prot · G70950 · 1983-12-31 00:00:00 — Man tror sig därigenom kunna dra slutsatserom hörselskador på människor. Detta är vetenskapsteoretiskt ytterst tvivelaktigt.Det är ju allom bekant att kaninsläktets hörselförmåga under en mycket långbiologisk utveckling har anpassats till denna djurarts speciella behov. Det ärbehov som i grunden skiljer sig från de mänskliga. Några slutsatser omljudnivåers skadlighet för människor kan definitivt inte dras från sådanaexperiment. Grymheten mot djuren är meningslös. Än mer obskyrt är det när man testar psykofarmaka pålevande djur. Psyket och dess materiella bas - det högre nervsystemet - skiljersig hos människan på ett avgörande kvalitativt sätt från motsvarande företeelserhos däggdjuren. Därtill kommer att olika reaktioner och biverkningar- särskiltsådana som inte är av materiellt slag - inte kan studeras på levande djur.Djuret är som bekant inte i stånd till sådan kommunikation med forskaren attinformation om dem kan gå fram. Det var bl. a. dessa förhållanden som gjordeatt ett stort läkemedelsföretag fick dra tillbaka ett preparat frånmarknaden på grund av dess iakttagna biverkningar på människor. Detta hade maninte kunnat studera eller förutse, trots att man vid utprovningen hade använtmängder av djur. Det är denna vetenskapliga tvivelaktighet ochde risker för människor den medför som vpk vill ha belyst i en särskildundersökning. Utskottet vill uppenbarligen inte förstå de risker för vetenskapligafel som här föreligger, utan hänvisar på ett slött och mekaniskt sätt tilldjurförsökens påstådda oumbärlighet. Jag tycker det visar en beklämmandeomedvetenhet om vari problemet på området ligger. Det visar inte baralikgiltighet för djuren. Det visar i än högre grad likgiltighet för människan. Det är dags för utskottet att i fortsättningen tillämpaett djupare tänkande i dessa frågor och att göra en mer grundlig analys avproblemet med djurförsöken. Om ni gör det, kommer också ni i majoriteten att sehela denna sak på ett annat sätt. Det blir till båtnad både för djuren,människorna och vetenskapen. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall tillreservationerna 2, 3 och 5. Jag vill meddela att vpk-gruppen islutvoteringen kommer att, i andra hand, rösta för centerreservationen nr 4. Under detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 57OVE (): I utskottsbetänkandet behandlas ett antalmotioner som samtliga gäller djurskyddsfrågor. Jag hoppas att vi alla äröverens om det angelägna i att så långt möjligt skydda djur mot plågsammadjurförsök. I reservation 1 vill den folkpartistiske reservanten attriksdagen skall ge regeringen till känna vad han anfört i anledning av yrkandeti motion 1982/83:149 om minskad användning av LD50-metoden. Utskottsmajoritetendelar uppfattningen att det är angeläget att användningen av försöksdjur sålångt möjligt begränsas och att en övergång till andra forskningsmetoderstimuleras. Den uppfattningen har också tidigare redovisats i avjordbruksutskottet. Frågan om en modifierad eller minskad användning avLD50-metoden har aktualiserats i olika sammanhang och såledesvarit föremål för behandling och beslut tidigare. Som framgår av utskottetsutlåtande har inom försöksdjursnämnden tillsatts en särskild arbetsgrupp föratt bevaka frågor kring LD50-metoden. Med dennakortfattade motivering vill jag härmed yrka bifall till utskottets hemställanom avslag på reservation nr 1. I reservation 2 anförs att det finns starka skäl för enintensifierad satsning på alternativa metoder för djurförsök. Utskottethänvisar här till att uttalade att centralaförsöksdjursnämnden särskilt skulle verka för en minskad användning avförsöksdjur. Av den anledningen har nämnden successivt fått ökade budgetmedel.Nämnden prioriterar också utvecklingen av alternativa metoder. Jag vill med det anförda yrka avslag på reservation nr 2och bifall till utskottets hemställan. I reservation nr 3 och 4 behandlas de djurförsöksetiskanämnderna. I de motioner som ligger till grund för reservationerna krävs ändradsammansättning av de etiska nämnderna för djurförsök. De ideelladjurskyddsorganisationerna är representerade i nämnderna och med någotundantag t. o. m. i klar majoritet bland nämndernas lekmannarepresentanter. Enligt uppgift är också avsikten den attlantbruksstyrelsen under innevarande mandatperiod för dessalekmannarepresentanter skall göra en utvärdering av de etiska nämndernasarbete. Jag tycker att det kan vara både befogat och klokt att invänta denutvärderingen innan några nya initiativ tas. Jag villmed den korta motiveringen yrka avslag på reservationerna 3 och 4. I reservation 5 tas djurförsökens relevans upp. Det rådersedan lång tid tillbaka stor enighet om att djurförsöken ofta är oumbärligainom den vetenskapliga forskningen. Utskottet delar heller inte reservanternasuppfattning att det finns anledning att generellt ifrågasätta djurförsökensvetenskapliga relevans för mänskliga förhållanden. Syftet i reservationen tordei första hand få tillgodoses genom en övergång till alternativa metoder i defall detta är vetenskapligt motiverat. Med denna kortfattade synpunkt vill jag yrkaavslag på reservation 5. säger att majoriteten inte har velatställa upp på alternativ då det gäller djurförsök. Jag vill därför bara hänvisatill att utskottet skriver att en övergång till andra forskningsmetoder skallstimuleras. Det borde väl ändå vara ett försök att tillgodose en del av desynpunkter som här framför. Till vill jag säga att en utvärdering avnämndernas arbete skall, som jag redan påpekat, ske under innevarandemandatperiod. Jag tycker det är något som borde kunna ställa uppför såsom det bästa sättet att åstadkomma något som är till fördel för dedjuretiska nämndernas fortsatta arbete. Med detta, fru talman, vill jag på alla punkter yrkabifall till utskottets hemställan. 58LENNART BRUNANDER (c) replik: säger att vi borde vara överensom att vi skall ha så litet djurförsök som möjligt och plåga djur så litet sommöjligt. Ja, vi utgick också ifrån att vi var överens på den punkten, men avutskottets betänkande framgår att vi inte är helt överens i alla fall.Majoriteten tycker uppenbarligen inte attvi skall göra så mycket för att förhindra djurplågeriet i detta Nr 50 sammanhangsom vi reservanter går in för att man skall göra. påpekar vidare att det ändå står i detta betänkande att man -igdecember 1983 skallstimulera en övergång till alternativa metoder. Men det räcker inte att Man måste göra något också. Min fråga ärdärför: När tänker Diurikvddm m man göra det och på vilket sätt tänker mangöra det? Jag tycker nämligen att det ganska klart har redovisats i dennadebatt att de framstötar som gjorts om mer medel för detta ändamål inte pånågot sätt har lett till resultat. Jag vill tillägga att det inte bara är så att det kostarpengar att satsa på dessa alternativ, utan på litet finns det ocksåpengar att spara. säger att beträffandede etiska nämndernas sammansättning får vi väl ändå vänta och se hur den härutvärderingen blir som man har tänkt sig skall göras. Det tycks vara så med deflesta frågor att socialdemokraterna vill vänta och se. Men vi kaninte göra det i alla frågor, utan jag tycker att de förslag vi har lagt fram ivåra reservationer är fullt motiverade och det finns anledning att poängteradetta ytterligare. 59KERSTIN () replik; Jag vill beträffande reservationen om LD50-testenbara understryka att det var en borgerlig regering under en borgerligjordbruksminister som tog det historiska initiativet till den första i världen. Vad reservanten och jag nu hoppas är att dennuvarande regeringen skall fortsätta med samma fart. Det skulle vi gärna viljavara säkra på. Vad beträffar sammansättningen av nämnderna tycker jagockså liksorn den föregående talaren att vi gott kunde göra en opinionsyttringhär i kammaren. Jag vill bara ge ett mycket kort exempel på hur det gårtill i verkligheten. I en av de etiska nämnderna har man haft att taställning till ett försök, som inte ens var ett försök utan skulle ingå iundervisningen för studenter i farmakologi. Sex möss per student skulleutsättas för olika ämnen. Det var alltså ingen ny vetenskap som skulle fram,utan det var väl kända saker, som precis lika väl kunde visas på film. Ett avämnena, reserpin, har den effekten att mössen blir slöa och får svårt att rörasig. Men de blir också överkänsliga för ljud. När man gör vetenskapligaexperiment med detta ämne brukar samvetsgranna forskare försöka se till attdjuren utsätts för så litet ljud som möjligt, eftersom ljud är oerhörtplågsamma för djuren under inverkan av detta ämne. Det finns ingen som helstantydan om att man tar några sådana hänsyn när det står ett antal studenterrunt mössen och tittar på hur dessa blir bedövade. Poängen med detta är att av lekmannaledamöterna var detfem av sju som reserverade sig mot detta försök. Ingen annan gjorde någonting,utom en representant för försökspersonalen, som reserverade sig mot självaavlivningssättet. Jag tycker att det är ett typexempel på hur väl det behövslekmän och att det verkligen rör sig om skilda synsätt. Lekmännen bör inte varai den minoritet som de faktiskt är . 4 protokoll 1983/84:50 Anf.60'(vpk) replik: ju i frånvarofått kasta sig in i debatten, och det kanske inte är så lätt att göra det medså kort varsel. Men jag måste tyvärr ändå plåga honom med några frågor - hanhar väl ändå en åsikt just som socialdemokrat och politiker när det gällerdessa ting. ställer sig alltså bakom utskottsmajoritetensskrivning att djurförsöken anses vara oumbärliga. Jag har här redovisat t. ex.djurförsök rörande det tillväxthämmande medlet Reducymol, som det inte fannsnågot intresse för bland blomsterodlarna. Var de djurförsöken oumbärliga? Om deinte var oumbärliga, varför förhindrades de inte? Det är också känt att det förekommer omfattande djurförsökför att föra ut nya kosmetiska preparat - nya eau-de-colognesorter,nya parfymer och annat. Jag vill fråga om han som socialdemokrat isjäl och hjärta anser att djurförsök för sådana ändamål skall betecknas somoumbärliga? Jag skall också försöka ställa två andra frågor, som detenligt min uppfattning är lätt att svara på. Jag har tagit upp detta med att läkemedelsföretagen när dekommer med sina ansökningar får en särbehandling. Är det så att ni ijordbruksutskottet också har den ordningen, att vissa ärenden behandlas avtremannanämnder som består av t. ex. bara socialdemokrater eller baramoderater? När läkemedelsföretagen får sina ansökningar behandladehar det gång på gång inträffat, särskilt i , att det vidhandläggningen inom nämnden av dessa läkemedelsföretagens ansökningar itremannanämn-derna sitter folk som är anställda just vid dessaliikemedelsförelag. Min erfarenhet från förvaltningsarbete säger mig att maningenstans i svensk förvaltning skulle godta någonting sådant. Jag har frågatmig: Finns det ingen jurist på lantbruksstyrelsen som inser att detta ärfullständigt fel? Det är ett klart brott mot jävsbestämmelserna. Jag vill ävenfråga hur han kan godkänna den typen av procedur. Hur tror att hanatt djurförsöken kan bli någorlunda neutralt och objektivt bedömda av nämndernanär man har den typen av praxis? 61OVE () replik: Jag tar det sista först. motionhar ännu inte behandlats av . Den är hänvisad tillkonstitutionsutskottet, och vi får behandla den när den kommit därifrån. ställde frågan om det kan anses nödvändigtatt man använder djurförsök för att ta fram kosmetiska medel. Jag kan hålla medhonom om att det är stötande och inte någonting som är angeläget. När det gäller LD50-metoden, som nämnde, ärdet litet som skiljer oss åt. Vi har sagt från utskottsmajoritelens sida att dehär frågorna bevakas av en särskild arbetsgrupp som är tillsatt. Vi får välhoppas att arbetsgruppen utför sitt arbete på ett tillfredsställande sätt. TillLennart Brunander: Vi vill ingalunda bara vänta och se, utan vi försökerfå en sådan behandling av frågorna att arbetet får tillfredsställande resultat. Med detta, fru talman, vill jag än en gång yrka bifalltill utskottets hemställan. 62 (): Människan har skaffat sig makt över alltlevande här på jorden. Men makt medför också ansvar. Tyvärr tvingas mankonstatera att vi uppfyller det ansvaret ganska dåligt. Miljöförstöringen ärexempel på det. Slöseriet med naturresurser är exempel på det. Djurplågeri iolika former är också exempel på det. Plågsamma djurförsök är systematiseratdjurplågeri. Det är systematisk tortyr av djur. I väldigt många fall är plågsamma djurförsök helt onödiga.De kan vara onödiga därför att det finns andra metoder att nå fram till deforskningsresultat som behövs eller därför att det går att utveckla andrametoder om man verkligen vill. De kan också vara onödiga därför att deprodukter som man vill testa med djurförsök är onödiga. Det har getts flerexempel på det här . Därför är det naturligtvis oerhört viktigt attbegränsa användningen av djurförsök så mycket som möjligt med målet att på sikthelt avskaffa användningen av plågsamma djurförsök. De etiska nämnderna, som vi har fått, måsteanses ha som uppgift att försöka verka i den här riktningen. Men tyvärr tvingasvi konstatera att nämnderna fungerar dåligt i det avseendet. Att de fungerardåligt är inte så väldigt egendomligt. Vi har nämligen ett system därrepresentanter för vad man skulle kunna kalla djurförsöksintressena i allmänhethar en mycket stor majoritet i nämnderna. I vissa fall är det t. o. m. så attansökningar från läkemedelsföretag prövas av delegationer där företagens egnaanställda har majoritet. När det gäller de senare missförhållandena finns detanledning att hoppas på en snar ändring. Jag hade ju en frågedebatt medjordbruksministern om detta för inte så länge sedan, och då utlovade hanfaktiskt att man skulle ta bort detta system där sökande företags egnaanställda kan vara med i prövningen, som . Men att detta över huvud taget harfått förekomma visar ändå med vilket bristande engagemang som man tar vara pådjurens intressen. behandlar vi motioner med yrkanden om attsammansättningen av de etiska nämnderna skall förändras. Önskemålet är att manskall få en sammansättning där lekmännen utgör åtminstone hälften av nämndensledamöter, där vi har några politiskt valda representanter och där naturligtvisdjurskyddsintressena är väl företrädda. Vi menar också att det är viktigt attforskare med förankring i alternativa metoder finns representerade. Detta, fru talman, kunde man tycka var mycket rimliga kravsom det skulle vara lätt att samla en majoritet kring både i jordbruksutskottetoch här i kammaren. Men anmärkningsvärt nog är det tydligen inte så, eftersomdet har blivit nödvändigt med en reservation i jordbruksutskottet. Jag vill yrka bifall till reservation 4. Livsmedelskontroll m. m. I reservafion 2, som också bygger på en motion fråncenterhåll, vill man att vi skall satsa ytterligare resurser på att få framalternativa metoder. Det är naturligtvis en nyckelfråga. Vi måste få fram andrametoder än dem som bygger på djurförsök. Vi måste se till att djurförsök bliralltmer onödiga. Jag villyrka bifall till reservation 2. Jag tycker i och för sig att med det som sägs i denreservationen tillgodoses också syftena med reservationerna 1 och 5, meneftersom dessa reservationer ändå finns i betänkandet kommer jag naturligtvisatt stödja också dem i den omröstning som väntar. Det är viktigt att jobba med dessa frågor. Detär viktigt att vi driver på för att få fram alternativa metoder. Det är viktigtatt vi kommer bort från plågsamma djurförsök när det gäller produkter somuppenbart är helt onödiga och som kanske bara ersätter varor som redan finns.På kosmetikaområdet-där det just nu pågåren kampanj över hela landet-är dethelt klart att plågsamma djurförsök aldrig borde accepteras. Detta är ett jobb som måste gå vidare. Det vi behandlar i dagär viktiga delar i det arbetet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter behandlingen avjordbruksutskottets betänkande 14.) 63 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debattera jordbruksutskottetsbetänkande 14 om livsmedelskontroll m. m. 64LENNART BRUNANDER (c); Vi behandlar nu motioner rörandelivsmedelskontroll och märkning av livsmedel. Häri ingår också bestrålning avlivsmedel. Det anser vi från sida vara en konserveringsmetod sominte kan accepteras, och det har vi redovisat i en reservation. tillsatte en utredare somskulle klarlägga den situation som vi har på det här området. Den utredaren harnu gjort färdigt arbetet. skall det tillsättas en ny utredning, och då sägerutskottsmajoriteten att som utredningen arbetar skall vi iakttarestriktivitet när det gäller tillstånd till bestrålning av livsmedel. Fråncenterpartiet anser vi emellertid att det skall vara ett absolut nej. Vi skallinte använda denna typ av konservering. Och vi skall också se till att vi inteimporterar bestrålade livsmedel. Det är därför som vi måste arbeta mycket hårtpå att få fram märkningsmetoder som gör att konsumenten har möjlighet att sevilka produkter som är bestrålade och vilka som inte är det. Därmed vill jag yrka bifall till den reservation som vihar fogat till detta betänkande. Vi har också i ett särskilt yttrande i det här betänkandettalat om att vi tycker det vore rimligt att inte ha antibiotika i foder tilldjur annat än på veterinärs inrådan. Denna åsikt har vi dock inte följt upp mednågon reservafion den här gången, utan vi har skrivit ett särskilt yttrande istället. Vi återkommer till den frågan. 65 (): Med hänvisning till den utomordentligamofivering för utskottsmajoritetens ställningstagande som finns i betänkandetber jag att få yrka bifall till utskottets hemställan. Livsmedelskontroll m. m. 66LENNART BRUNANDER (c): Om det utmärkta i majoritetens sätt attmotivera sitt ställningstagande kan vi inte vara överens-vi har ansett attmotiveringen inte är så särskilt utmärkt. Vi har därför ansett oss tvungna attreservera oss. Överläggningen var härmed avslutad. 67 FÖRSTE VICE TALMANNEN; De ledamöter som vill delta i debatterna böranmäla sig till talarlistan . Mom. 1 (fillvaratagande av sjunktimmer) Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 18 förreservationen av . Mom. 2 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(åtgärdsprogram för ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avBörje -bifölls med acklamation. Mom. 2 (skyddet av ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avBörje -bifölls med acklamation. Mom. 3 (näringstillförsel till sjöar och hav) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avBörje -bifölls med acklamation. Mom. 4 Utskottets hemställanbifölls. Livsmedelskontroll m. m. Mom. 1(vissa organisatoriska frågor) Utskottets hemställan bifölls med 248 röster mot 48 förreservation 1 av och . Mom. 2 (vissa forskningsprojekt) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avBörje -bifölls med acklamation. Mom. 3(försöksprojekt avseende giftfritt jord- och skogsbruk) Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mot 19 förreservation 3 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 1(LD50-metoden) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avBörje -bifölls med acklamation. Mom. 2 (alternativa metoder) Utskottets hemställan bifölls med 232 röster mot 65 förreservation 2 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 3 (djurförsöksefiska nämnder) Först biträddes reservation 4 av m. fl. -som ställdes mot reservation 3 av - med acklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 212 röster mot82 för reservafion 4 av m. fl. 4 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 4 (djurförsöks relevans) Utskottets hemställan bifölls med 273 röster mot 20 förreservation 5 av . 3 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 5 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 2 b (märkning av livsmedel m. Utskottets hemställan bifölls med 235 röster mot 61 förreservationen av och . 1 ledamot avstod från attrösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Jordbruksutskottetsbetänkande /84:13 Restaureringen av Utskottets hemställan bifölls. 8 § Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkanden 1983/84:9om nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift i (prop. 1983/84:38) samt 1983/84:11 om finansieringen av utökadlärlingsutbildning. Nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift iNorrbottens län 68 FÖRSTE VICE TALMANNEN: betänkanden 9 och 11 kommer attbehandlas i tur och ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Först upptas arbetsmarknadsutskottets betänkande 9 omnedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift i . Nedsättningav socialavgifter och allmän löneavgift i 69PER-OLA (); kallas ofta kontrasternas län,och ur många synpunkter är det en helt riktig beskrivning. Trots att Norrbottenär den råvarurikaste regionen plågas länet av den högsta arbetslösheten ilandet. Den inomregionala obalansen är dessutom besvärande. Deekonomiskt starkare kommunerna, , och , utgör en klar kontrasttill kommunerna i inlandet. Och medan länet präglasav stora glesbygdsområden med brist på småföretag visar bilden av länetsnäringsliv ett fåtal stora statliga basindustrier. Inriktningen avstatsmakternas insatser för måste därför vara att skapa en bättreregional balans och ett mer differentierat näringsliv. Sker inte detta, förmårvi aldrig att skapa en positiv utveckling i . När centerrörelsen lanserade idén omdifferentierade socialavgifter som ett regionalpolitiskt instrument, möttesförslaget av kompakt motstånd från samtliga andra partier. Dess bättre kunde vi1982 glädja oss åt ett riksdagsbeslut om nedsättning av socialavgifterna i de fyra nordligaste kommunerna. När nu också socialdemokraterna accepterat principen ärdet ett steg i rätt riktning, men det hade varit bättre om regeringens förslaghaft en klar regionalpolitisk profil. I stället för att breda utsamma stöd över hela länet och begränsa det till vissa verksamheter borde manha föreslagit en differentiering inom länet. I praktiken innebär regeringens förslag att dels avskärmasmånga näringsgrenar från stödet, dels ökar kustregionens konkurrenskraft,trots att det är i Nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift iNorrbottens län inlandetsom de största problemen finns. Om samma stöd erhålles i kustkommunerna - vadfinns det då för motiv för företag att lokalisera sin verksamhet till inlandetoch ? Jag vill fråga , norrbottning ocharbetsmarknadsutskottets ordförande: inte socialdemokraterna attproblemen trots allt är större i inlandet än i ? I motion har vi presenterat ett system sominnebär att de sämst ställda delarna i länet gynnas, och åtgärderna syftar tillatt främja en mer differentierad näringsstruktur. har vi tagit hänsyntill den avgörande betydelse som jord- och skogsbruket har i framför alltinlandskommunerna. Enligt vår uppfattning får inte nedsättningen begränsastill vissa verksamheter som anges i propositionen. Det innebär ju t. ex. attalla de som bedriver jord- och skogsbruk, trädgårdsskötsel ellerkombinationsföretag i inlandet och inte får någon sänkning avavgifterna. Eftersom kombinationsnäringarna är mycket vanliga i inlandet, föratt kunna skapa tillräckligt försörjningsunderlag, borde dessa också ha fåttstöd. Däremot slår regeringen vakt om hotellverksamhet och campingplatser. Jag missunnar inte t. ex. ellerLuleå stadshotell stöd för sin verksamhet, men nog torde trädgårdsnäringen, deareella näringarna och kombinationsnäringarna ha större behov av stöd. Jagtolkar socialdemokraternas förslag så att man anser att det är viktigare attpremiera anställning av en bartender på ett hotell i kustkommunerna än attstimulera sysselsättningen i de mest utpräglade glesbygdsområdena. Medan hotell-, pensionats- och campingverksamheter skallfå både sänkta socialavgifter och ett bidrag med . förnettoökade arbetstillfällen undantas merparten av glesbygdskommunernasnäringsliv. kan inte acceptera den diskrimineringen. Och jag villställa en ny fråga till : Vari ligger logiken atthotellverksamhet i kustregionen skall gynnas medan t. ex. Hietalashandelsträdgård eller ett jordbruk i inte får någon sänkning? Varfördiskriminerar på detta sätt sin gamla hembygd? I stället bör de regler som gäller för de fyranordligaste kommunerna gälla även .