prot · G709118 · 1983-12-31 00:00:00 — Ni har bitit er fast i de där sakerna. Men diskuterar vijustitieutskottets betänkande nr 21, där ni i en reservation krävt en nyutredning om de här frågorna. Vifår säkerligen tillfälle att diskutera när den harbehandlats i . Vi kommer att få förslag därvidlag, och dåskall vi föra en debatt i frågan. Därvid kan vi kanske också diskuteraorsakerna. BjörnKörlof har sagt att det är skatterna som är orsaken tiU denekonomiska brottsligheten, och delvis håller jag med om det. Men jag vill ändåfråga : Hur mycket skall vi sänka skatten för att noUtaxerare, skattefifflareoch andra skall låta bli att bedriva sin osoUdariska och brottsliga verksamhet? Närvi sedan kommer till skott med rapporter och de förslag somkommer att läggas fram från , kanske vi kan få litet förslagfrån moderata samlingspartiet till hur vi skall kunna avläsa de resultat vitidigare uppnått vad gäller arbetsgivarnas skyldigheter. Jag avser våratidigare beslut om de olika skyldigheter som näringsidkarna har gentemotde anställda beträffande pensioner, sjuklön, semesterersättning osv. Skall ni gnälla på avgifterna till dessa saker fårni också lägga fram förslag till hur man på annat sätt skall klara av att ge deanställda denna trygghet. 61 (): Det är svårt, i , att inte bita sig fast vidEko-kommissionens förslag och rapporter, eftersom det är vad socialdemokraternahänvisar till när det gäller ingripande mot ekonomisk brottsUghet. Debattenmåste med nödvändighet handla om och dess förslag. Låtmig bara ange en synpunkt till. Hur mycket skall man sänka skatterna innan folkupphör att skattefuska, frågar . Jag vet med säkerhet att omskattetrycket är noll finns det inte heller någon skattebrotts-Ughet. Därutöverkan jag inte säga någonting, av det enkla skälet att det inte finns någraforskningsresultat som kan belysa det. Men någonstans på skalan - närskattetrycket utökas över en viss nivå - är det fullt klart att det Så mycket vågar jag säga. Detfinns åtminstone rimliga orsaker att anta, att ju högre skattetrycket är, destostörre risk finns det för att skattebrottsligheten ökar. Men jag har mycketsvårt för att uttala mig om var på skalan detta börjar inträffa. Jaghar också på motsvarande sätt svårt att uttala mig om när man möjligen kannedbringa brottsligheten om man sänker skatten. De som bedriverskattebrottslighet upphör säkert inte med denna bara därför att skattetrycketgår ned en viss bit. Men måste väl hålla med om att det finnsett samband mellan skattetryckets höjd och skattebrottsligheten. Det voremycket intressant att få detta belyst - kanske med Utet internationellautblickar till länder med olika kontroUapparater, olika skattetryck och olikaekonomisk brottslighet. 62 HANS iHelsingborg (s); Jag kan hålla med på en punkt, nämUgen att man inte kanskattefuska då skattetrycket är noll - och det kan man aldrig prata bort pånågot sätt! Men då kan jag också konstatera, att om skattetrycket är noU ärtryggheten också noll. BjörnKörlof talar om internationella utbUckar - men sådana har vi väl gjort litettill mans. Jag är säker på, , att många människor i vår världskulle sätta stort värde på att komma till och betala skatt för att haden trygghet som vi här har byggt upp. Vadsedan gäller detta att vi åberopar arbete, vill jag framhållaatt vi i valrörelsen lovade att vi, så snart vi kom i regeringsställning,skulle åtgärda de olägenheter som finns i samband med den ekonomiskabrottsligheten. Därför tillsatte vi . Den har arbetat underUtet och gjort ett gediget arbete, som vi tänker dra nytta av vidden fortsatta behandlingen av de här frågorna. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1 Utskottets hemställan bifölls. Mom.2 (utredning om ekonomisk brottslighet) Utskottetshemställan bifölls med 205 röster mot 94 för reservationen av m.fl. betänkande 1983/84:23 om utsökningsregisteriag. 63 (): Rubriken på betänkandet, Utsökningsregisteriag, låter förvisso intesärskilt spännande eller engagerande. Men betänkandet, som bygger på en motionfrån mig, behandlar ett ämne som verkligen rör eller borde röra oss alla,nämligen den enskildes personliga integritet i datasamhället. Detfinns bland allmänheten en alltmer utpräglad oro för dataregister av oUka slag.Denna oro är fullt förklarUg med hänsyn till arten och mängden av de uppgifterom oss som finns lagrade i ett otal register. Det lär sålunda finnas mer än 50000 personregister i vårt land. Än mera oroande framstår dock möjligheten attgenom samköming skapa nya register, där en uppgift - hur harmlös den än må varai sig - i det nya sammanhanget kan få en helt annan innebörd och betydelse änden hade från början. Det lär t. ex. finnas 16 olika inkomstbegrepp. Genomsamköming kan den enskilde således oförskyllt få skenet emot sig, med påföljdatt han kan försättas i en situation med omkastad bevisbörda. Ettav de mest närgångna registren som existerar förs för kronofogdemyndighetensexekutiva verksamhet. har nämligen pågått ettarbete med att utforma ett ADB-stöd för kronofogdarnas verksamhet. bedrevs försöksverksamhet med det s. k. REX-systemet inom några av destörsta kronofogdedistrikten. Det symboliska ordet är en förkortning av"redovisningssystem för exekutionsväsendet". Genom riksdagsbeslut imaj 1982 har REX-verksamheten utvidgats till att omfatta samtligakronofogdemyndigheter samt permanentats. Systemet tas i drift under detta år. Anmärkningsvärtnog saknar emellertid den nu riksomfattande verksamheten stöd i särskild lag.Denna avsaknad av lag är från rättsUg synpunkt ytterst allvarUg. Dagensrättslösa tillstånd har haft till följd att allt fler kastar sina bUckar påkronofogdarnas register för att få ta del av dettas innehåll. Registret harredan delvis fått karaktär av ett kreditupplysningsregister. ,som är starkt delaktigt i registret, lär har utarbetat särskilda dataprogramför att kunna möta förväntade beställningar från olika håll. Detta intresse förregistret har i sin tur lett tUl en rättslig konflikt, som verkligen berör denenskilde. Kreditupplysningslagen,som antogs , har till syfte bl. a. att skydda den enskilde frånotUlbörligt intrång i hans personliga integritet. Av denna anledning finns detdärför ett antal regler i lagen av sådan skyddskaraktär. Motsvarandeskyddsregler finns inte för utsökningsregistrets vidkommande, av det skäletatt det ju inte finns någon författningsreglering alls. Mot denna bakgrund ärdet förklarligt att utsökningsregistret kommit att användas för renkreditupplysningsverksamhet, detta som ett rent kringgående av kreditupplysningslagen.Ju mera avslöjande uppgifter, desto bättre från borgenärens synpunkt. Datainspektionenhar med anledning av min motion fattat ett beslut ,varigenom man i avvaktan på en utsökningsregisteriag har förbjudit registretsanvändande för kreditupplysningsverksamhet. Denna ovanliga åtgärd kan inte sessom annat än ett uttryck för datainspektionens starka oro över nuvaranderättslösa tillstånd. Detkrävs sålunda en lag i ämnet, en lag som skall reglera sådana för ossalla medborgare centrala frågor som angår 1. vilka uppgifter som skall få registreras, 2. varifrån uppgifterna skall få hämtas, 3. till vem uppgifterna skall få utlämnas, 4. hur rättelse skall ske av felaktiga uppgifter - bara för att nämna någraav de allra viktigaste frågorna. Utskottet,som instämmer i motionens syfte, har inhämtat att regeringen avser attframlägga den av mig efterlysta lagen . I den mån arbetet härpå harpåskyndats till följd av min motion har jag uppnått syftet med denna. Någotmera finns inte att göra. Jag yrkar därför, frutalman, bifall till utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. 17§ Anslag till kyrkliga ändamål Föredrogs kulturutskottets betänkande 1983/84:14 omanslag till kyrkliga ändamål (prop. 1983/84:100 delvis). Anf.64 FÖRSTE VICE TALMANNEN: I fråga om detta betänkande hålls gemensamöverläggning för samtliga punkter. 65 (); Det råder ingen tvekan om att den nya bibelöversättningen har blivit framgång. NT 81 har gått ut i mycket stora upplagor och blivit enangelägenhet för hela svenska folket. Det fanns också en sådan' målsättningfrån början. I stat-kyrka-beredningeris slutbetänkande framhölls att frågan om en bibelöversättning inte enbart kan ansessom en inomkyrklig angelägenhet. Den är också av allmänkultu-rellt intresse.Det var därför staten fick ett huvudansvar för nyöversättningen av . Kostnadernaför översättningen har anvisats underutbildningsdepartementets kommittéanslag. Det är som haftansvaret för nyöversättningen, alltsedan den utsågs av regeringen har hört till sedan dess.Även sedan kyrkoenheten har flyttat till andra departement har Anslag till kyrkliga ändamål fått stanna underutbildningsdepartementet. På så sätt har man markerat vikten av attkommissionens arbete är av allmänkulturell natur. Man slår också vakt om denvetenskapliga integriteten. Ingen kan beskylla bibelkominissionen för att varaberoende av någon part. I årets budgetproposition föreslås delvis nya rutiner fören verksamhet som fungerar väl. skall flyttas frånutbildnings- tiU . I propositionen saknas motiv för detta,men utskottsmajoriteten anser att det är naturligt att kommissionen förs övertill kyrkoenheten inom . själv ser ingenfördel i detta, och det gör inte heller de kyrkliga organ som yttrat sig ifrågan. Det förelås nu också en förändring när det gällerfinansieringen av arbete. Kyrkofonden skall kopplas in och ivarje fall delvis stå för kostnaderna. är det ju så, att kyrkofonden äravsedd för verksamhet. har, som jag tidigaresagt, en mera aUmänkulturell uppgift. Det har varit en styrka iöversättningsarbetet att detta har kunnat ske med den hittillsvarandefinansieringen. Det sägs visserUgen att kyrkofonden skall kompenseras. Menoklarheten i detta skapar osäkerhet både när det gäller finansieringen iframtiden och i fråga om t. ex. bibelfonden, som ju indirekt berörs av det nyafinansieringssättet. Det finns alltså starka skäl att avslåutskottsmajoritetens förslag när det gäller finansieringen , varför jag yrkar bifall till reservation 4 vidkulturutskottets betänkande nr 14. 66KARL (): skedde en skatteutjämning tiUkyrkliga kommuner dels genom ett statligt skatteutjämningssystem, dels genomatt vissa lönekostnader utjämnades över kyrkofonden. Fr. o. m. 1983 sker skatteutjämningen över kyrkofonden.Ett av skälen till förändringar av skatteutjämningen till kyrkliga kommuner varatt det statliga systemet baserades på bedömningen av de kyrkliga kommunernasekonomiska situation 1973. För att behålla värdet uppräknades bidragen perår. Det innebar att systemet var okänsligt för förändringar iförsamlingarnas och pastoratens skatteunderlagsutveckling, som självklart varitbetydande under de gångna tio åren. Det gäUande skatteutjämningssystemet överkyrkofonden bygger Uksom den kommunala skatteutjämningen på enskattekraftsgaranti. I grundgarantin ingår geografiskt betingade kostnader ochskäl. Garanterad skattekraft i procent av medelskattekraftenvarierar mellan 98 i större delen av landet och upp till 119 längst upp i norr. Finansieringen av skatteutjämningen skedde och sker genomatt kyrkoavgiften höjdes och att de statliga kostnadernaför tidigare skatteutjämning, 88 miljoner, överfördes till kyrkofonden. När nu regeringen föreslår att statliga bidrag tillkyrkofonden skall avvecklas betyder detta attfinansieringen urholkas och skatteutjämningen, som betyder så mycket för mångafattiga församlingar, äventyras. Redaninnevarande år är det svårt att balansera kostnader för utjämningen medintäkterna över kyrkofonden. Försvinner ytterligare nära 90 miljoner blir lägetrent prekärt. Redanhöjningen av kyrkoavgiften med var en fin soUdaritetsförkla-ring frånkyrkans olika församlingar. Kyrkomötet har också sagt att det torde vararimligt att dessa pengar, 88 miljoner, fortfarande utgår tUl kyrkofonden. Detkan vara svårt att över kyrkans utdebitering ytterligare utjämna kostnaderna. Häri är det endast som följer upp denna sin egen men ocksåkyrkomötets uppfattning. Har inte övriga partiers ledamöter i någonkontakt med ledamöterna i kyrkomötet? Eller vågar man säga att de talar med tvåtungor, en i kyrkomötet och en i ? Utskottsmajoritetensmotivering för avslag på partimotion är också ytterst tunn. På trerader - ne j, tre och en halv rad - åberopar man förra årets föratskickningaroch avstyrker motionen. Idetta sammanhang kan erinras om att regeringen nu framlagt en proposition sominnebär att skatteunderlaget från juridiska personer helt skall avräknas tillstaten. Vi kan från instämma i detta, men för kyrkans del betyder deten förändring och ett inkomstbortfall på ca 170 milj. kr. Med den utveckling vinu har kan detta belopp bli betydligt högre . Kompensationenföreslås endast utgå med 85 miljoner, alltså . Det bUr ytterligare etthårt slag för de små församUngarna och deras arbete och förutsättningar. Med det sagda, fru talman,yrkar jag bifall till reservation 3. Närdet gäller medelsanvisningen till trossamfund menar vi att maninte tagit hänsyn till den förändring i utbetalningsperiodiseringen som innebärränteförluster för trossamfunden. Vi menar att det är angeläget att man påtilläggsstat kommer med förslag om kompensation för de uteblivnaränteinkomsterna. Dettidigare utgående ordinarie anslaget till anskaffande av lokaler förtrossamfund har dragits ned ganska väsentligt. Skälet härtill är de extrapengar som betalades ut till följd av arbetsmarknadspolitiska bedömningar. Vimenar från reservanternas sida att det är orimligt att göra en sådanneddragning av de årliga bidragen, då det försvårar planeringen. I alla deområden där man inte kan åberopa sysselsättningsskäl uppstår självfallet mycketbetydande bekymmer. Vi föreslår därför att det tidigare årliga anslaget räknasupp . Med detta ber jag att fåyrka bifall också till reservationerna 1, 2 och 4. 67 (); har det varit en osedvanligt oskicklig hantering av kyrkofrågorna.Jag förstår att kyrkoministern föredrar att hålla sig borta frånkammaren. Regeringenhar behandlat anslagen till de fria trossamfunden på annat sätt än anslagentill andra folkrörelser. Jag tänker då särskiU på kompensationen förränteförlusterna till följd av de ändrade utbetalningsreglerna. Anslag till kyrkliga ändamål Företrädare för departementet en utfrågning inför utskottet erkänt att detta var en "miss" ibudgethanteringen och att man skall bättra sig . Priset betalasdock av trossamfunden. Det är obegripligt att man i departementet kan"missa" ett så elementärt krav som detta. Jag yrkarbifall tUl reservation 1. Regeringen har också lyckats göra en kraftig nedskärningav bidraget till kyrkobyggnation. var det , 6 500 000kr. Nedskärningen motiveras med det extra statsbidrag som tillkom avsysselsättningsskäl och som bara gällde vissa län. Det är naturligtvisorimligt att - utan förvarning - dra ned anslaget så kraftigt. De som hadeförväntat sig att kunna sätta i gång kyrkobyggen kaninte göra det. till trossamfund har i enskrivelse till utskottet, rik på slagkraftiga argument, protesterat häftigt.Särskilt pekar nämnden på konsekvenserna för invandrarnas trossamfund, som oftaarbetar i områden som inte prioriteras ur sysselsättningssynpunkt. ledamöter kan förhindra att dessa negativakonsekvenser uppkommer genom att rösta på reservation 2, som jag härmed yrkarbifall till. Mestolycklig är dock hanteringen av . På några undanstoppade rader i bilagatill budgetpropositionen antyds att skall flyttas frånutbildningsdepartementet till . Det må väl vara att den nyaledningen i inte kan ta hand om en sådan härangelägenhet, men värre är att det sägs att hälften av kostnadernaför skall belasta kyrkofonden. Kostnaderna beräknas för denåterstående tioårsperioden bli minst 15 milj. kr. I detta sammanhang antydsockså att kyrkofonden skall få ersättning i form av royaltyintäkter i sambandmed utgivningen av . Mot dettaförslag finns många invändningar. Bibelöversättningen är en aUmänkulturell och ekumeniskangelägenhet, inte en fråga för , till vilken ju kyrkofonden ärknuten. har dessutom, , enhälligtgodkänt ett avtal mellan staten å den ena sidan och ,, och å den andra. Detta avtal reglerar utgivningen av bådeNya testamentet och . vUl regeringen riva upp avtalet. Men vad är det somsäger att de andra parterna är beredda att acceptera de villkor som regeringenensidigt vill fastställa? Ett av problemen i samband med tillkomsten av detta avtalvar att det inte råder någon säkerhet om upphovsrätten till texten. Mångahävdar att den var fri, eftersom utgivningen skett genom ett statligtutredningsbetänkande. Man skulle aUtså kunna tänka sig en situation där man gerut översättningen utan att vara bunden tUl något avtal. Det avtal som det härär fråga om tillkom efter långvariga förhandUngar, där man i godo gjorde uppmed utgångspunkt från att maninte tvistade om huruvida upphovsrätt förelåg eller ej. Viden hearing inför kulturatskottet sökte företrädare för departementet hittaprincipiella skäl för både byte av departement och byte av finansieringsmetod.Det blev en något ansträngd övning. Detta är en besparingsåtgärd, somfinansdepartementets skickliga handläggare har lurat på aningslösa ochtroskyldiga företrädare för . Förändringenoch besparingarna föreslås utan att någon kontakt har förevarit - eller med , eller med , som närmast berörs av kyrkofonden. Jag yrkar alltså bifalltiU reservation nr 4. händelse, fra talman, fick jag just mitt exemplar av den senasteutgåvan av . Det vore synd att sluta mittinlägg utan att citera några rader ur denna förträffliga skrift, som jag tyckeratt staten kan ha råd att betala även . Ur den apokryfiska skriftenSalomos vishet: Strålande och oförgängligär visheten. Hon är lätt att se för demsom älskar henne, man finner henne om manbara vUl söka. 68 (): När det gäller kulturatskottets betänkande 1983/84:14 vill jag förstyrka avslag på samtliga motioner och reservationer i betänkandet samt yrkabifall till utskottets hemställan i dess helhet. När det gäller meningsmotsättningarnaskall jag behandla dem i tur och ordning. I en skrivelse som kommit in från samarbets nämnden - den nämnd där det finns representanter från alla samfund eller grupper som är anslutna till eller samarbetar med frikyrkoråd - påpekas att när det gäller statsbidrag har trossamfunden behandlats annor lunda än idrottsrörelsen, ungdomsorganisationerna och bildningsförbunden. Skillnaden består i att de sistnämnda organisationerna har fått större kompensation för ränteförluster till följd av ändrade utbetalningsratiner. Regeringen avser att inför budgetarbetet för /86 samordna prövningen av frågan, så att samma principer skall gälla för alla folkrörelser. Utskottet understryker vikten av att så sker. Utskottettillstyrker emellertid den föreslagna medelsanvisningen på 33,85 milj. kr.,eftersom budgetsituationen inte ger utrymme för ytterligare medelstillskott. Bidragtill anskaffande av lokaler för trossamfund. Till religiös verksam het utgår särskilt lokalbidrag. Detta bidrag gäller för anordnande av lokal genom nybyggnad, ombyggnad eller köp, genomgripande upprastning av befintlig lokal samt anskaffande av inventarier i samband med anordnande av lokal. Lokalbidraget prövas av samarbetsnämnden. Det maximala beloppet är av skäliga kostnader, dock högst . för varje församling. För /83 har endast kunnat beviljas av maximala bidrag. 5Riksdagensprotokoll 1983/84:118-121 anvisade på regeringensförslag ytterUgare 13 milj. kr. för anskaffande av lokaler för trossamfund i deav arbetslöshet hårdast drabbade länen. Därav avsåg 2 milj. kr. bidrag tillhandikappanpassning av lokaler för trossamfund i samma län. Närdet gäller utvecklingen har samarbetsnämnden i enskrivelse visat att lokalbidragets och ansökningsvolymen har utvecklats påföljande sätt; /80 till 1982/83 var antalet ansökningar 87,97, 85 och88. Variationen i anslagets storlek var mellan 10,8 och 11,15 milj. /84 ökade antalet till 126 och summan till 22,45 milj. kr.,vilket till största delen berodde på de prioriterade länen. Dettaär naturligtvis ingen normal, återkommande utveckUng. Fördet första: Planeringen för alla berörda blir utomordentligt nyckfull, om extrasysselsättningsinsatser av det slag som beviljades 1983/84 tas tUl intäkt förkraftiga reduceringar av det ordinarie anslaget. Fördet andra: Om sysselsättningspolitiska skäl skall få en avgörande inverkan pålokalbidragets storlek, kommer stora orättvisor att uppstå beroende på i vilketlän församlingen eller församlingarna hör hemma. Fördet tredje: Skillnaderna i bidragsvillkoren jämfört med allmännasamlingslokaler kommer att öka. Förnästa budgetår föreslår regeringen en väsentlig nedskärning avmedelsanvisningen under anslaget, till stor del på grund av de genom det extraanslaget tidigarelagda byggnadsarbetena. Utskottetvill här understryka vad som anförts i samarbetsnämndens skrivelse omstatsbidrag - att en nedskärning av det ordinarie anslaget kan medföranackdelar för finansieringen av projekt som är belägna i ickeprioriterade länoch som därmed inte kan erhålla sysselsättningsmedel. Utskottet utgår därförfrån att regeringen vid sina överväganden rörande statsbudgeten för budgetåret1985/86 prövar de synpunkter har anfört. Härskulle man kunna lägga tiU ett uttalande av civilministern i början av det häråret. Om det bUr aktuellt med ytterligare åtgärder, sade civilministern ijanuari, för att stimulera sysselsättningen - och mycket talar självfallet fördet - bör även då övervägas extra bidrag till lokaler för trossamfund. Detskriver inte regeringen i en budgetproposition, vilken framläggs i kärvabudgettider, om det inte finns allvarliga avsikter bakom uttalandet. Jag troratt vi har snara besked att vänta inom detta område. 3.Bidrag till kyrkofonden på grund av indragna skatteutjämningsmedel. Här kan mankort och gott hänvisa till förra årets proposition och vad som beslutades av riksdagen.Man sade att för bör bidrag utgå med samma belopp som förandra , dvs. med 44 milj. kr. Kyrkomötet har yttrat att oförändratbelopp bör utgå t. v. och att frågan om minskning eller slopande av anslagetbör tas upp på nytt när strukturutredningens arbete slutförts - och det harinte slutförts . Utskottetställer sig bakom detta förslag, som inte är någon sensation utan alltså harvarit klarlagt . Så till den sista punkten i dettabetänkande, som gäller . Jag vill först beröra frågan omtillhörigheten. Reservanternatycker att det är märkligt att utredningen flyttas från utbildnings- tiUcivildepartementet. En liten bakgrund; tillkallades den 1december 1972 av kyrkoministern . Kommissionen tillhördekyrkoenheten inom , tills enheten flyttadestill kommundepartementet. Utskottet finner det nu självklart förs tillbaka till kyrkoenheten, som ingår icivildepartementet. Slutligennågra ord om finansieringen. Vi kan lugnt säga att översättningen av Bibelnriktar sig till åtminstone tre olika intresseområden, nämligen detallmänkulturella området, självfallet och lika självfallet deandra kristna trossamfunden. Medlen för täckande av bibelkommissionenskostnader förskotterades av kyrkofonden. Enligt ett riksdagsbeslutvåren delas kostnaderna för arbete meUan kyrkofondenoch staten. borde veta att så har skett. Utskottet finner det naturligt att kyrkofonden även i fortsättningen ärmed och delar på kostnaderna för bibelöversättningen, som gällerGamla testamentet. Anf.69 (): Jag vill bara konstatera att detnuvarande systemet har visat sig att fungera mycket bra, både när det gällerdepartementstillhörighet och när det gäller finansieringssättet. föreslårregeringen och utskottsmajoriteten att kommissionen skall byta departement ochfinansiering. Detta har skett utan att man haft kontakt med berörda parter, iförsta hand med men även med och . Då vill jag fråga , som är representant förutskottsmajoriteten här: Vad är det för fel på det nuvarande systemet, och påvilket sätt blir det bättre sedan bytt departement ochfinansieringssätt? 70 (); hänvisade till riksdagsbeslut när hanförsökte förklara utskottsmajoritetens motivering till avslag på centernspartimotion i frågan.