prot · G70948 · 1983-12-31 00:00:00 — Men, LarzJohansson, vi upplevde då en tydlig övervältring på kommunerna. säger ni attdet inte får ske längre. Mitt svar är ja. Det handlar här om en relativt marginell minskning avresurserna på vissa områden. Det har jag inte alls bortsett ifrån. Det ärsmärtsamt att behöva vidta sådana åtgärder. Men det är inte någon förändring avprinciperna mer än detta att skolstyrelsen tar över ett ansvar som har legat pårektor. Därmed har jag egentligen besvarat de flesta frågor somLarz ställde om samlad skoldag och sådant. Jag tackar för svaret att han står fastvid att man skall försöka avveckla de lärarlösa lektionerna, men jag skullevilja analysera det hela. Ni hänvisar i en reservation från ochfolkpartiet till möjligheten att skaffa pengar genom att reduceralärarpersonal vid skrivningar, alltså skrivvakter. Det framgår inte hur mycketpengar man får fram på det sättet. Enligt vissa beräkningar skulle det röra sigom en bruttoeffekt på 40 miljoner, men nettoeffekten blir väsentligt lägre. Hur blir egentligen totaleffekten med ochfolkpartiets förslag när det gäller gymnasieskolan? Jag upplever att det ärknappt med pengar då det gäller att avveckla de lärarlösa lektionerna. Vill mangöra det -och vill också göra det - kan jag inte se att det finnsnågra pengar kvar enligt ert förslag till nettobesparingar för gymnasieskolan. Det vorevärdefullt med ett förtydligande på den punkten. Tredje vice talmannen anmälde att och anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare repliker. Jag kan mot bakgrund av den debatt som harförts kring förslaget om besparingar inom fatta mig mycket kort.Jag väljer emellertid att ändå ta till orda i debatten, eftersom jag anser detnödvändigt att göra några påpekanden och några markeringar och ge några svar pådet som har sagts. Vi har en i huvudsak mycket bra grundskola i vårt land.Det finns mycket som visar detta, och jag tycker inte att man behöver gå överAtlanten och göra jämförelser i amerikanska undersökningar för att kunnakonstatera att vi har goda och skickliga lärare i våra skolor. Men skolan har ett antal problem som till och frånredovisas- problem som elever ser, som de som arbetar i skolan ser, somföräldrar iakttar och som vi kan läsa om i tidningarna. De problemen har iregel inte med resursbrist att göra. Skolan tar en mycket stor del av våragemensamma tillgångar, en så stor del att vi i ett läge när vi avsamhällsekonomiska skäl måste spara inte kan underlåta att göra besparingarockså på skolområdet. Men det är dumt att beskriva den svenska somen resurssvag skola, där man kommer till korta därför att man inte hartillräckligt med slantar i alla avseenden. De skolproblem som vi har att mötaframöver, som vi har att ta ställning till och som vi behöver ta ställning tillhar företrädesvis med annat än pengar att göra. Och framför allt skulle vi intekunna lösa de problemen uteslutande genom att ge tilläggsanslag. Jag tror attdet är nödvändigt att påpeka också detta. När vi hade att ta ställning till hur besparingarna påskolområdet skulle kunna göras var utgångspunkten att vi skulle säkra skolansregelbundna undervisning. Eftersom de pengar som av statliga medel ställs tillförfogande för skolan företrädesvis gäller personal - dvs. lärarlöner - måstevi finna en metod som innebar att vi så långt möjligt kunde säkra den fastalärarpersonalens verksamhet. Detta ställningstagande gjorde vi med tanke påeleverna, eftersom grunden för skolans verksamhet är just de behöriga, erfarnalärarna. påpekade i sitt inlägg att den besparingsom föreslås är en beräkningsmetod. Den innebär naturligtvis inte att en klassvars lärare har besvär som gör att han är sjuk ofta skall ställas utanundervisning ett stort antal dagar. I själva verket finns det möjlighet för delokala skolstyrelserna att inom ramen för de resurser man har ordnaundervisningen vid de tillfällen när eleverna saknar sin ordinarie lärare. och dess företrädare talar helatiden om att de besparingar vi föreslår är oacceptabla; man skall ha generellabesparingar. Men någonstans måste man faktiskt då betala en sådan besparing.Det blir i så fall fråga om sänkta lärarlöner, höjd undervisningsskyldighet -vilket naturligtvis är ett annat sätt att beskriva samma sak - eller störreklasser. Det finns ingenting annat att välja på. Detta måste man ändå iklartext säga. Man kan alltså inte komma undan detta faktum genom att tala omdet lokala självstyret och den generella besparingen. Jag noterar att det i finns en bred uppslutningkring de förslag som är framlagda. Det finns en insikt om att vi i detekonomiska läge som vi nu befinner oss i inte kan undanta skolområdet frånnödvändiga besparingar. Men det finns en stark, vilja att säkraskolans regelbundna undervisning, så att skolan kan vara en god skola för sinaelever. Jag ser med tillfredsställelse att vi även i den här debatten har fåttbevis på denna breda Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder,m. uppslutningkring den politik som är nödvändig för att vi också skall kunnaerbjuda en skola med en hög kvalitet för våra elever. 47 (); Jag vill instämma i skolministerns anmärkningatt det är dumt att generellt sett beskriva den svenska skolan som enresurssvag skola. Det är inte så. Men jag vill säga att man iblandunder de icke-socialistiska regeringsåren, när vi föreslog minskningar påskolområdet, av socialdemokraternas agerande fick intrycket att katastrofenvar nära. Då hade nog socialdemokraterna gärna beskrivit den svenska skolan somen resurssvag skola. ökar socialdemokraterna inte på resurserna igen, utanman vill göra ytterligare besparingar med utgångspunkt i en nivå som inte är såsärdeles hög. Vi är med på det, eftersom vårt land har ett utomordentligtbekymmersamt ekonomiskt läge. - Jag vill göra det påpekandet. Sedan vill jag gärna fråga om han villkommentera den fråga jag ställde i mitt allra första inlägg om speciallärarnasroll när det gäller vikariefrågan. Jag tror det vore värdefullt om han villegöra det. 48 (); Jag noterade att skolministern inledde sittanförande på ungefär samma sätt som jag gjorde - genom att tala om att vi haren bra skola. Därom är vi då överens. Jag noterade också att skolministern menade att man kan fåtill stånd en bra skola även med något mindre pengar. Första gången vi iriksdagen ställdes inför det resonemanget var det den dåvarande skolministernBritt Mogård som uttryckte tankegången. Jag vill inte påstå att kammarenssocialdemokrater då jublade precis! Men går det tydligen bra att uttryckasig så. Och kanhända är påståendet sant. Jag skallbara återigen ställa två konkreta frågor till . Här föreslås nu att man skall flytta över ansvaret för attavgöra hur undervisningen skall upprätthållas från rektor till skolstyrelse.Det har poängterats även av . Vad händer då om en klass drabbasav upprepad korttidsfrånvaro? Vem beslutar att en åtgärd skall vidtas, ifallskolstyrelsen har sammanträde först ? Den andra frågan är: Omundervisningen måste inställas därför att man inte har lärare - har man dåsamlad skoldag? 49NILS (vpk): Det var många viktiga synpunkter på skolansroll som anförde. Han har utvecklat dem i en tidigareriksdagsdebatt. Jag citerar ur protokollet vad han då betonade: "Regeringenär beredd att på allt sätt hävda skolans kvalitet ; det kan aldrigtillåtas att vi skulle lämna några barn i skolan utanför vår omsorg och våraansträngningar i en sannolikt fåfäng förhoppning att därigenom kunna förbättrakvaliteten för det antal elever som har det lättare för sig. ambitionsnivåmåste alltid vara att nå av eleverna med kunskapen, . De som talar om behovet av kunskap i skolan måstetala för kunskapen åt alla, inte kunskap åt en del." Det tyckerjag är riktiga och viktiga synpunkter. Då som uttalade statsrådet sina förhoppningar när detgäller våra lärare i skolan. Men deras möjligheter att utföra sitt arbeteförsämras ju om man undandrar skolan resurser. Jag har svårt att förstå att deförslag som framlagts av regeringen och som behandlas är ett bra sätt atthävda skolans kvalitet, som har sagt sig vilja göra, eller attnå av eleverna med kunskapen. Jag har svårt att se att deförslagen på något sätt skulle göra det lättare att ge kunskap åt alla. Snedrekrytering, utsortering och utslagning ur skolan äringa okända begrepp. Om skolans resurser minskas på det sätt som harskett och som föreslås kan man befara att de negativa företeelserna kommeratt förstärkas. Det är därför vi känner oro över regeringens förslag. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. Till vill jag säga attspeciallärare naturligtvis är alldeles för dyra som vikarier i skolorna. Till vill jag säga följande. tagit upp det som framhålls i propositionen om en förändring som jag senarekommer att föreslå regeringen, nämligen att skolstyrelsen skall få rätt attutfärda riktlinjer för vikarieinsatser i . Det är något som inteprimärt beror av det nu föreliggande besparingsförslaget. Det är i ställetfråga om en konsekvens av det som föreslogs budgetproposition.Vad som avses är alldeles uppenbart att skolstyrelsen skall ge riktlinjer, intesitta i skolan och diskutera vem som skall undervisa i den klassvars lärare har blivit sjuk. Om undervisningen inställs, kan man då säga att man har ensamlad skoldag? Ja, man kan inte i en beskrivning av vikarieproblemenframställa det som den normala undervisningsformen att lärarna inte är påplats. Lärarna brukar vara på plats och undervisa sina elever. Hur fungerar det egentligen ute i skolorna när någon blirsjuk, så att man får en frånvaro med kort varsel? De som har barn i skolan vetvilka som har kunnat vikariera. Det är fråga om personer som inte alltid harbehörighet, och när de kommer möter de ofta för dem nya elever. Det blir imycket hög utsträckning fråga om ett sätt att uppehålla verksamheten, inte attbedriva en regelbunden och planerad undervisning. Det är viktigt att man hardet perspektivet när man ser till effekterna av förslaget. Vi har valt inriktningen av besparingsförslagen med tankepå att möjligheterna för de lärare som är anställda på de fasta tjänsterna iskolorna att verka inte skall försämras. Barnen behöver ju deras undervisning. Det hade alldeles självfallet varit bättre, om man fulltut hade kunnat ge skolan de resurser som den nu har. Jag har emellertid haftanledning att respektera och acceptera de synpunkter som har framförts förbehovet av en besparing totalt sett också inom skolan. Vi tvingas att varanågot återhållsam- Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. ma i dagför att vi också och i övermorgon skall ha nödvändiga resurser attsätta in i undervisningen för de barn som då går i skolan. Vi har därvid valtatt göra besparingar på sådant som icke drabbar den regelbundna undervisningeni skolan. 51 (); Jag vill tacka skolministern för ett bra svarpå min fråga om speciallärarna. Det besked som skolministern gav kommer attnoteras med stor tillfredsställelse ute i skolorna. 52 (): Som svar på den första frågan, om vem somskall fatta besluten i fortsättningen, rektor eller skolstyrelse, ville BengtGöransson påstå att den förändring som görs innebärande överföring avbeslutanderätten till skolstyrelsen är en konsekvens av Bp 82. Jag bestriderdet, . Tvärtom ger förändringen i skolförordningen rektor dettaansvar - det är en konsekvens av Bp 82. Den andra frågan fick jag inte något svar på. gjorde ett mångordigt inlägg om diverse saker, men fortfarandekvarstår frågan huruvida undervisningen inställs när läraren är sjuk. Vi kan jutänka oss, , en ganska liten skola med bara någon eller någralärare. Det kan där mycket väl inträffa - det har f. ö. inträffat i störreskolor - att man inställer undervisningen därför att läraren är sjuk, skallutföra fackliga uppdrag eller är förhindrad på annat sätt. Min fråga kvarstår,: Kan denna skolenhet anses ha samlad skoldag när det inteförekommer någon undervisning där? Det går att svara ja eller nej på denfrågan. Jag beklagar om tycker att detsvar jag gav på hans fråga om vikarie, inställd undervisning och samlad skoldagvar mångordigt men inte gav något svar. Jag valde att belysa problemet med denutgångspunkten att ställde frågan i relation till det besparingsförslagsom föreligger. Vill han däremot se frågan generellt, är det en annan sak. Det händer alltemellanåt, alldelesoavsett hur mycket pengar man än har, att man kan komma i ett läge där enlärare blir hastigt sjuk, så att man inte kan ge undervisning en viss timme.Det har hänt och kommer att inträffa - hur mycket pengar man änhar och hur många lärare man än har -att läraren inte är tillgänglig vid ettvisst tillfälle. Om vill ha besked om huruvida man bedriverundervisning när undervisning av olika skäl inte kan bedrivas, är naturligtvissvaret att jag inte menar att så är fallet. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter behandlingen av bostadsutskottetsbetänkande 12.) 54TREDJE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debattera trafikutskottetsbetänkande 6 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 55 (): Regeringen har i proposition 1983/84:40aviserat att SJ:s investeringar skall reduceras med 200 milj. kr. Det harföranlett oss från att motionera. Som skäl för det aviserade förslagethar anförts att SJ har genom de olika sysselsättningspaketen fått en hel delpengar, som egentligen skulle utgöra ett förskott till SJ. fattade beslut om enstrukturplan för SJ, som innebar att SJ:s investeringar i reala termer skulleöka under budgetåren 1981/82-1985/86. Detta beslut motiveradesbl. a. med att investeringarna hade eftersatts . Vi vill för vår del konstatera att de av statsrådetaviserade besparingarna på SJ;s verksamhetsområde i realiteten innebär enkrympning av investeringsramen med 300 miljoner, inte som anges ipropositionen med 200 miljoner. Anledningen härtill är att statens andel, 100milj. kr., av kostnaderna under nästa budgetår för avtalet om lokaltågstrafikeni har medräknats i det nettobelopp om 200 milj. kr. som finnsangivet i den nu behandlade propositionen. Under utskottsbehandlingen lyckades vi inte få klarlagthur mycket i de s. k. sysselsättningspaketen avseende investeringar inom SJ,som faktiskt ingår i strukturplanen. Vi ansåg oss därför ha anledning attifrågasätta huruvida en minskning av SJ;s investeringsplan för budgetåret1984/85 med hela 300 milj. kr. inte i realiteten skulle innebära en torpederingav strukturplanen. Vi menar alltså att den här investeringsplanen är avgrundläggande betydelse för SJ :s möjligheteratt hävda sig som ett effektivttransportföretag och att beslutet om 1980 års strukturplan därför måste liggafast. Ett avsteg från planen på det sätt som regeringen nu aviserar befarar vikommer att medföra stora risker för att kvaliteten, kapaciteten och serviceninom SJ försämras. Vidare innebär det att SJ;s möjligheter att rationaliseraverksamheten försämras. Men statens finanser är ju ansträngda, och för att täckadet här behovet på, som vi tror, ca 300 miljoner och därmed säkra SJ:sstrukturplan finner vi det sannolikt erforderligt att på annat sätt ta frammedel. Vi i har därför föreslagit att postverket under nästa budgetårfår göra en extra avskrivning på statskapitalet med motsvarande 300 miljoner.Det skulle innebära en långsiktig förstärkning av postverkets ekonomi. Mot den här bakgrunden yrkar jag bifall tillreservationerna 1 och 2 till trafikutskottets betänkande 1983/84:6. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 56SVEN (vpk): betänkande 1983/84:6 handlarbl. a. om en neddragning av SJ:s investeringsram med netto 200 milj. kr. Om mannu räknar med att också klara den statliga insatsen på 100 milj. kr. enligt detnyligen träffade avtalet öm lokaltrafikens upprustning i ,blir neddragningen ännu högre, nämligen 300 milj. kr. Planerna på neddragning av anslaget framöver motiveras medatt SJ redan fått särskilda anslag, bl. a. när regeringen"rivstartade" och gav vissa extra anslag tillkommunikationsverken. Men dessa extra anslag gjordes inte bara för att bekämpaarbetslösheten, utan det fanns också ett faktiskt eftersläpande behov. Se barapå lokaltrafik, där situationen blivit krisartad på grundav ständiga uppskov innan nu äntligen arbeten tycks komma i gång. Även iGöteborgs- och har man dröjt för länge med åtgärder för att rustaupp lokaltrafiken och tågresurserna. Jag vill nu faktiskt erinra om att den s. k. strukturplansom fastställdes vid riksdag innebar en i reala termer räknatårligen höjd investeringsram . Men såväl vpk somsocialdemokraterna kritiserade då denna investeringsram som otillräcklig föratt motsvara kraven års trafikpolitiska beslut. Vpk för sin delvidhåller fortfarande denna tankegång. När vi från vpk reserverar oss mot planerad neddragning avinvesteringsramen vid SJ, vill vi därmed klart markera att vi ser en lyftningav investeringsprogrammet vid SJ som ett viktigt led i en offensiv utvecklingav såväl industrisektorn som den offentliga sektorn. Vi har i motion 151 konkret nämnt några brådskande ochangelägna investeringsobjekt, t. ex. upprustning för timmer- ochmalmtransporter av de norrländska tvärbanorna ochArvidsjaur-Jörn. Här finns också de eftersläpande behoven på , föratt inte tala om den alltmer besvärande flaskhals som utgörs avÖresundsproblemen. I vår motion tar vi dessutom konkret upp behovet av förnyelseav godsvagnsparken. Det är ett problem för SJ att stora delar av godsvagnsparkenär föråldrad och inte alls motsvarar marknadens krav på moderna, mera anpassadetyper av godsvagnar och lastbärare. Jag såg för resten i ett reportage i entidning att SJ måste göra sig av med mellan 7 000 och 10 000 vagnarsom bara är i vägen för trafiken. Detta illustrerar vagnssituationen vid SJ. Men är det kris vid Ageve i där mantillverkar just godsvagnar. 90 man är där redan varslade för uppsägning. Skallman nu dra ned SJ:s investeringsram i ett läge då det finns betydandeeftersatta behov och arbetslöshet hotar i den sektor som sysslar medatt tillgodose sådana behov? Borde man inte i stället - och det vill jag frågautskottets talesman - satsa på att försöka låta Ageve arbeta med att justförnya och därmed bidra till en marknadsanpassning av SJ:s vagnsutrustning?Ageve har haft vissa exportframgångar, och det gäller för staten attvidmakthålla de inhemska beställningarna och därmed grunden och den kompetenssom möjliggör för Ageve att vara ett exportföretag. Slutligen några ord, herr talman, om de i betänkandetsignalerade förändringarna av och dess finansiering ochdriftsformer. Det är inte helt utan oro vi tagit del av dessa signaler. Vi vetnämligen att det pågår en borgerlig - delvis ideologisktinspirerad - kampanj för privatisering av t. ex. verkstadsrörelser.Man vill att i princip skall förvisas till rollen av linjebärare.Till dessa frågor återkommer vi i samband med behandlingen avbudgetpropositionen. Med det sagda yrkar jag bifall till reservation 1 fogadtill trafikutskottets betänkande 1983/84:6. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 57KURT (): , 1979 fattade i ganska stor enighetbeslut om en ny trafikpolitik. Detta beslut växte fram i trafikutskottet genomett konstruktivt samarbete mellan de politiska partierna. Det var ett bratrafikpolitiskt beslut. Vi har gjort erinringar mot att de borgerliga regeringarnainte fullföljde.de ekonomiska konsekvenserna av beslutet. Det gäller inte minstpå SJ;s område. Därför var riksdagsbeslutet om att lägga fast enstrukturplan för SJ och en långsiktig investeringsplan ett beslut i linje medde krav som socialdemokratin hade framfört . Jag kan nu konstatera att den socialdemokratiskaregeringen till alla delar försökt fullfölja 1979 årstrafikpolitiska beslut, som innebär att järnvägen även skall varastommen i landets trafiknät. Regeringen har gjort och gör stora satsningar inomjärnvägsområdet, allt i enlighet med vårt program. Iinnevarande års budget har SJ brutit tvåmiljardersgränsen i fråga ominvesteringar. Det sker en kraftig upprustning av järnvägsbanor; satsningar påsäkerhetsanordningar men framför allt kraftfulla investeringar i rullandemateriel i form av inköp av lok, personvagnar och godsvagnar. Utöver dennakraftiga satsning i budgeten har emellertid regeringen sedan sitt tillträdehösten 1982 genom ekonomisk-politiska och sysselsättningspolitiska paket satsatytterligare bortemot för investeringar på statensjärnvägars område. De här pengarna har gått till ombyggnader, upprustningar ochnyanskaffning av materiel. Jag tycker det bör understrykas i debatten,att om man sätter de 2,5 miljarder som SJ nu har för investeringar i relationtill SJ;s totala omsättning, som utgör 8 miljarder, finner man attinvesteringsnivån fördetta företag uppgår till i runda tal av det omsattakapitalet. Jag tror inte att det finns ett enda företag till här i landet somhar en investeringsnivå som uppgår till av omsättningen. Det är mot denna bakgrund och mot bakgrund av detidigareläggningar av investeringar som har skett som kommunikationsministern idenna ekonomisk-politiska proposition har kunnat säga att man kan acceptera enneddragning av investeringarna i nästkommande budget med 200 milj. kr. Dettarubbar på intet sätt det beslut om en långsiktig investeringsram för SJ som vihar varit överens om. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. Jag fick en känsla av att nästan ångrade har väckt motion och reserverat sig. Jag tycker det är bra om vi kan se pådessa frågor på ett nyktert och realistiskt sätt, när vi får förslaget ibudgetpropositionen om ungefär en månad. Jag vill också säga att det förslag som har väcktoch reserverat sig för, att göra en extra avskrivning av statskapitalet förpostverket, har vi inte ägnat någon djupare eller mera ingående behandling. Vihar erinrat om att vi får en budgetproposition , och sannoliktfår vi möjlighet att diskutera den frågan i anslutning till denna. Med de här orden vill jag yrka bifall tilltrafikutskottets hemställan och avslag på de båda reservationerna. Men innan jag lämnar talarstolen vill jag något kommenteraden koppling som gjorde mellan denna besparing och den akutaeller aktuella situationen vid vagnverkstad, där man har aviserat en vissinskränkning av personalvolymen. Låt mig för undvikande av missförstånd sägatill att det förslag som vi nu behandlar inte har något somhelst samband med en eventuell neddragning av personalstyrkan vid Ageve. Deplaner som på beställningssidan finns för godsvagnar har inte ändrats ochkommer inte att ändras som en följd av denna minskning i investeringsvolymen. sade att vi har för många järnvägsvagnaroch att de är i vägen. I ett mera långsiktigt perspektiv måste statensjärnvägar bättre anpassa sin vagnmateriel till kundernas behov. Ett stort antalgamla järnvägsvagnar behöver skrotas, men ett stort antal behöver också byggasom och anpassas till kundernas behov. Självfallet kan detta vara en bra ochangelägen uppgift för Ageve. Vi måste också se till att vi får en större effektivitet iSJ:s sätt att utnyttja den rullande materielen. För användesvarje godsvagn var sjunde dag. används motsvarande vagn var tolfte dag. Dettyder på att man bör sträva efter att öka effektiviteten. Med hänsyn till att SJ;s ekonomiska utveckling under desenaste åren inte har varit den som vi har önskat, vilket trafikutskottetenhälligt har gett uttryck för, är detta ett viktigt led i SJ:s arbete att ökasin effektivitet, och därmed också göra sin verksamhet ekonomiskt mer gynnsam.Det är vår förhoppning att de stora underskott och förluster som SJ haft i sinaffärsverksamhet skall förbytas i positiva siffror. Med detta, herr talman, yrkar jag än en gång bifall tillhemställan i trafikutskottets betänkande. 58RUNE (); säger att det är hans ochregeringens ambition att SJ även skall utgöra stommen i det svenskatrafiknätet - och det låter ju betryggande och bra. Men jag ställer mig ändåfrågan hur helhjärtat socialdemokraterna ansluter sig till den linjen, eftersomde så sent som avslog förslag att man skulle ge de huvudmänsom i princip skall överta det ekonomiska ansvaret för de banor som f. n. inte ingår iriksnätet ett driftbidrag.