prot · G70950 · 1983-12-31 00:00:00 — Försök tillotillbörlig påverkan får inte accepteras eller gå opåtalda förbi.Förhoppningsvis skall de åtal och fällande domar som kom i anledning avförseelser vid det senaste valet medverka till en uppstramning härvidlag. Men en mera energisk information inför valen behövs ocksåfrån de ansvariga myndigheternas sida. Därmed bör det bättre kunna inpräntashos de agerande vilka regler som gäller för budröstning och att vad det ärfråga om är just att gå bud och inte att försöka utnyttja vårdarställningen föratt pressa fram röster till det egna partiet. Valet av parti skall alltid varaden enskilde individens eget val. Kravet på en bättre information i deavseenden som här berörts är ett av de krav som vi framför i vår motion. Detkravet har vi fått ganska väl tillgodosett genom utskottets skrivning, och dettycker vi givetvis är bra. Det är bara att förvänta sig att de myndigheter dethär gäller kommer att rätta sig efter vad utskottet här uttalar. Men därmed undanröjer man inte den tveksamhet som kanuppstå inför valförrättarna om den som kommer och påstå sig vara vårdare skallanses berättigad att gå med bud eller ej. Det är också svårt att se hur det medden nuvarande lagstiftningen skall kunna bli någon i alla avseenden välgrundadprövning av detta. För att röstmottagare och valförrättare skall få en bättrevägledning krävs det enligt vår mening en definition av begreppet vårdare isjälva vallagen. Detta är det andra krav som vi för fram i motionen. Det ärsåledes fråga om en precisering av vårdnadsbegreppet i valsammanhang. Detinnebär inte att de som verkligen står i ett vårdnadsförhållande skall hindrasatt utnyttja bud vid valförrättningen. Men det innebär att man inte påallehanda lösa grunder skall kunna ange ett vårdnadsförhållande som skäl föratt ta hand om och avge andras röster. I den meningen är det fråga om enuppstramning av vårdnadsbegreppet. Det har aldrig varit meningen att vem somhelst med angivande att vederbörande anser sig vara vårdare skall kunna samlaihop ett antal röster. Om vårdarbegreppet tillåts att flyta ut hur som helst,innebär detta en allvarlig uttunning av det som ändå måste vara det primära,nämligen det personliga röstavgivandet. Det medför också uppenbara risker fören otillbörlig påverkan vad gäller själva partivalet. Men för denna del av vår motion har vi inte fått gehörfrån socialdemokrater och vpk-are i utskottet. Man kan bara spekulera överanledningen. Eftersom den socialistiska sidan inte har velat vara med på densanerande och preciserande uppstramning som vi föreslagit, har vi tvingats attreservera oss. Det har blivit en gemensam reservation från oppositionen. Jag vill, fru talman, med den motivering som finns imofionen och reservationen och med hänvisning till vad jag här har sagt yrkabifall till reservation nr 1 och i övrigt till utskottets förslag. 86LARS (): I en demokrati är det oundgängligen nödvändigtatt alla som vill utöva sin rösträtt också skall ha möjlighet att göra detta.Den stora strömmen av väljare kan utnyttja rösträtten genom att rösta ivallokal eller på posten. Vissa grupper, som inte har möjlighet att delta i valet pådet viset, måste utnyttja budröstning. När den enskilde inte själv kan följahela valproceduren och ta ansvar för den, måste stora krav ställas för attskydda valhemligheten och för att garantera att den enskildes egen uppfattningverkligen blir tillgodosedd. Budröstningen måste därför ägnas storuppmärksamhet. Det är känt att felaktigheter förekommit. har fått göras om.Rättsliga efterspel har förekommit. Även vid det senaste valet ägde det rumöverklagningar som hade samband med budröstningen. I motion 1982/83:1125 från redovisas behovetav en översyn av gällande regler för ombudsröstningen. I mofion 1982/83:187redovisas konkreta förslag till komplettering i vallagen gällande definition avbegreppet vårdare. borde enhälligt ha kunnat ställasig bakom dessa yrkanden, vilka, som jag ser det, innebär en avsevärt mertryggad handläggning och en förbättring av nuvarande regler. Jag yrkar bifall till reservafion nr 1. För genomförandet av de allmänna valen är det givetvisoundgängligen nödvändigt att fillräckliga resurser ställs fill förfogande. Detgäller både möjligheten att fidsmässigt kunna utöva sin rösträtt och attvalsedlar och valkuvert finns i fillräckligt antal. Utvecklingen av poströstning har gått mycket långt. I del av vallokalerna är det ända av de röstande som röstarföre valdagen. Detta faktum är värt att studera av många skäl. Antaletröstsedlar med enbart partibeteckning blir allt fler, under det att deröstsedlar som också tar upp namn på individer blir färre. Även detta är värtatt observera, även om det inte hör fill valkostnaderna. Valdistrikten skall inte vara större än att medborgarnautan alltför stor väntan skall kunna lämna sin röst. har det emellertid påmånga håll blivit på det viset att valförrättarna får sitta och vänta påväljare, under det att tiden för själva sammanräkningen blir mycket hektisk. Antalet poströstande på själva valdagen är mycketlågt. Det är självklart att den som på valdagen skall resa bort från ortenpassar på att rösta före resan. Behövs poströstningen på valsöndagen? Denkostar mycket pengar. Utvecklingen har gått så snabbt att organisationen intehar hängt med. Det behövs en översyn. 600 milj. valsedlar är mycket. Behövs det så många? Denhär tryckningen av valsedlar kan kanske dessutom ses som ett hån mot de parfiersom deltar i riksdagsvalet men som får stå för sina kostnader själva. Sammantaget visar detta att det finns behov av en översyn,och jag yrkar bifall fill reservation 2. Vissa vallagsfrågor, m. m. 87PER (vpk): I betänkande nr 11innevarande , som vi nu behandlar, tar man upp - som det heter - vissavalfrågor m. m. Under denna rubricering ryms besvarandet av vpk:s partimotion Vissa vallagsfrågor, m. m. 1982/83:308från allmänna motionstid. I motionen hemställs för det första att hosregeringen skall begära förslag om ett valsystem med fasta valkretsmandat ochutjämningsmandat utan spärregel vid val av kommunfullmäktige i valkretsindeladkommun. För det andra yrkas att hos regeringen begär förslag omslopande av 3 %-spärren vid val av landstingsmän inom landstingsvalkrets. Vad först beträffar val till kommunfullmäktige så finnsdet mycket som talar för att vi bör ha likartade regler vid alla kommunala vali första hand och att reglerna för dessa i sin tur så långt möjligt bör varalikartade de regler som gäller vid val till . Det behöver inteinnebära att valordningarna skall se ut som . Från vpk har vi i dessafrågor en konsekvent linje. Vi har krävt slopande av 4 %-spärren vidval till . Vi har föreslagit att invandrare också skall få rösträtt iriksdagsval i likhet med vad de har i de kommunala valen. föreslår vi att 3%-spärren vid landstingsval slopas. Vi föreslår dessutom att utjämningsmandatinförs vid val till kommunfullmäktige i kommuner där det förekommer mer än envalkrets. Så över till våra motiveringar för dessa våraståndpunkter. Man kan tänka sig två principiellt olika sätt att se påvalsystemet. Det ena synsättet utgår från kravet att ett val skall ge ettkraftigt utslag och en klar majoritet bland de valda ledamöterna. Med detsynsättet blir det mest konsekventa valsättet enmansvalkretsar medmajoritetsval. Då får man detta klara utslag, och alla minoriteter utestängseffektivt. Systemet leder till att det kan förekomma bara två någorlundajämnstora partier som tävlar om majoriteten. De politiska nyanserna får dåförsöka komma till uttryck inom de stora partierna, eftersom mindre partierblir chanslösa. Någon märkbar opinion finns knappast i för ett sådantvalsystem. Den andra principiella linjen i fråga om valsystem är detproportionella. Det är det system vi har här i landet. Det ärsvårt att ändra valsystem, och det är ännu svårare om man eftersträvar nästintill koncensus bakom varje beslut om ändring, som man har gjort i Sverige.Den stora förändringen var ju enkammarreformen, som tillämpades första gången i1970 års riksdagsval. Den reformen gav nästan helt proportionell rättvisa åtvarje parti som uppnådde av väljarna i hela landet. Den tendensen tillproportionell rättvisa, från viss nivå, har i viss mån följts upp i dekommunala valen, men ännu inte till fyllest. Därför våra motionskrav. Vi menar att starka lokalaopinioner kan utestängas både av 3 %-spärren vid landstingsval och av valkretsindelningenvid kommunfullmäktigeval. Jag kan nämna som exempel att vpk i kommun förnågot år sedan hade landstingsmandat men inte kommunfullmäktigemandat, och detsammanhängde just med dessa effekter. har vi bägge delarna, men det är enannan sak. Det är vår uppfattning att det är en styrka för demokratinatt sådana lokala opinioner också kan komma till uttryck i kommunala mandat.Att spärra ut opinioner med valsystemets hjälp anser vi inte vara lämpligt. Deredan etablerade partierna måste se till att försvara sina positioner genom denpolitik de för och inte söka skydd bakom en valteknisk försvarsmur. Utskottets svar på våra motionskravär mycket kortfattade. Det rör sig bara om några rader i betänkandet. Svaret påyrkandet om bättre proportio-nalitet vid kommunfullmäktigeval kan dock tolkaspositivt. Man hänvisar till ett tidigare riksdagsuttalande med samma innebördoch till att demokratiberedningen skall framlägga förslag i frågan.Vad beträffar utsikterna till slopande av 3 %-spärren vid landstingsval tersig utsikterna sämre. Det är bara att beklaga. a. för att markera detsistnämnda kravet har en reservation fogats till utskottefs betänkande förbifall fill våra motionskrav. Med det anförda yrkar jag bifall tillreservationen nr 3 till betänkande nr 11, där NilsBerndtson är reservant. Vissa vallagsfrågor, m. m. 88KURT (); Reservation 1 i konstitutionsutskottetsbetänkande nr 11 gäller frågan om röstning genom ombud. Reservanterna villgenom komplettering av vallagen, 11 kap. 3 § åstadkomma en skärpning av lagen. Vid en ytlig genomläsning av betänkandet kan man förledastro att det råder stora meningsskiljaktigheter mellan utskottsmajoriteten ochreservanterna. Så är emellertid inte fallet. En noggrann studie av betänkandetvisar att det finns många gemensamma nämnare men att vi trots detta kommer framtill något olika slutsatser. Vi är t. ex. sams om att budröstning är ett viktigtkomplement till den personliga röstavgivningen och att otillbörlig påverkan vidröstning måste förhindras. Enigheten gäller också att röstmottagarna vidbudröstning så långt det nu är möjligt tillämpar samma praxis. Reglerna för budröstning har tidigare behandlats iriksdagen med anledning av att det i valet förekom händelser som leddetill rättegångar och omval i en kommun. Frågan om budröstning kom därför attövervägas inom 1978 års vallagskommitté. Kommittén kom slutligen fram till attinte föreslå någon skärpning av reglerna. Man menade, precis som BertilFiskesjö anförde, att publiciteten kring aktuella fall leder till skärptuppmärksamhet och kontroll. I propositionen, 1980/81:170, anslöt sigdepartementschefen till kommitténs bedömning. Vi kan därför konstatera att bådekommittén och departementschefen åtminstone har fått rätt i sina bedömningar. Med hänvisning till vallagskommitténs företagna prövningoch ställningstagande 1981 vill utskottet inte nu förorda någon nyöversyn eller ändring av gällande bestämmelser vid budröstning. Det finnsenligt utskottets uppfattning anledning att avvakta effekterna av enförbättrad information. Jag yrkar därför, fru talman, avslag på reservation 1i detta betänkande. Reservation 2 av behandlar frågan ombesparingar i samband med val. Det skall åstadkommas genom större valdistrikt,färre valsedlar och färre valkuvert. De bestämmelser som gäller förvaldistriktens storlek var föremål för ingående prövning. Ettvaldistrikt bör inte vara alltför stort. Det kommer bara att försena röstsammanräkningen.Valdistriktet skall också vara lagom stort av det skälet att det inte skalluppstå köer vid röstningen. Vidare bör de röstande inte ha alltför långt till Vissavallagsfrågor, m. m. Ett valdistrikt får inte heller omfatta så fåväljare att valhemligheten röjs. a. nämnda orsaker gäller bestämmelsenatt endast om särskilda skäl föranleder det får valdistrikt omfatta mer än 1800 eller mindre än 300 röstberätfigade. Enligt vallagen bör ett valdistriktomfatta 1 200-1 500 röstberättigade. Så sent som beslöt avslå förslag omatt i besparingssyfte låta valdisrikten bli större och att begränsa tillgångenpå valsedlar och valkuvert. Det är dessutom ytterst tveksamt om de föreslagnaåtgärderna leder till några som helst besparingar. Utskottet har inte funnitanledning att nu ändra mening i den här frågan. Jag yrkar avslagpå reservation 2 i konstitufionsutskottets betänkande. I reservation 3 behandlas frågorna om proportionalitet vidkommunalval och slopande av spärr vid landstingsval. Den förstnämnda fråganingår, som Per nämnde, i direktiven demokratiutredning.Enligt uppgift kommer man att redovisa sina synpunkter i frågan. Vpk har i stort sett varit ensamt om att viljaavskaffa spärreglerna vid riksdags- och landstingsvalen. Förslag om slopande avspärr vid val till landsting avslogs av senast vid 1982/83 årsriksmöte. I föreliggande frågor har riksdagspartierna vinnlagt sig om att skaparegler som det råder största möjliga enighet kring. Röstsiffrorna i riksdagengenom åren visar också att enigheten om spärreglerna är mycket stor. Jag yrkar avslag på reservafion 3 och bifalltill hemställan. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 89BERTIL FISKESJÖ (c) replik; Det är helt riktigt som , att meningsskiljaktigheterna i dessa frågor inte är så stora iutskottet. Det råder enighet om att budröstningen är värdefull och enighet omatt det skall gå korrekt till när den används. Det tycker jag är mycket bra.Men det kvarstår ett problem, nämligen att begreppet vårdare tolkas så olika påskilda håll. Det är en svårighet som valförrättarna har att jobba med vid varjeval. För den skull tycker jag att det borde ligga i allas intresse att hjälpatill att ge lagstiftningen en stringens som gör att tveksamheten inte blir såstor som bl. a. överklaganden av val har visat att den är. Vi har i centermotionen försökt oss på en definition avbegreppet vårdare i själva vallagen, och vi har lagt fram ett konkret förslagtill lagändring. Under utskottsbehandlingen har det inte riktats någon kritikmot lagförslaget som sådant. Om ändringsförslag hade lagts fram i utskottet,hade vi naturligtvis varit beredda att diskutera dessa och gått med påändringar i vårt förslag om det framkommit goda skäl för det. Men sådanaförslag har inte framförts. står begreppet vårdare fortfarande helt naketutan någon definition i vallagen. Jag skullevilja fråga , som inte vill gå med på vårt lagförslag:Hur skall, enligt hans mening, begreppet vårdare tolkas? Vad är ettvårdnadsförhållande i vallagens mening? Jag tror att det skulle vara bra för rättstillämpningen omhan som talesman för den majoritet i utskottet som vill ha kvar bestämmelsen idess nuvarande lydelse svarade på den frågan, eftersom denna lydelse har visatsig ge problem. 90 () replik; När säger att det finnsgemensamma ståndpunkter eller att vi åtminstone ligger nära varandra i dennafråga, så är det nog riktigt. Men mot bakgrund av detta vill jag till ställa frågan; Vad är det för fel i att vi får denna definition avbegreppet vårdare, vilket tas upp i motionen? Vi borde väl med hänsyn till behovet av klarlägganden ändåpå allvar ta tag i de här frågorna. Vid varje val, ,förekommer det diskussioner kring dessa frågor, och vid varje val är det ocksåfråga om överklaganden. Beträffande valdistriktens storlek vill jag klartdeklarera att jag inte på något sätt menar att valdistrikten skall ändras såatt valförrättningen som sådan försvåras. Vi har valdistrikt i glesbygd, och vihar andra valdistrikt som måste vara oförändrade. Jag kan ta ett exempel från min hemkommun. I ettbostadsområde där har man fått dela upp i flera valdistrikt. Man röstar påsamma ställe i samma skola men i olika lokaler. när poströstningen harblivit så omfattande kan valförrättarna gå in till varandra och drickakaffe och ha det bekvämt - några måste ju vara kvar i vallokalen enligt lagensbestämmelser. Men när vallokalen har stängts och röstsammanräkningen skallpåbörjas får man det mycket hektiskt. Skall man ändå inte försöka följa med utvecklingen och seåt vilket håll det drar, och på det sättet flexibelt anpassa organisationentill de förhållanden som gäller för dagen? Vissa vallagsfrågor, m. m. 91PER (vpk) replik: För det första hoppas jag, , att den här beredningen som skall se över valfrågorna när det gällerkommunfullmäktigeval verkligen kommer med ett positivt förslag, som ger enbättre rättvisa än det nuvarande systemet. För det andra håller vi för vår del fast vid att man börta bort 3-procentsspärren vid val till landsting. Jag har förståelse för att de större partierna avegenintresse inte vill gå med på detta. Om mindre partier tränger sig in ilandstingen kan de större partierna riskera att förlora mandat som de annarsskulle få behålla - infe på grund av antalet väljare utan på grund av devaltekniska regler som gäller. Som jag sade tidigare tycker jag att de stora partiernaskall försvara sina intressen med en bra politik och inte med valtekniskaregler. Det tycker jag bäst överensstämmer med den representativa demokratin. Vissa v al lags frågor, m. m. 92KURT () replik; Utskottsmajoriteten anser inte att man medden skärpning av vallagens 11 kap. 3 § som föreslagits i reservation 1 lösernågra egentliga problem. Osann försäkran och osant intygande vid budrösfningkan nafurlig-vis ske ändå. Sådant kan man knappast lagstifta bort. Det är minövertygelse att de problemen löses bättre genom en ökad information ochkontroll. Såvitt jag förstår har , som var justitieminister iFälldins regering, gjort precis samma bedömning som utskottsmajoriteten. Jagvill hävda att reglerna knappast torde vara så oklara som göra gällande. Vi är som sagt övertygade om att med bättre informationoch kontroll och med en mer utbildad praxis kommer dessa frågorinte att behöva vara något större problem. Jag vill också betona att väljare som är hänvisade tillatt anlita bud vid röstning ofta är beroende av sin omgivning på grund avsjukdom eller rörelsehinder. Enligt vår uppfattning skall man därför intehuvudstupa ga in och beskära deras möjligheter att delta i valen. Jag vill emellertid med kraft understryka betydelsen attbestämmelserna vid val följs mycket noga. Budröstningsförfarandet och partiernasvärvning av röster måste hållas mycket klart isär. Detta betonas också mycketkraftigt av utskottet. Informationen till valförrättarna, allmänheten ochpartierna är viktig, och vi menar att ytterligare insatser borde kunna göras pådet området. Utskottet föreslår att informationsfrågan ägnas särskild uppmärksamheti anslutning till förestående behandling av de förslag ivaladministrativa frågor m. m. som kommer att inges av riksskatte-verketomkring . 93BERTIL FISKESJÖ (c) replik: Jag kan ge rätt så långt,att inte heller vårt lagförslag löser alla problem. Det är vi naturligtvisstarkt medvetna om. Men om det fördes in som gällande lag i vallagen skulle detutan tvivel bidra till att problemen ute på valförättningsställena blev färre,och också det skulle vara en god framgång. Det är också riktigt som har sagt, atttidigare överväganden i frågan inte har lett till förslag om ändradlagstiftning. Man har hoppats att problemen undan för undan genom den praxissom utbildas skall lösa sig själva. Men erfarenheten visar att vi inte har fåttden utvecklingen. Ungefär samma problem återkommer i val efter val. Eftersom viinte kan se någon bättring, tycker jag inte att vi bara skall lämna frågandärhän. Det är naturligtvis vanskligt för dem som skall ta emotvalsedelsförsändelserna att utan stöd i författningen ha klara kriterier förvilka som skall accepteras som vårdare i valsammanhang. När det från val till val visar sig att problemen ärdesamma, är det vår uppgift att komma med förslag till en ändrad lagstiftningsom är enklare att tillämpa.Detta är naturligtvis inte minst viktigt i en fråga som rör så centrala tingsom de allmänna valen. 94 (): Bara några ord om två motioner som jag harväckt och som utskottet tar upp till behandling i det här betänkandet. Jag har bl. a. tillsammans med om det inte vore rimligt att vädjade till tidningar ochopinionsinstitut att inte publicera väljaropinionsundersökningar senare än enmånad före valdagen. Sådana bestämmelser finns ju i många andra länder. Jag harinte brytt mig om att undersöka om det är i form av lagar eller om det harräckt med rekommendationer. I utskottet är man så finkänslig att man inte ansersig kunna ge några direktiv utan lagstiftning. Därför kan man över huvud tagetinte göra någonting i den här frågan. Jag har inte någon känsla av att andra utskott är likafinkänsliga, utan man vädjar ganska ofta till arbetsmarknadens parter ellernoterar angelägenheten av att t. ex. hålla löneökningarna tillbaka för attbädda för en låg inflation. Jag tycker därför att det inte alls hade varit urvägen att utskottet och vädjat till opinionsinstituten ochtidningarna att inte publicera väljarundersökningar alldeles in på självavaldagen. Sådana undersökningar kan verka styrande och leder oftatill att man diskuterar opinionsläget i stället för att diskutera valfrågorna. När det gäller det andra jag tar upp är det kanske än merväsentligt att någonting händer. Det gäller valdistriktens storlek ochvallokalernas öppethållande. Det är jag och som tagit upp denfrågan. Enligt vallagen får ett valdistrikt inte bestå av mer än 1800 väljare, såvida inte särskilda skäl föreligger. Även om utskottet på ettförtjänstfullt sätt har redovisat de särskilda skälen - man tar bl. a. uppsådant som vi också berör -tycker jag att denna maximigräns är ganskaobehövlig. Att lägga den vid 1 800 personer är i vart fall för lågt. 1 mångadistrikt överstiger ju poströstandet . Vilka är det som bäst känner till detta? Jo, det är ju delokala valmyndigheterna. Därför är en sådan här pekpinne helt onödig. Det är ivart fall fel nivå. Man skulle i så fall haft en betydligt vidare ram. Jag kan inte finna annat än att det är precis som LarsErnestam har sagt, nämligen att man i stort sett inte har någonting att göra ivallokalerna förrän i anslutning till sammanräkningen av rösterna. Då blir detplötsligt bråttom. Vi har i löst detta genom att i vissa fallfördubbla antalet valförrättare efter för att klara avsammanräkningen. Det är en lämplig metod. Det finns ingen anledning att ha en överdimensioneradstyrka i vallokalerna , väntande på en eller annan vettskrämdväljare som passerar valsedelsutdelarna, där de står på hugget för att äntligenfå någon att lämna valsedlar till. Vi har också tyckt att man av rena arbetsmiljöskäl bordekunna överlåta åt de lokala instanserna att bestämma om man skall ha vissavallokaler stängda Vissa vallagsfrågor, m. m. 6 protokoll 1983/84:50 Vissa vallagsfrågor, m. m. ett partimmar mitt . Det finns vallokaler där inte mer än mellan 200 och 300personer röstar, och dessa lokaler skall hållas öppna kontinuerligt mellan kl.8 och 20. Om man vill avvika från detta öppethållande skall centralavalmyndigheten besluta om det. Den skulle alltså bättre än ochkommunen begripa om det är lämpligt att ha vallokalen stängd. Jag tycker att utskottet även här hade kunnat vara litetdjärvare. Jag kommer med hänsyn till att i någon mån tar upp deproblemen i sin reservation, nr 2, att rösta på denna. I övrigt får jag väl återkommavid lämpligt tillfälle. 95 () replik: har här berört två frågor. Denena gäller valdistriktens storlek och den andra aspekterna i motionen i övrigt. Ett av de huvudsakliga skälen föratt avstyrka den motion som lämnat in och pläderat för har varit justde tryckfrihetsrättsliga aspekterna. kan inte utan lagstiftning gebindande direktiv i frågan.