prot · G709133 · 1983-12-31 00:00:00 — Man kan icke utgå från att bara och , som har rikstäckning, skall ha tillgång till etermediet television. Idet ögonblick man av näringspolitiska skäl bestämmer sig för att hareklamfinansiering eller reklamintäkter i svensk television måste man ocksåkonsekvent införa reklam i lokalradion. Det tycker jag att det ändå finnsanledning att påminna om. I är det inget tvivel om vilka effekterdet blir för tidningarna i det här landet. Det är ytterligare ett skäl för migatt på ekonomiska grunder säga nej till reklam-TV. På den punkten är jag mycketbestämd. 17 () replik: Det var intressant att här på slutet tog upp denäringspolitiska skälen för eller emot reklam-TV. Liknelsen med och detlokala möbelföretaget var alldeles korrekt, men vad som har visat sig när detgäller reklamfinansiering av television i olika länder har ju bl. a. varit har gjort åtskillnad mellan märkesannonsering och företagsannonsering. Denallt överskuggande typen av TV-reklam i är märkesannonseringen, ochmärkena säljs ju, med vissa undantag inom kooperationen, i olika affärer. Justdet skäl som tog upp, nämligen frågan om vad man skall göra medföretagsannonsering eller med affärsannonsering, borde vara ett utomordentiigttungt vägande skäl fill att man, som sade, skulle få titta påden här typen av finansiering i utredningen. Det är nämligen just där man kangöra de avgränsningar och de bedömningar som är nödvändiga för att undvikanegativa näringspolitiska effekter. Men tycks föredra, eftersomfrågan av princip inte skall utredas, att säga att det inte går. Det är där denstora skillnaden mellan våra uppfattningar ligger. Anf.18 () replik: Programverksamheten är det centrala. Jag förutser betydandekostnadsökningar för TV-verksamheten . Då är det fyra metoder somhar diskuterats: licensfinansiering, reklamfinansiering, betal-TV ochskattefinansiering. Jag tror för min del att det är en kombination av de tvåförsta som lättast låter sig förena med den allmänna yttrandefrihet vi har idetta land och som också ger de bästa förutsättningarna för programverksamheti framtiden. Men jag utgår från att licensfinansiering är den huvudsakligakällan fill intäkter. Jag tror också att det finns ett visst utrymme förhöjning av TV-licensen . Vi konstaterar att den är lägre iSverige än i våra nordiska grannländer. Det är också så attprenumerafions-kostnaderna för dagstidningar har stigit mycket kraftigt, ochden jämförelse som man har gjort behöver inte utfalla till TV:snackdel f. n. Mycket kort; I de beräkningar som gjorts har optimistiskt angivits ensumma på uppåt 450 milj. kr. i intäkter av reklamtelevision. De bedömningar somnu har gjorts tyder på att man möjligen skulle kunna komma upp i halva densumman. Att äventyra en del av Radiossjälvständighet och oberoende har jag inte sett någon anledning att medverkatill. IngridSundberg tar upp frågan om vilka som får annonsera i televisionen och säger genom en strikt styrning av annonsörerna inte överlåter åt företagen självaatt bedöma detta. skall alltså åta sig att göra det, för attskydda möbelhandlaren i . Den typen av styrning har jag mycket svårtatt förstå. Talmannenanmälde att anhållit att till protokollet få antecknat att honinte ägde rätt till ytterligare replik. 20 (); På radio- och TV-området blåser f. n'. förändringens vindar snabbare änkanske på något annat område. Vi kan förvänta oss att debatten ochdiskussionerna kommer att stegras mycket markant under det närmaste året. Isommar kan vi vänta ett betänkande från massmediekommittén om uppbyggnaden avkabel-TV i . Vi kommer under den närmaste framtiden att få diskussionerom Radio-koncernens organisation och hur man där ser på framtiden.Vidare arbetar närradiokommittén, och yttrandefrihetsutredningens betänkande ärute på remiss. Detär därför helt nödvändigt att man nu får en parlamentarisk beredning -somregeringen också har annonserat - vilken tar itu med dessa frågor för attförbereda nästa avtalsperiod, 1986. Det är egentligen i senaste laget att denparlamentariska beredningen kommer till . Undervåren har det förts en mycket upprörd diskussion med anledning av olikautredningar inom radiokoncernen om hur distriktsorganisationen skall se utframöver. Vi inom finner det naturligt att man väntar med meralångtgående organisationsförändringar till dess att just den parlamentariskaberedningen har gjort sitt arbete och sina bedömningar. Jag tycker att detfinns anledning att understryka vad utskottet har sagt i den frågan: "Utskottetkonstaterar att de synpunkter och förslag på organisation sommotionärerna" - från - "fört fram är föremål förutredningar inom bolagen. Efter det att Riksradion och Lokalradions styrelsetagit ställning till resp. utredningsförslag kommer moderbolagets -SRAB -styrelse att behandla förslagen. Utskottet förutsätter att utredningarnakommer att ingå i underlaget för den ovan nämnda parlamentariska beredningensarbete." Dettaär ett besked från utskottet som borde kunna lugna den diskussion som f. n.pågår på sina håll. Jag vill också säga attdet finns andra mycket viktiga målfrågor att ta hänsyn till vidförändringar av organisationer, och det gäller hur produktionen skall skeframöver. Den tidigare målsättningen, att man bör komma upp i minst 40 %produktion regionalt, är mycket viktig att infria och nå upp till i realiteten.Detta får självfallet inte innebära att man inte tar itu med och åstadkommerett så nära tekniskt samarbete på det regionala planet som är möjligt för attförbilliga verksamheten, dra ner kostnaderna och öka rationaliteten. Det finnsanledning att understryka .också detta. Infördet beredningsarbete som förestår bör man självfallet fästa stort avseende vidde synpunkter och förslag som har kommit och kommer från koncernens olika delaroch personalorganisationen. För egen del tycker jag att det kan vara värt attvidare fundera över det förslag som har kommit om en särskild kanal fördistriktsproduktion i TV - om det är möjligt att göra någonting i denriktningen. Vi är självfallet medvetna om de problem som alltid finns med ensådan inriktning, inte minst ekonomiska. Närdet gäller de frågor som speciellt har diskuterats här anser jagatt finansieringen blir en viktig fråga för den kommande parlamentariskaberedningen. Enligt uppfattning är det angeläget att en kommandeberedning får möjlighet att bedöma dessa frågor så förutsättningslöst sommöjUgt. Meddet sagda, herr talman, ber jag att få yrka bifall till utskottets hemställanpå samtliga punkter. 21 (): Jag skall först be att få yrka bifall till hemställan iutskottsbetänkandet i dess helhet och avslag på reservationerna 1 och 2 och påsamtliga motioner. SverigesRadios avtal med staten löper ut . Det som skallverka efter 1986 kommer att arbeta i en ny konkurrenssituation. Förutom videokommer satellit- och kabel-TV att tävla om människors intresse. Andelen utländskaprogram ökar. arbete med att karflägga de snabbalandvinningarna på kommunikationsteknikens område och reglera användandet avdenna teknik efter allmänhetens önskemål och behov är därför synnerligenbetydelsefullt. MenUka betydelsefullt kommer den parlamentariska beredningens arbete att bli.Utifrån egna utredningar skall den arbeta fram en strategi förvår inhemska radio- och TV-produktion. En självklar utgångspunkt för dettaarbete måste vara att koncernens roll som ett företag i allmänhetens tjänstunderstryks. kommer i en ny mediesitua-fion att ha speciellaförpliktelser att slå vakt om vår nationella identitet och vårt språk, drivaoch fördjupa samhällsdebatten, spegla kulturlivet och engagera kulturarbetare. Kulturrådethåller på med en utvärdering av de kulturpolitiska mål som antogs av riksdagen1974. De angelägnaste, att nå ut fill svaga grupper och att decentraliseraverksamheten, har varit svårast att förverkliga. Radio och TV kommer här in somkulturförmedlare nr 1, eftersom radio och TV når ut i varje hem. Det är naturligtvis inte någotgravallvarligt som är eftersträvansvärt. God underhållning ärett lika legitimt krav som något annat. Jag skulle i detta sammanhang vilja lyfta fram radionsbetydelse både nu och . Organisatoriska förändringar ligger inomSveriges Radios initiafivrätt. Ett nytt avtal mellan Riksradion och Lokalradionförbereds. Tiden, ytterligare rationaliseringskrav och ett ökatsamarbete inom teknik och administration bäddar kanske för en framtidasammanslagning av dotterföretagen. Man måste noga skilja mellan företagensverksamhetsområden. Att göra jämförelser mellan olika produkfionskostnader pertimme, som görs i en del motioner, är djupt orättvist. Lokalradions förtjänst är att den gör aktualitetsprogramsnabbt och smidigt, att den upprätthåller en nära dialog med lyssnarna och attden bevakar det lokala och regionala stoffet. Men god radio är mer än detta.Den pålitliga gamla Riksradion har utan några större åthävor verkat sedan1920-talet i bästa mening i allmänhetens tjänst. Den har andra krav på sig änvad Lokalradion har - nämligen att den skall sända program av riksintresse ochatt den inte bara skall spegla dagsaktualiteter utan också skall fördjupa sig ivissa problemställningar. Den skall ge en historisk bakgrund till det som skeroch bevaka kulturlivet. När diskussionen fördes om en sammanslagning avdistrikten blev reaktionen häffig från allmänhet, press och kulturarbetare -kanske inte så mycket för distriktsomläggningen i sig utan för att vissaväsentliga program skulle kunna utgå. Radion spelar roll som en omistlig del av människorsvardag, kanske på ett helt annat sätt än som kunde förutses. Det mål som redanradioutredningen uttalade, att radion skulle lyftas fram ur TV:s skugga i denframtida mediesituationen, är angelägnare . Radions stora fördel äratt den snabbt och billigt bevakar det som händer. Det bästa exemplet ärradions Sportextra som ger en snabb överblick och en snabb rapportering från deolika arenorna, t. ex. från Allsvenskan i fotboll. har aktualiserat frågan omförsökssändningar med betal-TV. Bolaget hyser förhoppningar om att pengarkommer in till företaget genom att man via betalkanalen sänder attrakfivasportevenemang och nyinspelade filmer. På det sättet får man råd med en kvalitetshöjningöver hela programfältet. För min del är jag dock skeptisk till att dennaverksamhet permanentas. Att sända populära och attraktiva program i en särskildkanal och fill en tämUgen hög avgift för den enskilde ser jag som ett klartavsteg från public service-begreppet. Detta blir inte TV i hela allmänhetenstjänst. Försöksverksamheter i massmedier har en tendens att permanentas,speciellt om särskild mottagarutrustning behövs. verksamhet har vuxit kraftigt under desenaste 20 åren. var 6 020 personer anställda inom /67 fanns det bara 2 500 tjänster. Kostnaden för verksamhetenhar i fast penningvärde ökat med . splittrades koncernen uppi ett moderbolag och fyra dotterbolag - något som socialdemokraterna motsattesig, eftersom detskulle leda till ökade över head-kostnader. Regionaliseringenav radion - f. n. avser den av verksamheten - får betraktas som slutförd.Regionaliseringen av TV har varit kostsam. Man har beslutat att den skall ske ilångsammare takt än som uttalats i de ursprungliga planerna. Kravet att maninte bara skall spegla nyheter och kulturliv utan att man ocksåskall ta till vara kunnandet och kreativiteten i hela riket har vitaUseratverksamheten. SverigesRadio har ett besparingskrav över sig om /82 - sammabesparingskrav sorn gällt för statliga myndigheter under betydligt längre tid.Samtidigt har ett reformpåslag skett med 2,. När besparingar görs, är detviktigt att man inte bara tittar på de kommersiellt gångbara programmen medhöga lyssnar- och tittarsiffror. måste spela rollen somkulturförmedlare även i besparingstider. påstod att socialdemokraterna ansåg att närradionskulle bli något slags jättelik hydra som skulle utbreda sin verksamhet på ettokontrollerbart sätt. Jag känner inte igen mycket i det överdrivna uttrycket -idé om närradion var kanske inte så betydelsefull. Närradiokommitténarbetar på ett förslag om närradions framtida roll. med sinfallenhet för religiöst bildspråk har i uttalat attsocialdemokrater är syndare som omvänt sig i denna fråga. Det djupt syndiga medvårt ursprungUga ställningstagande var att allemansradion i en kompetentlokalradios regi skulle ta till vara både privatpersoners och småorganisationers yttrandefrihet på ett rättvisare och rent av liberalare sätt ännärradion gjort. F.n.pågår försökssändningar med närradio, som - bortsett från vissa flagrantaövertramp - det inte finns så mycket att anmärka på, när nu aUemansradion inteblev något alternativ. Utskottet avvisar vpk-reservationerna om utökad dragningsrätt ur rundradiofondenalternativt en licenshöjning. Att lättsinnigt ta ur rundradiofonden har vpkförespråkat under . Om vpk hade fått hållas tror jag att den skulleha varit uttömd vid det här laget. Licensen höjdes kraftigt , och denhöjs även . Även för har det varit angeläget med vissabesparingar. Koncernen får dessutom ej permanenta lån ur rundradiofonden. Jag yrkar bifall tillutskottets hemställan i dess helhet. 22 (vpk) replik: Eftersom inte beslutat om extra anslag ur rundradiofondenfinns det fakfiskt pengar där. Socialdemokraternafår lov att bestämma sig i den här frågan. Först säger att vihar en unikt låg licensavgift. Sedan säger attlicensavgifterna kraftigt höjts. Någon ordning får det väl vara även inom detsocialdemokratiska partiet. Det är ett faktum att en ytterligare höjning med1:66 kr. - observera det - eller . skulle innebära kunde bygga vidare på de kulturpoUtiska och mediepolitis- ka mål som faktiskt beslutat. kan man inteuppfylla de krav som vi ställt på . Ytterligare 20 kr.om året skulle innebära omkring 40 miljoner extra till . Vitycker att det är motiverat, i avvaktan på den parlamentariska beredningen ochpå massmediekommitténs förslag. 23 () replik: Jag delar inte uppfattningatt inte kan uppfylla de kulturpolitiska mål som man ålagts attförverkliga. F. n. finns det 153 milj. kr. Mindre fårbufferten inte vara. Man kan inte, som vpk år föreslår, börja tulla urrundradiofonden. Vpk:s resonemang på den punkten går inte ihop. Vidare vill jag betona att licensen höjdes kraffigt förraåret och att den höjs med ett belopp motsvarande inflafionen. Naturligtviskan det när det gäller finansieringen av verksamhetbli aktuellt med ytterligare licenshöjningar. Men nöjer vi oss med denlicenshöjning som föreslås i budgetpropositionen. 24 (vpk) replik; Det finns aUtså pengar. Det är bara att konstatera den saken. Vidare är det ett faktum att licensavgiften i inteär anmärkningsvärt hög. I och för sig är vi inte förespråkare för enlicenshöjning till varje pris. År har vi ju föreslagit andrafinansieringsvägar, t. ex. att investeringskostnader skallskattefinansieras. Det skulle inte hota integriteten. Vi har vidare föreslagit att man skulle ta upp frågan omen särskild avgift på t. ex. TV- och radioapparater, videoapparater ochliknande. Alla dessa krav, som vi gång på gång har fört fram, har avvisats avsocialdemokraterna och de övriga partierna. Vad man från socialdemokratiskt håll inte inser är att mangenom att ställa så hårda rationaliseringskrav på koncernen i dess helhet ochstrypa verksamheten - även om också jag medger att programmen ärmycket bra, t. o. m. kanske bättre nu än tidigare-bäddar för reklam-TV, som manju inte vill ha! 25 () replik; Jag vill erinra EvaHjelmström om att har ett rationaliseringskrav på över sig.Dessutom utgår medel - - till reformer av verksamheten; de skallgarantera en bra programkvalitet. 26ELISABETH (); kan inte påverka programvalet iradio och TV. I ett par moderata motioner har emellertid önskemål framförts omen ökad internationaUsering av programutbudet. De flesta av oss är trägna lyssnare till radionstidningskrönikor. Mot denna bakgrund väckte jag motionen om eninternationell pressöversikt. som skulle presentera nyheter, händelser och kommentarerfrån ett urval av världens ledande tidningar. För Radio-koncernengäller avtalsmäs-sig skyldighet att "meddela nyheter samt kommentera ellerpå annat sätt belysa händelser och skeenden och därvid ge den allsidigainformation som medborgarna behöver för att vara orienterade och ta ställning isamhälls- och kulturfrågor". Med all säkerhet skulle den föreslagna internationellapressöversikten per dag - eventuellt med annan intervall - fåett mycket gott gensvar hos lyssnarna och ligga i linje med kravet på mångfaldoch opartiskhet. kan det faktiskt vara mer angeläget att få vetavilka bedömningar som görs i eller än vadlokaltidningarna anser om viktiga världshändelser. Eftersom Riksradion säger sig ha haft planer på att införaprogram av det slag som jag efterlyst men av besparingsskäl anser sig varatvungen att avstå tar jag för givet att en sådan internationell pressöversiktkommer att få högt prioriteringsvärde i radions framtida planering. I samma särskilda yttrande som berör min motion ominternationell pressöversikt och som har avgivits av och centernbehandlas en centermotion om reguljära nyhetssändningar på engelska, tyska ochfranska i svensk radio. Det är ett bra förslag, värt att uppmärksammas ochrealiseras. kommer att vidareutveckla sin ochBertil motion, och jag nöjer mig därför med att framföra den bedömningenatt även detta förslag borde kunna inrymmas i budget. Låt mig avsluta med ett par ord i en annanfråga och beklaga det nedläggningshot som vilar över . Jagvet att varit tvungen att lämna kammaren för , menhan är snart tillbaka. Finns det några möjligheter att på någotsätt bevara en skola av sådant internationellt anseende som den här och somunder så berikat vårt musikliv? 27JAN HYTTRING (c): Vi brukar ofta glädja oss åt att vi i vårtland får allt fler utländska besökare. Det är roligt - inte minst ituristsammanhang brukar vi framhåUa detta. Men har vi flera utländska besökarehär i landet måste vi också servicemässigt tänka på det. Alla som rest i länder som inte har internationellt språkvet att behovet av att få höra framför allt nyhetssändningar som man förstår ärstort. Det är många utländska gäster som vistas i vårt land . och jag har i vår motion pekat på säkerhetskonferensen, som har mångautländska deltagare. Det här kan ju inte i första hand vara en fråga om ekonomiför Riksradion; det måste mera vara en fråga om bristande insikt om det storavärdet för den som besöker vårt land av nyhetssändningar på främmande språk.Jag vill i defta sammanhang hänvisa till det särskilda yttrande som är fogattill kulturutskottets betänkande. Nr 133 I motion 1233 behandlaslokalproblemen för televisionen i . Onsdaeenden Utskottet förutsätter i betänkandetatt man inom TV-bolaget försöker komma till rätta med problemet. Delösningar som har föreslagits från kontoreti har inte ansetts rymmas inom den anslagsram som gäller Radio och t. o.m. television '" sedan utskottet behandlatmotionen har TV-bolagets chef varit i Karlstadoch förklarat att nya lokaler kan byggas och att pengar tilldetta finns inom nämnda planeringsram. Jag hälsar naturligtvis detta besked med stortillfredsställelse men undrar hur det är möjligt för TV-ledningen attså efter utskottets behandling av frågan uttala att det finns pengar,när utskottet på förfrågan fått beskedet att inga pengar finns. Det måtte hahänt någonting , och jag hoppas att det då blir den positivahändelse som TV i är så väl värd inför starten av de regionalanyhetssändningarna. Jag yrkar bifall till kulturutskottets hemställan ibetänkande nr 17. 28GUNNAR (): 25-27 i utskottsbetänkandet behandlasregionala och lokala radio- och TV-sändningar m. m.Trån har vi i tvåmotioner tagit upp frågor som främst berör lokalsituationen för såväl TV somRiks- och Lokalradion i distriktet. När det gäller lokaler för televisionen iVärmlandsdistriktet har vi i en fempartimotion pekat på den långa väntan vifått utstå på att TV i skall få sin lokalfråga löst. Vi har i motion 1233 visat på det förhållandet, attVärmland under de sex budgetår som utbyggnaden av radio- och TV-verksamheten iSverige pågått sedan 1978 tog sitt beslut inte tillförsäkrats rimligaförutsättningar för att bedriva sin radio- och TV-verksamhet. SVT:s investeringsbudget för innevarande avtalsperiod förde åtta mindre distrikten omfattar 90 milj. kr. I den ursprungliga planen fannsinget upptaget för del, och det var anledningen till att vi frånsamtliga fem riksdagspartier motionerade under den allmänna motionstiden. Vid ett besök som TV-chefen gjorde i Karlstadi månad och som refererade till fick berördpersonal besked om att det inom 90-miljonersramen finns medel som skulle göradet möjligt att lösa lokalfrågan för TV i . Det skulle då gälla entillbyggnad av Folkets hus med ett s. k. nyhetshus, främst avsett för attmöjliggöra för att vara med och starta regional-TV . För att TV-ledningens förslag skall kunna genomföras måsteSVT-styrelsen ta ett beslut och godkänna förslaget, och det hoppas vi verkligenskall ske redan den här våren för att TV-ledningen skall kunna presenterasatsningen i i sin anslagsframställning för nästa budgetår. Eftersomen nybyggnad i skulle kosta över 2 milj. kr. måste regeringen godkännainvesteringen. skulle följaktiigen kunna fatta det definitivabeslutet . Jag hoppasverkligen att kulturutskottet viU medverka till att .TV;s lokalfråga i Karlstadlöses så snabbt som det över huvud taget är möjligt, så att starten avregional-TV för vidkommande inte äventyras utan kan komma i gångvåren 1986. Beträffande lokalfrågan för Riksradion och Lokalradion i harvi från socialdemokratiskt håll i motion 1663 framhållit det riktiga i att sökasamordna Riks- och Lokalradions resurser. Det är inte minst angeläget just nunär det faktiskt föreligger ett hot då det gäller frågan huruvida Värmlandskall få bestå som eget radiodistrikt eller inte. Utskottet har hänvisat tillden parlamentariska beredning - inte utredning utan beredning - som kulturministernhar aviserat. Jag kan ha full förståelse för att utskottet vill avvaktaresultatet av denna berednings arbete. Denutredning som tidigare i vår kom med det helt förkastliga besparingsförslagetatt lägga ner fem av nuvarande tio radiodistrikt fick ju den behandling som denvar värd. Det skedde vid Riksradions styrelsesammanträde den 3 april.Remissyttrandena över förslaget var som bekant också helt negativa. Det var medandra ord tummen ner från praktiskt taget alla som hade möjlighet att avge ettremissvar. Allakrafter måste nu inriktas på att hitta rationaliseringseffekter och besparingarutan att över huvud taget "avlöva" landet på ett eller flerasjälvständiga distrikt. Jag kan i det fallet hålla med radiostyrelsens ordförandeRune om de synpunkter som han förde fram här i kammaren underinterpellationsdebatten . Utskottet har avstyrkt vår motion 1663, där vi pläderar för ensamordning av Riks- och Lokalradions verksamhet i . Jag finner ingenanledning att ha något annat yrkande, men jag hoppas dock att de synpunkter somvi för fram i vår motion kommer att beaktas av den parlamentariska beredningen.Våra samordningstankar är tillkomna uteslutande för att göra besparingar utanatt lägga ner något av distrikten. Besparingsförslag av den karaktär somRiksradions egen utredning kom fram till kommer vi från nämligenaldrig att ge vårt bifall till. Jag yrkar därmed bifalltill utskottets hemställan. 29 (): Jag skall i likhet med föregående talare uppehålla mig vid det avsnitti kulturutskottets betänkande nr 17 som har rubriken och lokalaradio- och TV-sändningar m. m. År1978 beslutade om utbyggnad av såväl radio- som TV-verksamheten.Olika former av regional utbyggnad har skett som har gått sedanbeslutet fattades, t. ex. regionala TV-nyheter. Distriktens andel av radionsriksproduktion har ökat och lokalradion har utvecklats. Enligtbudgetpropositionen kommer tyngdpunkten i reformåtgärderna att förskjutas iriktning från regional utbyggnad till insatser för att höja programkvaliteten.Det är säkert ingen som har något emot att kvaliteten höjs. Men när det gällerutbyggnad eller kanske snarare komplettering av den utbyggnad som har gjorts,så vittnar ett flertal motioner om att situationen inom en hel del områden ivårt land är högst