en precisering av hur mångadagar en bil bör användas i tjänsten för att man på den grunden skall kunnagodkänna avdrag för kostnader för resor med bil mellan bostad ocharbetsplats." Jag får intrycket av denna skrivning att detta också ärnågot som kommer att gälla som riktmärke för den försatta behandlingen avärendena taxering. Skönt vore det, om så blir fallet. Därmed kananhopningen av överklaganden begränsas till länsrätten. Beträffande regeringens förslag i proposition 68 angåendeavdragsreglernas utformning anser att dessa är otillfredsställande.Enligt vår uppfattning, som redovisas i mofion 235 och ytterligare motiveras ireservation 2, skall avdrag i princip medges bilen används itjänsten. För att undvika missbruk av regeln bör dock körsträckan inte varaalltför kort. Vi föreslår därför en minimigräns på 2 mil per dag. Dessutom böravdrag medges för dagar då arbetstagaren är skyldig att ha bilen till hands påarbetsplatsen. I reservation 4 berörs propositionens förslag ombilavdragens storiek. Vi kan inte dela regeringens uppfattning att avdragendast skall medges med de rörliga kostnaderna. För pendlare med stort avståndmellan arbete och bostad är de fasta kostnaderna, dvs. bilinköpet, stora. De ären betydande andel av resekostnaden. Det är orimligt och orättvist att manskall ta bort denna bit av underlaget för beräkning av reseavdrag. Vi har haftdenna regel under en lång följd av år. Den har accepterats och inte ifrågasatts- man skulle ha avdrag för både de fasta och de rörliga kostnaderna. Att heltplötsligt ta bort denna del av avdragsunderlaget anser jag vara ett brott motdem som har grundat sin bostadsplanering på att man skulle få behålla dettaavdrag. Visserhgen är det en rimlig övergångstid, men man tar ändå bort dettasom underlag. När jag dessutom ser hur den socialdemokratiska regeringen agerar- vi hade ett exempel då man höjde bilaccisen - bhr jag ännu merbetänksam mot detta förslag. med utgångspunkt i det jag här har sagt yrkarjag bifall fill reservationerna 1, 2, 4, 7 och 8. Vissa avdrag för kostnaderför intäkternas förvärvande, m.m. 39HAGAR NORM ARK (s): Det bhr litet underiig debattordning genom atttalarna har anmält sig i den här ordningen. Jag vill säga till Sfig Josefson när det gäller ordenregelmässig användning att fillsammans med alla skattechefernai landet utformat Vissa avdrag för kostnaderför intäkternas förvärvande, m.m. anvisningarsom på sina håll tolkats på ett avvikande sätt. I en del fall har man kanskeinte tagit tillräckligt allvarligt på de bestämmelser som gäller. I de allraflesta län har man godtagit reglerna, och många har inte heller överklagat sinadeklarationer, såvitt jag kan förstå. Det skulle medföra ett otroligt besvärför taxeringsmyndigheterna om man skulle låta den nya lagen gälla retroaktivtför 1983. När man ändrar en lag omfattas egentligen inte de tidigare beslutenav den nya lagen. Jag har hört säga att det kan vara denskattskyldige till fördel. Men jag undrar om det verkligen är fill fördel föross alla att dra i gång den stora byråkrativalsen. Jag vidhåller fortfarande när det gällerreseersättningarna att ett borträknande av de fasta kostnaderna gynnar folk iglesbygder som har långt att köra. får de samma avdrag som alla andra, ävenefter 1 . Det har inte varit förhållandet tidigare, vilket det haranmärkts mycket på. När man försökt förklara att det var på det sättet därföratt man räknade med att de fasta kostnaderna innefattades i ersättningen för deförsta 1 000 milen har förståelsen inte varit stor. Jag vågar säga att jagkänner ganska bra till förhållandena i glesbygden. 40STIG JOSEFSON (c): När säger att det gynnarglesbygder med rätt långa avstånd blir jag något förvånad över dennaargumentering. har det betonats att man byggt upp ett system somskulle vara rättvist och där man tagit hänsyn till de fasta kostnaderna. Vidlängre körsträckor bedömdes de fasta kostnaderna ha en mindre inverkan totaltsett. Enligt den uppfattning som nu framför skulledet system som hennes parti och honsjälv varit med om att utforma vara felaktigt.Jag anser för min del att man där har tagit hänsyn till de fasta kostnadernasinverkan på de totala kostnaderna och att det system som vi har haft har variträttvist. Med den utgångspunkten beklagar jag att man nu ändrar det systemet. När det gäller begreppet "regelmässigt" var detpå det sättet att vi i utskottet ingalunda fick någon information om att manskulle lägga in den tolkningen i ordet "regelmässigt". Det ärbeklagligt att vi i utskottet inte uppmärksammade detta och gjorde en utförligtolkning av vad vi avsåg med ordet regelmässigt - i så fall hade vi sannoliktsluppit den tråkiga situation som uppstått vid årets inkomsttaxering, där detförekommit olika tolkningar. Ett flertal län har tolkat bestämmelserna på annatsätt än . Det har sagts mig att det också finnstaxeringsnämnder som t. o. m. har ändrat inställningfill hur man skulle tolka detta begrepp och bedömt taxeringen olika. Det är, anser jag, en mycket olustig situation som haruppstått. Jag måste säga att när jag läser utskottsbetänkandet finner jag attdet underförstått finns en liten, liten fingervisning om att vi inte bör hakvar detta förhållande när länsrätterna nu skall börja göra sin bedömning.Eftersom också länen har haft olika uppfattningar föreligger det faktisktfortfarande risk för att vi skall få oUka tolkningar i länsrätterna, och då bhrdet en mängd överklaganden och därmeden oerhörd anhopning av ärenden i högre instanser. Jag hoppas att vi skallkunna undvika detta, och det är därför som jag tolkar positivt vad utskottethar skrivit här, där man - visserligen inte i klartext, men som jag läser detunderförstått - har givit en liten fingervisning om hur ordet "regelmässigt"skall tolkas vid den fortsatta behandlingen, av inkomstuppgifter. 41 (s): Jag skall inte ytterligare förlänga debatten,men vad jag vill säga just med utgångspunkt i de olika tolkningarna av"regelmässigt" är att det verkligen är beklagligt att det blivit pådet sättet. Vi strävar efter att uppnå en likformig och rättvis taxering, ochden här propositionen har blivit framlagd för att vi skall få mer preciseraderegler för hur vi skall ha det i fortsättningen. sade tidigare att det var förvånansvärt attriksskatteverket inte hade ingripit. Verket kan inte ingripa i länsrätternaspågående arbete -det vet mycket väl - utan det är de utfärdadeanvisningarna som skall gälla. Och så var det då om glesbygdsresorna igen. Det är ettfaktum att alla som bor i glesbygd får långa resvägar. Jag har många gångermött människor som inte tyckt om att man får göra ett mindre avdrag när man harkört mer än 1 . blir det lika för alla - mil för mil. Det tycker jagär rättvist. Vissa avdrag för kostnaderför intäkternas förvärvande, m.m. 42STIG JOSEFSON (c): När anvisningarna av länsmyndigheterna tolkaspå olika sätt i de olika länen är det en unik situation. Jag anser att det ärangeläget att rätta fill detta. Grunden för våra beskattningsregler är ju attvi skall åstadkomma en likartad beskattning oberoende av var i landet man bor. Det måste vara en självklarhet att man gör sitt bästa föratt få en likartad beskattning i hela landet. 43 (s): Jag delar uppfattning att viskall göra den rättelsen. Det är därför propositionen har kommit. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter behandlingen av skatteutskottetsbetänkande 19.) 44 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu fill att debattera skatteutskottetsbetänkande 17 om basenheten . 45 BO (): Den allmänna debatten har handlatmycket om skatteplanering. Några har krävt ändringar i skattelagsfiftningen föratt hindra en upprepning av vissa i pressen och på andra håll uppmärksammadefall. Det är emellertid förvånansvärt att så få har frågat sigvarför det förekommer skatteplanering. Vad är det exempelvis som gör att enperson tar stora lån och betalar höga räntor för att köpa premieobligationer,som ger en garanterad vinst på bara några procent? Ja, det beror inte i sig självpå rätten att göra avdrag för räntor. Det beror naturligtvis på de högamarginalskatterna. Deras förödande effekt på samhällsekonomin har visat sigmånga gånger och visar sig alltså nu genom att det kan löna sig mer attskatteplanera än att syssla med produktiv verksamhet. Den debatt som har förtsoch fortfarande förekommer i massmedia borde alltså resultera i krav på ettförändrat skattesystem och sänkta marginalskatter. Genom att sänka marginalskatterna bidrar man till ochmotverkar inte en sanering av den svenska ekonomin. En marginalskattesänkningbör ske utan att andra skatter höjs, vilket bara skulle skapa andra ekonomiskaproblem. uttalade också den borgerliga majoriteten ifinansutskottet: "Skattekvoten i den svenska ekonomin är vid en internationelljämförelse mycket hög, och den måste systematiskt bringas ned för att ekonominskall fungera." När det gäller skattepolitikens utformning ärsocialdemokraterna utrustade med ideologiska skygglappar. Det är naturligt förett parti som förespråkar kollektiva lösningar på samhällsproblem att ocksåförespråka ett högt skattetryck. När de ständiga höjningarna av skattetrycketman förespråkar kolliderar med den verkliga ekonomiska situationen, står manhandfallen och ser på och har inga lösningar att anvisa. Det är av denanledningen det är näst intill omöjligt för icke-socialistiska partier att medett socialistiskt parti göra en hållbar uppgörelse på skatteområdet. Har mandärtill olika uppfattningar om hur den ekonomiska politiken i stort skall bedrivas,är det helt omöjligt att göra en sådan uppgörelse. Det visar också vad som harhänt efter den underbara natten . Vi ser , bara ungefär efterriksdagsbeslutet som följde av skatteuppgörelsen mellan socialdemokraterna ochmittenpartierna, hur skattereformen för , som den kallades, ärnäst intill i ruiner. Marginalskattesänkningarna urholkas, inflationsskyddetgörs ännu sämre och överfinansieringen genom höjda arbetsgivaravgifter höjerkostnadsläget och slår ut fler jobb. Det är bara avdragsbegränsningen som stårkvar oförändrad. Till stor del var denna utveckling inbyggd i denursprungliga skatteuppgörelsen. I samband med att uppgörelsen presenteradesuttalade partierna som stod bakom den, att om avtalsrörelserna undergenomförandeperioden skulle ge ett otillfredsställande resultat, kunde stegen i I realiteten gav man därmed Nr 51 socialdemokraternaett fribrev, som de nu utnyttjar. I propositionen som vi nu behandlar sägs: "Det kan nukonstateras att dessa förutsättningar för skatteomläggningen inte genomgåendehar uppfyllts vad gäller löneutvecklingen . På viktiga områdenföreligger uppgifter om att utvecklingen blivit den rakt motsatta. Mot bakgrundhärav bör därför en viss korrigering ske av de beslutade stegen imarginalskattesänkningarna." Detta är alltså en hänvisning till det fribrev som bl. a.jag själv i kammaren har sagt skapade olyckliga öppningar försocialdemokraterna att komma ifrån den uppgörelse man en gång träffade. Menockså en annan sak är besvärande,-nämligen att man bara på dessa fem rader motiverarvarför man ändrar både inflationsskyddet och stegen i marginalskattesänkningen,i synnerhet det . Det skulle intressera mig mycket att höraskatteutskottets värderade ordförande utveckla exakt vilka uppgifter som harlämnats.