prot · G70950 · 1983-12-31 00:00:00 — är tydligen ointresserade av insatser somskulle skapa sysselsättningsökningar och säger sig inte kunna accepteraförslaget. Utskottsmajoriteten har funnit att förslaget är väl avvägtoch värdefullt att pröva, inte minst med tanke på det utredningsarbete sompågår om marginella sysselsättningsstöd och andra former avrekryteringsfrämjande åtgärder. kommunisterna går emot nedsättningen avsocialavgifterna, precis som . Vi socialdemokrater anser attsituationen i är så allvarlig, att vi måste pröva alla vägar i syfteatt stödja och sfimulera näringslivet. Förslaget om avgiftsnedsättning skallses som ett komplement till selektiva regionalpolitiska insatser och direktaindustripolitiska insatser. Låt mig bara avslutningsvis erinra om attregionalpolitiska utredningen enligt sina direktiv har stora möjligheter attanalysera och bedöma effekterna av de förslag vi nu står beredda att beslutaom. Därigenom får vi nya kunskaper om hur våra förslag kommer att fungera iverkligheten, något som ger oss möjligheter att ytterligareförbättra insatserna. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till utskottetshemställan och avslag på samtliga reservationer. Nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift iNorrbottens län 74PER-OLA (): De frågor som jag ställde till mitt första anförande kanske får bli obesvarade . Debatten fortsätterju, så hon har chansen att anmäla sig. Svarar hon inte på mina frågor kan jagrikta dem till , som här företräder utskottsmajoriteten. Jag villdå fråga: Inser inte socialdemokraterna att det är en stor skillnad mellankustregioners näringsliv och problem och inlandskommunernas. Även om situationen ibland kan vara dyster för kustregionerna,måste vi inse att det där är en helt annan stadga i näringslivet än iTornedalen och inlandet. säger att om kusterna försvagas tapparinlandet stödpunkter. Det här är, fru talman, en gammal socialdemokratisk synpå ortsklassificeringen som går igen 1983. Jag vill på det bestämdaste hävdaatt , och andra inlandskommuner inte på något sätt räddas omLuleåregionen expanderar och växer. Det har vi haft erfarenheter av under mångaårtionden. Sedan påstår att vårt förslag innebär ökadekostnader totalt sett. Det är ju tvärtom. Totalt medför förslag sänkning av socialförsäkringsavgifterna ett något lägre belopp, men innebären helt annan fördelning och profil. Regeringens förslag leder dessutom tillgränsdragningsproblem. För att ta några konkreta exempel vill jag fråga; Får t.ex. mejerier i stödet sänkt? Hur bedömer ni ett kombinationsföretagsom består av hantverk och jordbruk eller kanske verkstadsrörelse - hur skallett sådant företag i glesbygden klassificeras? Kommer det att få stöd elleravskärmas från stödet? Ni har i propositionen avskärmat jord- och skogsbruket ochandra areala näringar från möjligheten att få stöd, trots att det är dessaverksamheter som dominerar inlandskommunernas näringsliv. Ni har skrivitexempelvis i 5 protokoll 1983/84:50 Nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift iNorrbottens län propositionenom livsmedelspolitiken att jordbruket spelar en viktig roll försysselsättningen i dessa områden. Varför lever ni då inte upp till detta genomkonkreta förslag? Varför tar ni bort möjligheterna för jordbruket, skogsbruket,trädgårdsnäringen, osv. i inlandet att få stöd? Jag tycker att utskottsmajoritetens förslag ochpropositionen är ett ganska hårt slag mot inlandskommunerna och innebär enpremiering av kustregionens näringsliv. 1 går beslutade om att tabort statens del av förlusttäckningen till utvecklingsfonderna förbankgarantierna. Det kommer i första hand att slå hårt motglesbyggdskommunerna. Även detta förslag innebär att samma regioner kommer attdrabbas, vilket jag beklagar. 75 (vpk): Vi har fört den här debatten förut, men jagtycker ändå att det finns anledning att något kommentera det som sagt. För vår del tror jag att det viktigaste i det härsammanhanget är att socialdemokratin måste försöka svara på den viktiga frågasom hänger samman med utvecklingen i . Det gäller det dilemma somförorsakas av utvecklingen. Utvecklingen i är inte någon tillfälligoch oförutsebar utveckling, utan den hänger samman med strukturomvandlingen isvensk industri och med den lagbundenhet som karakteriserar den industriellautvecklingen i . Ni måste bestämma er inom socialdemokratin. Om vi på ettradikalt sätt skall kunna förbättra situationen i måste vi försökastyra strukturomvandlingen eller i samarbete med ledande delar av näringslivetförsöka hitta samhällsekonomiskt acceptabla former för dess utveckling. Man kanju inte å ena sidan underlätta den strukturella omvandlingen och å andra sidanacceptera de negativa effekter detta medför när det gäller exempelvisutvecklingen i . Om den strukturella omvandlingen fortsätterobehindrat blir det negativa effekter, som bl. a. innebär att situationen i Norrbottenförvärras. I princip har ni socialdemokraterredan gett upp kampen och hittat lösningar inom marknadsekonomin somsammanfaller med moderata samlingspartiets strävanden. Utvecklingen iNorrbotten kommer att fortsätta. De sociala avgifterna kommer förmodligen attinnebära ökade vinster för befintliga företag i . Någon lösning avarbetslöshetssituationen kommer det inte att bli. Skillnaden mellan er ochmoderaterna är att ni kombinerar förslaget med ett knippe ojanden och någragråtvalser, men i princip är det samma förslag. 76ANDERS HÖGMARK (m): gjorde ett ganska stort nummerav att det finns litet olika uppfattningar om geografiska avgränsningar ochprocenttal i de olika borgerliga reservationerna. Jag har redan sagt att detfinns en hel del olika uppfattningar på de punkterna, och det döljer kanske denenighet som finns i utskottet om att just sänkta arbetskraftskostnader kanspela en väsentligroll för att åstadkomma en förbättrad konkurrenskraft för det norrbottniskanäringslivet. Det leder lätt till tanken att generellt sänktaarbetskraftskostnader i skulle leda till en förbättrad konkurrenskraftför visavi omvärlden. sade att reservationerna speglar denmoderata regionalpolitiken och förmodligen också den centerpartistiska. Ja,det är ganska naturligt att när vi lägger reservationer i frågor som rörregionalpolitik - jag utgår från att socialdemokraterna har betraktat detta somen regionalpolitisk fråga - speglar reservationerna också vår syn påregionalpolitiken. Min fundering är: Är det en avspegling av densocialdemokratiska regionalpolitiken att kustlandet i framöver skallgynnas på bekostnad av exempelvis inlandet i , ochDalarna? Är det ett utslag av den gamla tanken att man skall skaffa robustastödjepunkter? Det skulle vara intressant att få svar på det. Jag skulle vilja fråga vad det är för finessmed det nya förslaget när det gäller branschavgränsningar. Varför kunde intedet gamla förslaget, som gäller i de fyra nordligaste kommunerna, få gällaäven i ert förslag? har nämnt ett antal exempel på hur svåraavgränsningsproblemen blir och hur rätt "lustiga" fenomen kommer attdyka upp. Jag skulle kunna ta upp en lång lista över sådant. Vad är det i saksom har väglett socialdemokraterna när de har gått på den här linjen? Avslutningsvis återkommer jag till frågan om lönekostnaderna.Gustav blir nästan lyrisk när han säger att det inte förekommer någrasom helst socialavgifter framöver i . Är det denna insikt som ävenhar drivit socialdemokraterna att i uppgörelsen om ungdomslagen ta fasta på attdet är arbetskraftskostnaderna som är ett väsentligt hinder för att fåarbete och att man därför går med på - i den debatt som troligen kommer attföras i kammaren på måndag- att göra uttalanden om behovet av avtal med. Det är alltså en ny linje hos socialdemokraterna, och denbekräftas i det här utskottets uttalande. Jag vill, fru talman, säga att detegentligen är det som är det intressanta, bortsett från alla olika procenttal-att det råder en bred enighet i riksdag om att sänktaarbetskraftskostnader till följd av sänkta socialförsäkringsavgifter spelar enväsentlig roll för att öka konkurrenskraften i näringslivet. harunder 70-talet konsekvent hävdat den linjen, och det är roligt att kunnakonstatera att socialdemokraterna sent om sider har anammat samma tanke. Nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift iNorrbottens län 77RUNE (): har dragit på sig en mängdfrågor, och även jag måste lägga litet lök på laxen, som det heter. konstaterade att de regionalpolitiskaåtgärderna var till för att jämna ut skillnaderna mellan olika regioner ilandet. Men dä bör väl de regionalpolitiska åtgärderna också sättas in där debäst behövs. Det är ett klart konstaterande. Men måste väl erkänna att det råder en klarobalans mellan inlandskommunerna i och kustområdet. Nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift iNorrbottens län : Är inte sysselsättningsläget sämst i inlandskommunerna? Och bör dåinte åtgärderna sättas in i just inlandskommunerna? Vi kommer också in på konkurrensförhållandet gentemotövriga Norrlandslän. Om man ensidigt premierar de konkurrenskraftiga områdenai - kustområdena - kommer då inte detta att försämra konkurrensförhållandeti t. ex. , bara 5 mil längre söderut, där vi har industrier somkämpar för att kunna överleva? Är det rätt att flytta svårigheter från ettområde till ett annat genom att sätta in ensidiga stödåtgärder? Vi har somriksdagsledamöter skyldighet att också blicka över länsgränserna och se påkonsekvenserna i stort. Vidare vill jag fråga : År inte allsysselsättning som man kan åstadkomma med de statliga stödåtgärderna, oavsettinom vilken verksamhetsgren de än faller, lika värdefull? Varför har man dåbegränsat stödet till bara vissa områden? Jag tror att de här frågorna är tillräckligt kniviga attsvara på för , och om det är hans tur överlämnar jag talarstolentill honom. 78GUSTAV (); Först vill jag erinra centerpartisten om att ni 1976, innan ni kom i regeringsställning, förde fram exaktsamma synpunkter som ni framför . Men framgången varju inte särskilt stor i förhållande till utvecklingen. fick viförsämringar, fick vi också försämringar, och inte blev detheller bättre i inlandet på grund av er politik. Fler människor flyttade tillStockholmsområdet just då ni hade regeringsansvaret. Jag villpåstå att vårens insatser uppe i , som vi nu följer upp med de härnedsättningarna av socialavgifterna, kommer att ge betydligt större effekter änvad ni åstadkom under er regeringstid. borde kanske fundera påvarför er politik inte var så framgångsrik. Sedan tror jag att det ändå ärviktigt att vi, som jag sade i mitt huvudanförande, jämför Norrbottenskustområde med övriga läns kustområden. Då framgår det - vilket jag tror attPer-Ola också erkänner - att kustområdet i är mer utsatt änkustområdena i övriga län. Sedan några ord om inriktningen av vårt stöd. Vi ärberedda att satsa på de utvecklingsbara delarna. Såvitt jag förstår talarPer-Ola nästan enbart om jord- och skogsbruk och mycket litet omindustri och annan verksamhet, som har utvecklat andra delar av vårt land. Detär mycket viktigt att göra satsningar på dessa delar även i ! Flertalare har erinrat om att industrialiseringen är mindre i än iövriga områden av landet - därför är det viktigt att inrikta detregionalpolitiska stödet på just de delarna! En satsning på de starka delarna, både geografiskt och vaddet gäller verksamhet, kommer att vara bra även för de svaga delarna avNorrbotten. Det är den idén vi har tillämpat i andra delar av landet, och jagtror att det är precis lika viktigt att göra det i . AndersHögmark nämnde i sitt huvudanförande att vi nu har erkänt arbetskraftskostnadensom den viktigaste delen när det gäller regionalpolitiken. Ja - som jag serdet är det generella stödet till för att kompensera för de större kostnader somnäringslivet har just i . Det är det avgörande för att vi har riktatin oss på en generell insats. Jag harsvarat när det gäller frågan om inlandet. Hur länge skall det här stödet gälla, frågar . Jag kan återge vad som står i betänkandet, nämligen: Nedsättningenskall gälla under en längre fid. - Men det är helt naturligt att vi inte kanslå fast exakt hur länge det skall bli, vilket vi också säger klart. sade i sitt huvudanförande att Norrbottenär mindre industrialiserat än övriga län. Min kommentar är: Det är därför viskall satsa just på den typen av verksamhet! Han säger vidare att regionalpolitiken skall sättas in därden behövs. Ja, det är riktigt. Men om vi satsar på bara de svagaste delarna iett område är det inte säkert att vi når resultat. Erfarenheten har visat, attnär vi får starka och robusta delar i landet, hjälper det också de svagakommunerna. Och det är målsättningen för vår politik. Slutligen några ord till . Han sägeratt vi har gett upp. Jag vill säga direkt: Vi kommer aldrig att ge upp när detgäller att klara sysselsättningen! Det är kärnfrågan i socialdemokraternaspolitik, och det kommer att gälla lika väl som andra delar avlandet. Även de här generella insatserna kan sägas vara riktade insatser -riktade dels till områden som skall ge robusta kommuner, dels tillutvecklingsbara verksamhetsgrenar. Även de generella insatserna innebär alltsåen viss styrning. Nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift iNorrbottens län 79PER-OLA (): hemfaller åt enhistorieskrivning som är avgjort felakfig på många punkter. Det kunde varaintressant att få en precisering av vad han menar, då han säger att det intehar hänt särskilt mycket under de borgerliga regeringarna. Faktum är att grundlades en offensivsmåföretagspolitik, inriktad på glesbygden. kommun har kunnat noteratillkomsten av hundra nya företag . Jag rekommenderarGustav att fråga kommunalpolitiker i inlandskommuner vad detycker om just glesbygdssatsningarna. De torde ha fina lovord! kunde man också pålång tid notera att de utpräglade glesbygdsområdena - alltså typiskalandsbygdsområden -ökade sitt befolkningstal i förhållande till tidigare. sade tidigare att alla vägar måsteanvändas. Men det förslag han själv ställer sig bakom innebär att man satt enordentlig vägbom för vissa vägar, däribland många av de vägar som skulle göradet möjligt att utveckla näringsliv i de sämst ställda regionerna. Förslagetinnebär att merparten av det näringsliv som dominerar inlandskommunerna intekommer att få någon del av stödet. Merparten av de pengar som satsas kommeratt stanna i kustregionen. Det är på det sättet. Regeringsförslagetinnebär också gränsdragningsproblem. Nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift iNorrbottens län att GustavPersson inte svarade på min fråga på den punkten. Jag skall ta några konkretaexempel: Hur blir det med den verksamhet som bedrivs vid mejeriet i ?Hur blir det med kombinationsföretagen? Hur blir det med serviceföretagen? Deär ju också värdefulla för att man skall kunna leva vidare och ha en fungerandetotal verksamhet. I verkligheten är det på det sättet att ,Pite-Havsbad, SAS Globetrotter och i kommer att få stöd,medan handelsträdgårdsnäringen i inte kommer att få något stöd. Nipremierar anställning av en bartender på hotell, men ni straffar den som villutveckla verksamheten inom exempelvis handelsträdgårdsnäringen. Socialdemokraterna ger en mindre bra julklapptill en stor del av näringslivet i inland. 80 (): I fråga om branschavgränsningarna får man barakonstatera att det egentligen inte finns något bärkraftigt argument för ellernågon förklaring till att man valt denna mycket egendomliga avgränsningsmodell,som bara kommer att innebära stora problem. För hur kommer sänkningen av avgifterna iNorrbotten att gälla? "För ", säger . Ärdet kortare fid än , som har preciserats i ? Där har man juändå varit klar och distinkt och sagt . Jag får uppfatta det så att"" är än . Så till vikten av en sänkning av arbetskraftskostnaderna.I det här fallet är det uppenbarligen så att socialdemokraterna vill kompenseradet norrbottniska näringslivet för andra handikapp genom att sänkaarbetskraftskostnaderna. Jag ser fram emot - det stämmer då väl medsocialdemokraternas linje - att man skall vara beredd att kompensera ocksåandra handikapp med sänkta arbetskraftskostnader; det finns ju andra gruppersom har handikapp, exempelvis ungdomar som har liten yrkeserfarenhet och sombehöver lära sig ett jobb. Jag understryker än en gång, frutalman, att det är glädjande att socialdemokraterna har kommit till dennainsikt. Vi får , då vi debatterar ungdomslagen, klart markera detgenom ett uttalande från som de fyra stora partierna varit överensom, om att man vill ha avtal med lägre kostnader för arbetskraften. Det ärglädjande att socialdemokraterna sent omsider kommit till denna insikt. 81RUNE (): rörde sig med väldigt svepandeformuleringar. Han sade att 1977 försämrades läget i , 1978försämrades läget i , osv., men han preciserade inte variförsämringarna bestod eller vilka åtgärder från de borgerliga regeringarnassida som hade försämrat sysselsättningsläget i . Jag vill påminna omatt landshövding , när folkpartiregeringen presenteradesitt sysselsättningspaket, sade att det var det bästa sysselsättningspaket somhade öppnats för del. Jag vill försätta att fråga - jag hoppasatt nu få svar på den frågan: Är inte ny sysselsättning lika värdefull i vilkennäringsgren den än skapas? Det vill jag ha ett klart besked om. Jag efterlyser fortfarande svar på frågan om var stödetskall insättas. Om man lägger stödet även på kustkommunerna, som förut ärstarka i - försämrar man då inte konkurrensförhållandena förinlandet? Skulle inte stödet ge en bättre effekt, om man fördubblade det iinlandskommunerna och lät kustkommunerna klara sig med nuvarande stödformer?Och vidare: Innebär inte en fördubbling av sysselsättningsstödet tillinlandskommunerna att de också får ett avsevärt bättre konkurrensförhållandegentemot landet i övrigt? Det är ju i de svaga områdena som de stora problemeni finns, och då bör väl åtgärderna också riktas mot de områdena. Nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift iNorrbottens län 82GUSTAV (): Får jag bara mycket kort säga till Per-OlaEriksson, att efter den borgerliga regeringens tillträde 1976startade utflyttningen från , och av den utflyttningen gicktill . Det säger väl litet om den situafion som uppstod under denborgerliga regeringens tid. Jag villerinra om att det var den socialdemokratiska regeringen som började med dem1969, och de utvecklades då vi innehade regeringsmaktenunder 70-talet. Avslutningsvis sade att det är en dåligjulklapp som den socialdemokratiska regeringen ger . Jag vill dåerinra om att de borgerliga satt i regeringsställning, så var detdåliga julklappar . Jag tror att det här blir betydligt bättre - denhär satsningen som vi gjort på . nämnde landshövding av de arbetsmarknadspolitiska insatserna underfolkpartiregeringen. Men jag vill påstå att den satsning vi har gjort ärvida större än de satsningar som folkpartiregeringen gjorde. Så några ord om detta att ny sysselsättning är likavärdefull överallt. Ja, det kan man väl säga. Men man måste komma ihåg, att omman satsar på sådan sysselsättning som ger arbeten också på lång sikt, så ärdet mycket värdefullare än om det blir kortsiktiga insatser med tillfälligajobb. Vi menar att när vi nu riktar den här insatsen till vissaverksamhetsgrenar som är utvecklingsbara, så blir den mycket mera värdefull änkortsiktiga insatser. De övriga insatserna måste göras med andraregionalpolitiska medel. Det är alltså vår uppfattning. Vad beträffar jämförelsen med kustområdena vill jag pånytt säga, att kustområdet i har inte hämtat sig efter Stålverk80-kraschen. Jag tror det är väldigt viktigt att vi är på det klara med dettaoch att vi tänker på att det behövs insatser i kustområdena för att hjälpa helaNorrbottens näringsliv. Överläggningen var härmed avslutad. Nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift iNorrbottens län 83FÖRSTE VICE TALMANNEN: Vad avser arbetsmarknadsutskottets betänkande 11 omfinansieringen av utökad lärlingsutbildning har inte några talare anmält sig,varför votering nu äger rum beträffande arbetsmarknadsutskottets betänkande 9. Mom. 1(principerna för en nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift iNorrbottens län) Först biträddes reservation 2 av och , som ställdes mot delsreservation 3 av , dels reservation 4 av , med acklamafion. Härefter biträddes reservation 1 av m. fl.med 74 röster mot 49 för reservation 2 av och . 180ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 152 röster mot74 för reservation 1 av m. fl. 80 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 2 och 3 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 4 (alternativa regionalpolitiska insatser) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avAlf Wennerfors m. fl. - bifölls med acklamation. Utskottets hemställan bifölls. 9 § Föredrogs betänkande 1983/84:10Trygghetsfrågor i statlig anställning m. m. 1983/84:42) Utskottets hemställan bifölls. betänkanden /84:11 om vissavallagsfrågor, m. m. och 1983/84:12 om vissa kyrkliga frågor. 84FÖRSTE VICE TALMANNEN; betänkanden 11 och 12 kommer nuatt behandlas i tur och ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang sedandessa betänkanden slutbehandlats. Först upptas alltså betänkande 11om vissa vallagsfrågor, m. m. Vissa vallagsfrågor, m. m. 85 (): I betänkande nr 11behandlas en rad motioner som berör valtekniska enskildheter, i vissa fall dockmed mera principiell anknytning. Det jag skall uppehålla mig vid är den frågasom tas upp i centermotionen, nämligen budröstning och begreppet vårdare ivallagen. Huvudregeln i vår vallag är att den röstande själv skallinfinna sig hos valförrättare och avge sin röst. För att reellt vidgamöjligheterna att delta i valet för sådana medborgare som inte själva kaninfinna sig hos valförrättare har emellertid olika former av röstning med hjälpav bud införts. Väljaren skall själv avgöra vilken valsedel som han vill läggai valkuvertet, men sedan skall i vissa fall valkuvertet med dess innehåll kunnaframbäras till röstmottagaren av någon annan som tillhör någon av de i vallagenangivna personkretsarna. Det är ingen tvekan om att budröstningen i stort sett haftde effekter som varit avsedda. Fler medborgare har fått möjlighet att avge sinaröster i valen, vilket från demokratisk synpunkt givetvis är myckettillfredsställande. Medborgare skall inte genom hinder som de själva inte kanråda över berövas sin rösträtt. är det också från demokratisk synpunkt mycketviktigt att röstavlämningsbestämmelserna är så utformade att de inte inbjudertill eller möjliggör otillbörliga påtryckningar eller valfusk. Det är inte hellertillfredsställande om bestämmelserna är så oklara att det blir svårt förröstmottagarna att tillämpa dem på ett enhetligt och säkert sätt. Detförsvårar själva valförrättningen och det är av principiella skäl olyckligt ompraxis varierar mellan olika röstmottagare vad gäller om budröstning i konkretafall skall godtas eller ej. Till detta kommer att tvister om valförrättarnas beslutkan leda till överklaganden och i vissa fall omval. För de myndigheter, i sistahand valprövningsnämnden, som har att ta ställning till besvär över valen, kandet dessutom vara utomordentligt svårt att i efterhand skapa full klarhet i defall som har lett till besvär. I stort sett har budröstningen fungerat tillfredsställandeäven ur tillämpnings- och rättssäkerhetssynpunkt. Men i ett avseende har det i en rad fall uppkommitbekymmer av olika slag - från rena överträdelser av bestämmelserna, vilket ivissa fall lett till polisutredning och åtal, till överklaganden där deklagande ansett att valförrättarna gjort fel. Det gäller budröstning genom vårdare. Begreppet vårdare ärinte alls definierat i vallagen. Inte heller i förarbetena till lagstiftningenges någon mera stringent ledning för hur begreppet skall tolkas. Vi från har tagit upp dessa frågor i en motion. Dekrav vi ställer i motionen är i huvudsak två. Vi är väl medvetna om att det föratt komma till rätta med direkta överträdelser av vallagstiftningen intehjälper med enbart Vissa v al lags frågor, m. m. Vissa v al lags frågor, m. m. lagändringar.Här krävs det skärpt uppmärksamhet från alla inblandades sida.