prot · G709137 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag kan således förstå att man iblandhar olika uppfattning. Föratt klara ut det här med NO:s agerande vill jag säga att jag tycker attnäringsfrihetsombudsmannen i ett antal utlåtanden som jag studerat har försöktatt göra den avvägning som behövs. NO har försökt att gå balansgång mellan deolika intressen som gör sig gällande och har inte ensidigt drivit att varjeetablering, varje ny detaljhandelsenhet, är ett för konsumenterna gynnsamtbidrag till konkurrensen. Man skall komma ihåg attkonkurrensfri-hetslagstiftningen inte på något mekaniskt sätt definierarbegreppet fri konkurrens, utan den tar sikte på att konkurrensen skall varatill nytta för de intressen som det gäller - i det här falletkonsumentintressena. Jag delar nog inte JanFranssons bedömning att NO:s agerande urholkar Om strukturomvandlingen inom daglig varuhandeln Såvitt jag förstår är det fortfarande kommunerna somskall göra olika bedömningar. Deras frihet i detta sammanhang har intekringskurits på något påtagligt sätt som en följd av NO:s utlåtande. Menuppenbart är att kommunerna har ett stort ansvar när de fattar beslut av dethär slaget. Vidare tror jag att vi är eniga om - visserligen tog JanFransson inte upp den saken - att distributionsfrågorna, dvs. frågorna omdetaljhandelns struktur och varudistributionens förändringar, under ett antalår har ådragit sig otillbörligt litet intresse från statsmakternas sida. Ibörjan av lät vi ju genomföra en stor utredning om varuhandelnsstruktur, den s.k. distributionsutredningen. Ett antal förslag lades fram.Efter regeringsskiftet lades arbetet med utredningen egentiigen åt sidan.Under sex år hände praktiskt taget inte någonfing, bortsett från att justkonkurrenslagstiftningen reformerades. Jag och övriga medlemmar i regeringen - som ju också harett ansvar för dessa frågor, framför allt industriministern - har haftanledning att diskutera hur vi skall behandla distributionsfrågorna och hur vikan lägga grunden till en samhällets distributionspolitik som skulle kunna varaett stöd för kommunerna. Vi har haft överläggningar med som harsamma bekymmer som vi. Man har nämligen mycket dåliga kunskaper om det somhänder, om varför det händer och om konsekvenserna av det inträffade. I första omgången är det min förhoppning att denkonsumentpolitiska kommittén i sitt arbete skall kunna ange riktlinjer förkonsumentverkets arbete och naturUgtvis för hur konsumentpolitiken skallutformas på detta område. Jag vill dock tillägga att vi från regeringens sidainom en snar framtid kommer att ägna frågan uppmärksamhet för att utröna hur viåtminstone skall kunna höja kunskapsnivån och hur vi skall gå vidare med dennafråga. Slutligen: Att uttala sig på ett sådant sätt som JanFransson gjorde i fråga om den nya bygg- och planlagen är kanske attundervärdera de förändringar som genomförts. I sista hand kommer det att bUkommunernas förmåga att ta ansvar för dessa beslut och deras vilja att föra enkonsekvent och långsiktig politik som avgör om den nya lagstiftningen får någonpraktisk innebörd. Alternativet till den väg som vi f. n. följer när detgäller kommunernas inflytande i dessa frågor är att släppa principen omnäringsfrihet och övergå till en ganska omfattande och antagligen mycketsvårbemästrad reglering i lagstiftningsform av etableringsfrågorna. Jag troratt inte heller konsumenterna vore betjänta av att behandlingen blir merbyråkratisk än f. n. 10JAN (): Herr talman!. Jag delar naturligtvis om att det är en grannlaga avvägning söm kommunerna har att göranär det gäller å ena sidan konkurtens och näringsfrihet och å andra sidan andrasamhällsintressen, inte minst de konsumentpoUtiska. Men vad som har upprörtmig och många med mig är när företagare först åsidosätter olika gällande lagar,t. blir bötfällda, och sedan hemställer om att näringsfrihetsombuds- mannen mednågot uttalande skall ge dem stöd gentemot kommunen, när man från kommiinenssida försöker komma till rätta med dessa problem. Det är närmast detta somligger bakom min fråga beträffande . Inte heller jaghar den uppfattningen att agerande har urholkatdet kommunala planmonopolet. Man måste slå fast att NO:s agerande i det härsammanhanget kan bli enbart rekommendationer till kommunerna. Men tyvärr harman, som jag försökt beskriva tidigare, uppfattat detta som en urholkning avkommunernas planmonopol. Beträffande utvecklingen av detaljhandeln mot storaenheter och effekterna av den utvecklingen har det, som också , inte saknats utredningar. För några decennier sedan gällde det att fåfart på rationaliseringen inom handeln. hadedäremot som syfte att motverka den utslagning av butiker, bl. a. i glesbygd,som så att säga låg nära konsumenterna. När finansministern säger att regeringen nu överväger hurman skall tackla dessa problem, vill jag tolka det som ett konstaterande av attvi inte har dragit de slutsatser av distributionsutredningen som vi kanskeborde ha gjort. Det är ett bra besked från finansministern att man inomregeringen kommer att ägna dessa frågor större uppmärksamhet. Det oroande äratt utvecklingen går så oerhört snabbt. Det är därför som jag knappast tror attvi kan invänta plan-,och bygglagen. Om den här utvecklingen fortsätter- och allt tyder på det-aktualiserar det en annan aspekt bakom min första fråga, nämligen om man inomdetaljhandeln kommer att gå över till en ännu mer renodlat kostnadsanpassadprissättning, innebärande att varje enhet skall bära sina egna kostnader.Såvitt jag förstår finns det inom samtliga detaljhandelsblock någon formav solidaritet mellan stora och små, lönsamma och olönsamma bufiker, oavsett omdessa transfereringar sker i partiledet eller i detaljistledet. Jag skullevilja påstå - och jag har en viss erfarenhet av verksamheten - att det ärdärför som vi har så många olönsamma butiker, som så att säga ligger rätt föratt trygga närservicen i tätorter och glesbygder. Det är mitt län ett braexempel på. Här spelar naturligtvis även det statliga stödet en roll. Dettillkom just för att uppfylla målet att alla medborgare med en rimlig insats avtid och eget arbete skall ha tillgång till vikfiga varor. Men kommer vi att kunna upprätthålla den härmålsättningen? Jag befarar att man kommer att få ta ställning tillfrågan vem det är som skall bära kostnaderna för de krasstekonomiskt olönsamma butikerna i glesbygden och i närheten av konsumenterna, omvi tillåter en sådan här utveckling av de stora butikerna, vilken otvivelaktigtkommer att få effekter av ganska stor omfattning ute i regionema. Skall vifortsätta med ett kraftigt utökat statligt stöd, eller skall vi med hjälp avandra åtgärder motverka den här utvecklingen? För min del bedömer jag att denpå lång sikt kommer att bli förödande för konsumentintresset om ingenting görs. Överläggningenvar härmed avslutad. 4 §Föredrogs och hänvisades Proposition 1983/84:200 tillfinansutskottet Beträffande detta ärende hade regeringen föreslagitatt skulle besluta att motionsfiden förkortades . Kammarenbeslöt förkorta motionstiden till att utgå . 5 §Föredrogs och hänvisades Förslag 1983/84:23 tillkonstitutionsutskottet 6 §Anmäldes och bordlades betänkande 1983/84:42 Bostadsförmån m. m. 1983/84:21 Utbyggnad avvissa medicinska verksamhetsområden, m. m. 1983/84:25 Anslag tillstatens bakteriologiska laboratorium m.m. (prop. 1983/84:132)1983/84:26 Bidrag till kommunala undervisningssjukhus (prop. 1983/84:129)1983/84:27 Tilläggsbudget III till statsbudgeten för /84, såvitt avser verksamhetsområde (prop. 1983/84:19Anslag till ungdomsorganisationer (prop. 1983/84:100 delvis) 1983/84:26 Verkställd granskning av StiftelsenRiksbankens jubileumsfonds verksamhet och förvaltning (redog.1983/84:20 och 21) 1983/84:20Anslag till Luftfart (prop. 1983/84:100 delvis) 7 § Meddelande om fråga Meddelades att följandefråga framställts 1983/84:544av () till finansministem om aviserad utredning om direktvaltill löntagarfondemas styrelser; I regeringens proposition 1983/84:50 om löntagarfonder av den4 novem- Nr 137 ber 1983 anmälde finansministern sin avsikt att inom kortfilisätta en Måndagen den utredning om direktval till löntagarfondernasstyrelser, vilken också skulle 7 lai 1984 övervägaett sådant system för allmänna pensionsfondens nuvarande fyra _ Ännu har någon sådan utredning intekommit till stånd. frå£a Under fiden har det i det fördolda inomregeringskansliet pågått ett av allt att döma besvärligt arbete med att utanvalförfarande få fram villiga ledamöter till fondstyrelserna. Vill finansministern för redovisa när detplanerade utredningsarbetet kan påbörjas och vilken inriktning det bör få motbakgrund av vunna erfarenheter? 8 § Kammaren åtskildes .