prot · G709129 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:129 Förhandlingarnaleddes till en början av andre vice talmannen. 13 § Telekommunikationer m. m. Föredrogs trafikutskottetsbetänkande /84:16 om telekommunikationer m. m. 1983/84:100 delvis). 91 (): I en motion till 1982/, nr1927, framhöll vi från moderat sida att är ett av mestlönsamma företag. Möjligheterna att finansiera de egna investeringarna viaextern finansiering är därför göda. Det är med tillfredsställelse man kan nötera attregeringen i årets budgetproposition föreslår att investeringarskall finansieras via Telefinans i stället för via . Detminskar belastningen på statsbudgeten. Regeringens förslag pekar i rättriktning, men måste sägas att förslaget är en kompromissmellan det hittillsvarande systemet och de systemförändringar vi moderaterföreslagit för de affärsverk som lyder under . Affärsverkens uppbyggnad och verksamhet dras med bristersom utgör allvarliga hinder för verksamheten. Myndighetsutövning blandas medaffärsverksamhet. Institutionella hinder gör att affärsverkens styrelser ochledningar har svårt att bedriva verksamheten så rationellt som annars kundevara fallet. För att man skall komma till rätta med dessa brister krävsatt affärsverkens affärsdrivande verksamhet i enlighet med 1973 årsaffärsverksutrednings principuttalande byter företagsform och ombildas tillaktiebolag. Det borde vara naturligt att då börja med . T, v. tillstyrker vi från moderat sida i huvudsakregeringens förslag till hur skall finansieras och styras. Ett stegtas, som sagt, i rätt riktning, ett steg som dessutom kommer att underlättagenomförandet av våra förslag. Vi har dock erinringar mot de soliditets- ochräntäbilitetsmål som föreslås. 8 protokoll 1983/84:128-129 Telekommunikationer m. m. Soliditetsmålet anges i budgetpropositionen till mellan 75och . Det är svårt att se några vägandeskäl för att skall ha en jämfört med andra företag så oerhört högsoliditet. Ett lägre soliditetsmål skulle utöka lånemöjligheterna. Vi är också tveksamma fill nivån på räntabilitetsmålet, ca9%. Många tecken tyder på att inflationen till följd av regeringens släpphäntaekonomiska politik ånyo tar fart. Finansministern medger i den revideradefinansplanen att regeringens tidigare inflationsmål torde vara omöjligt attnå. Han säger att kostnadsökningen kan komma att ligga avsevärt över de nivåersom är förenliga med detta inflationsmål. I reservation 1 har vi moderater föreslagit attteleverkets räntabilitetsmål för den kommande treårsperioden sätts enprocentenhet högre än vad regeringen föreslår. Jag yrkar bifall till dennareservation. Frågan om monopol har debatterats i kammarenflera gånger tidigare. Vi moderater, liksom folkparfiet, intar den ståndpunktenatt den pågående inskränkningen av monopolet sker i alltför långsam takt. Dentekniska utvecklingen på teleområdet går så snabbt att jag är övertygadom att flertalet av nuvarande monopol inte kan behållas särskilt . Detfinns då anledning att se positivt på utvecklingen - och även att skynda påden. är tillräckligt starkt för att kunna bliframgångsrikt på konkurrerande marknader. Regeringens räddhåga ärsvårbegriplig. Jag yrkar bifall till reservation nr 4. Slutligen,herr talman, några ord om , . har beslutat att skall överföras tillbolagsform . Regeringen beslöt atttillsätta en förhandlingsman som skall utreda förutsättningarna för samarbetetmellan och LM . Med den rnotiveringen förhalar nu regeringenförberedandet av en effektuering av beslut att överföra tillbolagsform . I regeringsbeslutet står det attförhandlingsmannens arbete skall bedrivas skyndsamt och att resultatet avarbetet skall redovisas . I budgetpropositionen anges att en förhandlingsman hartillkallats, men när jag ställde en fråga tillkommunikationsministern framgick det att detta var en oriktig uppgift.Kommunikationsministern sade i den frågedebatten: "Någon förhandlingsman har ännu inte tillkallats. Närdetta skett kommer regeringen att besluta om en ny tidsplan för arbetet. I denmån resultatet av förhandlingsmannens arbete bör föranleda åtgärder som fordrarriksdagens ställningstagande, kommer regeringen på vanligt sätt att redovisadem i en proposition." Detta, herr talman, är en klar fingervisning om attregeringen ytterligare kommer att förhala överförandet av till bolagsform.Vi får väl se när regeringen lägger fram en proposition. Televerketsjälvt har föreslagit att överförande till bolagsform skall Dethar vi från moderat sida ansett vara rimligt. Den ståndpunkten har också och folkparfiet intagit. Jag vill mot denna bakgrund yrka bifall till den gemensamma borgerliga reservafionen nr 5. , Anf.92 (): Först några ord om den finansiella styrningen av . Vi menaratt det föreslagna systemet att skall ta ställning fill allmäntformulerade målsättningar i de rullande treårsplanerna inte är fill fyllest. Vikräver att större investeringar, liksom tidigare, skall underställas riksdagoch regering. Det är det enda sättet för att få en klar bild avteleverkets inriktning på investeringarna - och även i viss mån av lokaliseringenav dessa investeringar. Jag nöjer mig med det jag nu har sagt och yrkar bifalltill reservation nr 2. Vihar också behandlat frågan om ett nytt statskapital. I viss mån sammanfallermoderaternas bedömning, såsom här har framställt den, med vår,även om vi har dragit något annorlunda slutsatser. Vi har ansett att denkonsolideringsfond som så snabbt byggs upp i inte erfordras för attvidmakthålla en rimlig soliditet. Den konsolideringsfonden hade 1982/83 755milj. kr.,Innevarande budgetår beräknar man att det skall finnas ungefär 775milj. i den, alltså i stort sett oförändrat. Men till 1984/85 skall denförstärkas med hela 340 milj. kr., kommande budgetår med 427 miljoner och dettredje året med 516 miljoner. Vi anser inte en så kraftig fillväxt avkonsolideringsfonden berättigad. Mot den bakgrunden har vi ansett attteleverket borde kunna leverera in ytterligare 200 milj. kr., utöver vadregeringen har föreslagit. Utskottetavstyrker vårt yrkande, men dråpligt nog har det blivit på det sättet attförsvarsöverenskommelsen har gjort att man kräver inleverans från av100 milj .kr. - med andra motiv än dem vi har anfört. Men också dennainleverans av 100 milj. kr. rnåste i stort sett gå ut över konsoUderings-fonden- såvida man inte skall ge sig på att höja taxor, vilket jag inte tycker ärlämpligt i den situation som är för handen. Tillsist vill jag säga några ord orn överförande till bolagsform. Vi ärmedvetna om att det ger ledning en del huvudvärk att man har vissaanställda inom Metall och andra inom statstjänarkartellen och att dessa grupperhar helt olika lönevillkor rn. Men skall man bibehålla konkurrenskraftenmåste det ske genom att man bedriver sin verksamhet i samma form somkonkurrensföretagen - m. fl. Riksdagenhar fattat beslut om att överföra till bolagsform, och harredan påpekat att för sin del anser att det bör ske i år.Jag inskränker mig därför till att säga att vi också ställer upp bakom kravetatt utan fördröjning skall ombildas till bolag. Därmed yrkar jag bifallfill reservationerna 3 och 5. Telekommunikationer m. m. 93 (): Det finns ingen anledning att nu motsätta sigen utflyttning av affärsverkens investeringar från statsbudgeten. Men det finnsskäl att se över olika finansieringsformer för att finna vilka former som i deskilda fallen kan vara mest ändamålsenliga och bäst lämpade för de olika affärsverken.En sådan översyn bör påbörjas. har rykte om sig att vara landets mestvinstgivande företag. Det är bra att inte alla statHga verksamheter är tillbelastning för samhällsekonomin. Men eftersom fortfarande tillstörsta delen är ett monopolföretag, är det svårt att avgöra omkonkurfensdelen drar nytta av monopoldelen i företaget. I en marknadsekonomi skall konkurrens och mångfaldstimuleras och monopol och konkurrensinskränkningar motverkas. beslöt 1982 på förslag av mittenregeringen om enny konkurrenslag, som innebar en effektivisering av samhällets insatser motskadliga konkurrensbegränsningar. infördes fusionskontroll, som gersamhället möjlighet att ingripa mot företagsförvärv som leder till marknadsdominansoch begränsning av konkurrensen. är ett statligt affärsdrivande verk med monopolpå telenätet och flertalet teletjänster i . har 1980 beslutatom en uppluckring av monopolet i takt med att den tekniska utvecklingenmöjliggjort detta. Den tekniska utvecklingen har lett till att tidigare skälför monopol i flertalet fall bortfallit. På ett område som delvis beröryttrandefriheten är monopol dessutom speciellt olämpligt. har släppt monopoletpå flera områden. Det är positivt. stärks skälen för attriksdagen nu bör ta den principiella ståndpunkten att fri konkurrens bör rådaför allt telematerial som pluggas in på telenätet. I och med att släpper monopolet på allt flerområden förvandlas en allt större del av verket från en myndighet medmyndighetsfunktioner till ett företag som verkar i konkurrens på en marknad.Det blir allt svårare att konstatera om konkurrensdelen drar nytta avmonopoldelen eller inte. När konkurrensen ökat, ökar också behovet av attteleverkets myndighetsfunk-fioner klart avskiljs från det konkurrerandeteleföretaget. T. ex. har importeratknapptelefoner, för att konkurrera på den fria marknad som i strid motmonopolet växt fram för att fillgodose konsumentbehovet. I och med denna importbortfaller merparten av televerksledningens argument om att ett upphävande avmonopolet skulle få allvarUga sysselsättningseffekter. Självfallet är detfrämsta hotet mot sysselsättningen, att verket på grund av monopolet blir såskyddat att man inte förmår att tillgodose konsumenternas krav. har fillsammans med andra-folkpartister i enmotion till årets , nr 1088, tagit upp bl. a. monopolställning.Vi har i en m- och fp-reservation till utskottets betänkande nr 16 uttalat vårtstöd för de synpunkter som förts fram i motionen. Jag vill yrka bifall tillreservafion nr 4. Våren1982 fattade regering och riksdag beslut beträffande , innebä- Nr 129rande att skulle bli bolag . , efter Onsdaeen d regeringsskiftet, ändrades detta beslut, och i ställetfick i uppdrag 2 anril 1Q84 att närmare utreda fråganom bolagsbildande. på regeringensuppdrag redovisat sin bedömning av framtida Telekommi iknkonkurrenssituation och konsekvenserna i olika avseenden av om blir bolageller inte. Efter denna utredning har verket föreslagit att överförs fillbolag . I olika mofioner från de tre icke-socialistiskapartierna har frågan om bolagsbildning fått stöd. Trotsställningstagande för bolagsbildning har utskottets majoritet snällt fogatsig i departementschefens förslag, som i realiteten tydligen innebär att denverksamhet som bedriver, i nu rådande majoritetsläge i , inteskall överföras till bolagsform - detta trots att självt funnit attdenna verksamhetsform skulle vara till gagn för både verkets egna anställda, deanställda i Teh och verksamheten. I reservafion nr 5 har folkparfi-, center- och moderafledamö-ternaunderstrukit den uppfattning som framförs i motionerna 414,2491 och 2509, attTeli utan ytterligare fördröjning ombildas fill bolag. Jag ber att få yrkabifall även fill denna reservation. 94 (): Televerketsuppgift är att tillgodose samhällets och enskildas behov avtelekommunikationer. Verksamheten beräknas innevarande budgetår omsluta ca 13miljarder. Man kan med fog påstå att det svenska är ett välskött ocheffektivt teleföretag. Ibudgetpropositionen föreslås en ny form för behandling av televerketsinvesteringar och övriga verksamhet. fattade beslutför del som syftade till en friare finansiell situation för verket.Då beslöts om bildandet av som holdingbolag för verkets bolagssektor.Televerket fick vidare genom en rörlig kredit - i förbättrademöjligheter att finansiera vissa abonnentutrustningar. Sammaår, 1980, godkände vidare en preciserad avgränsning av televerketsmonopolområde. Därefter har regering och riksdag vidtagit ytterligare åtgärderför att successivt anpassa televerksamheten fill de nya tekniska ochmarknadsmässiga förutsättningarna. Jag vill här endast erinra om tillskapandetav . /84 uppgår investeringar till ca 4 600 milj. kr. Avdenna investeringsvolym redovisas endast en begränsad del, nämligen 2 800 milj.kr., över statsbudgeten. I propositionen anför kommunikationsministern att detnumera är andra frågor på teleområdet som är av politiskt intresse än denårliga volymen av en begränsad del av investeringar. Motdenna bakgrund föreslås att den nuvarande bindningen fill statsbud geten av investeringar i teleanläggningar skall upphöra och det gamla statskapitalet göras om till ett amorteringsfritt lån. Samfidigt föreslås att 117 o. m. /85 får tillgodose sitt kapitalbehov via lån på den öppnakreditmarknaden. Denna del av förslaget i budgetpropositionen har redanbehandlats av finansutskottet, och beslutade attbemyndiga regeringen att för verksamhet ta upp lån på den allmännakreditmarknaden. Genomdetta nya system kan minska sina finansieringskostnader och få enrationell hantering av sina finansieringsfrågor. Ett enhetligtfinansieringssystem för alla abonnentutrustningar tillskapas också genombudgetpropositionens förslag. Utskottetsmajoritet tillstyrker den form för finansiell styrning av somföreslås i budgetpropositionen. Endast ställer sig avvisande. Ireservafion 2 anförs från centerparfiets sida att man vill bibehålla dennuvarande ordningen, innebärande att skall ta ställning till enmindre del av investeringsvolym . Man motsätter sig ocksåden föreslagna finansiella styrningen. Ioch med att kommer att redovisa sina treårsplaner får enligtmitt förmenande en betydligt bättre förutsättning att styratelepolitiken. Genom det föreslagna systemet får regering och riksdag enväsentligt bättre översikt över hela investeringsprogrammet och därmed störremöjligheter att lägga fast de politiska målen för . Och det är jumålen för verksamhet som är det viktigaste, inte medlen. Med detta, herr talman,vill jag yrka avslag på centerreservation nr2. Moderatasamlingspartiet accepterar i stora delar den föreslagna förändringen när detgäller ställningstagandet till investeringsplaner, och manaccepterar också den finansiella styrning som föreslås. Däremot ansermoderaterna i reservation nr 1 att det uppställda soliditetskravet är för högt.Vi i majoriteten anser att en rimlig avvägning har gjorts i fråga omräntabihtets- och sohditetstak. Utgångspunkten för det uppställda räntabilitetstaletär att den reala avkastningen på det egna kapitalet skall uppgå till . Detkan ju inte anses vara något ohemult krav. Visserligenkan man alltid diskutera inflationstakten, men vi har från majoritetens sidaaccepterat de förutsättningar som departementschefen utgått från i sittförslag. Jag yrkar därför, herr talman, avslag på reservation 1. Centernkräver i en mofion att skall inleverera ytterligare 200 milj. kr.utöver vad som föreslås i budgetpropositionen. Detta krav har följt uppi en reservation. Utskottsmajoriteten har alltså avvisat krav. Jagvill hävda att detta centerkrav vilar på ett missförstånd. Statens krav påöverskott baseras nämligen på det statskapital som bildas genom att vissa avteleverkets fastigheter uppvärderäs med 1 760 milj. kr. och att den ränta somstaten normalt tar ut skall gälla - räntesatsen bör vara statens avkastningsränta. Omcentern menar allvar med kravet i sin motion, vilket man har följt upp ireservation 3, innebär det att man anser att den uppvärdering av televerketsfastigheter som lett till att detta statskapital bildats inte är gjord på ettriktigt sätt. Om man skall föra fram kravet på ytterligare inleverans på 200milj. hade det varitnaturligt att då också hade uppvärderat statskapitalet, eftersomdet är storleken på statskapitalet som utgör basen för det avkastningskrav somstaten ställer. Jag yrkar alltså avslag på reservation 3. Jagvill också erinra om att utskottet i detta sammanhang har tagit ett inifiativ,som ett resultat av partiledaröverläggningar, om finansieringen avförsvarsutgifterna. Utskottet har alltså accepterat resultatet av partiledaröverläggningarna,nämligen att 100 milj. kr. skall inlevereras tillstatskassan, utöver det avkastningskrav som jag har talat om. Jag villundeistryka att - i fråga om detta är utskottet enigt - detta är en åtgärd sominte innebär någon ändrad syn på affärsverkens roll och uppgifter utan endastär motiverad av de speciella finansieringsbehov som föreligger. Det är,säger utskottet enhälligt, alltjämt angeläget att verksamheten och därmedteleabonnenterna inte belastas med kostnader som verket självt inte kan påverkaeller förutse. Ianslutning till budgetpropositionen har man från moderat håll krävt attmonopolavgränsningen skall förändras. Den monopolavgränsning som ligger tillgrund vilar på ett riksdagsbeslut efter ett förslag från dåvarandekommunikationsministern, nuvarande moderatledaren, . Vi har frånsocialdemokraUns sida sagt att det innebar en hygglig avgränsning avteleverkets monopol. Visserligensker en snabb teknisk utveckling, och det finns anledning att med hänsyn tilldenna tekniska utveckhng göra förändringar när det gäller monopolavgränsningen,och så har också skett . Men vi tycker att den avgränsning som nuföreligger i stort sett är bra, och vi finner ingen anledning att inta någonannan ståndpunkt. gäller att monopolavgränsningen kan behövaanpassas fill den tekniska utveckUngen och till de nya tjänster som kommer attintroduceras på teleområdet. Men låt mig i det här sammanhanget, herr talman,eftersom monopolavgränsning så ofta är föremål för diskussion imoderata kretsar, slå fast att det är väldigt viktigt att vi värnar omteleverket och dess monopol. Frågan om en uppluckring av monopolområdet när detgäller telefoner eller andra tunga och viktiga delar skall inte avgöras avteleverket utan av statsmakterna, dvs. regering och riksdag. Jagvill också säga några ord om överförande till bolagsform. I motioner frånde tre borgerliga partierna har man krävt och yrkat att överförs tillbolagsform . Det innebär en tidigareläggning jämfört medgällande riksdagsbeslut. I budgetproposifionen har kommunikationsministernredovisat att regeringen anser att förutsättningarna för det fortsattasamarbetet mellan och främst bör klarläggas av ensärskild förhandlingsman. Denna förhandhngsman bör överväga på vilka områdenömsesidiga fördelar kan uppnås genom ett samarbete. Pågrund av olyckliga omständigheter - jag skall inte upprepa den debatt sommoderaternas företrädare hade med kommunikafionsministern här i kammaren förnågra veckor sedan - har tillsättningen av denna förhandlingsman kommit attförsenas. Men för oss socialdemokrater är det vikfigt att man Nr 129 innan den organisatoriskaförändringen av genomförs, och eventu- Onsdaeenden "* överförs till bolagsform,har garantier för att det utvecklingsarbete och 25 anril1984 marknadsföringsarbete som i dagbedrivs inom affärsverks- ram också kan tillgodoses . Det finns anledning att noga Telekommunika- undersöka hur det fortsattasamarbetet mellan och svensk tioner in rn teleindustri skall se ut innan man tar ställning till en förändring av Vi tar med knusende ro den anklagelse som de borgerligapartierna ger uttryck för i sina motioner och i sin reservation, att vi skullevilja förhala denna bolagsbildning. Socialdemokratin är inte främmande för enbolagsbildning, men socialdemokratin vill när det gäller framtid ha garantierför att får del av utvecklingsarbetet. För oss är det viktigare att vi kanslå vakt om och om den sysselsättning som garanterar än att vikommer fram till några principiella ståndpunkter när det gäller under vilkaformerTelis verksamhet skall bedrivas. Med detta, herr talman, ber jag att fåyrka bifall fill trafikutskottets hemställan på alla punkter i betänkande nr16. 95 () replik: Angående räntabilitetsmålet för televerketpåpekade att den reala avkastningen skall vara . Jag harsvårt att frigöra mig från tanken att om trafikutskottet hade väntat med attbehandla televerksfrågorna till dess att utskottet tagit del av detfinansministern säger i den reviderade finansplanen och av hans pessimismangående inflationen, kanske t. o. m. trafikutskottet hade bifallit detmoderata förslaget om ett högre räntabilitetsmål. Det är riktigt, som påpekade, att dennuvarande principen för monopolavgränsningen tillkom under tidsom kommunikationsminister. Men man skall ha klart för sig att när det gälleratt anpassa monopolavgränsningen efter den tekniska utvecklingen har televerkethela fiden spjärnat emot. Man kan se det på flera olika områden, exempelvis närdet gäller mobiltelefonerna. Företrädare för har själva medgivit attkonkurrensen från andra mobiltelefonföretag, vilkas verksamhet mednära nog alla medel försökt förhindra, har varit stimulerande för televerketoch inneburit snabbare uppbyggnad av mobiltelefonsystem i än vad somannars hade varit fallet. Det illustrerar att det även för vorenyttigt med en snabbare avveckling av monopolavgränsningen. Men jag är fullständigt lugn på den här punkten, herrtalman. Tiden arbetar för oss som vill få bort så mycket som möjligt avteleverkets monopol. Den tekniska utvecklingen går därhän. Slutligen vill jag säga något om . När man talar medanställda på finner man att de är mycket bekymrade över den dåliga stämningen på . Folk är trötta på osäkerheten, de vill ha beslut. En replik som jag hörde äratt bättre sätt att mala sönder ett företag kan man knappast hitta än det sätt varpå man förhalar beslutet om bolagsbildning. Jag har även från 120 anställda på fått den klarauppfattningen att framtida samarbete medEricssonkoncernen inte på något sätt behöver påverka bolagsbildningen. Menrisken med den nuvarande förhalningspolifiken, herr talman, är att så småningomfinns det inget över huvud taget att överföra i bolagsform. 96 () replik: För det första gäller det frågan om styrningen av investeringsverksamheteni . Vi menar att eftersom är ett monopolföretag - och vihar till skillnad från och accepterat att monopoletmåste vara relafivt omfattande - är det också väsenfligt att kan fåinsyn i hur detta monopol sköts och hur de investeringar som görs är avyägda.När man ser på den treårsplan som föreligger, finner man inga detaljer ominvesteringar utan bara ett belopp att ta ställning fill. Det kan inte varatillfredsställande. Man har alltså ingen möjhghet att kommentera, om man villha en förändrad investeringsinriktning i ett eller annat avseende. Fördet andra: När det gäller frågan om de 200 miljonerna skall jag gärna erkännaatt vi umgicks med funderingar på att höja stamkapitalet. Utan några som helstmotiveringar eller förklaringar är det enda som står i den treåriga planen attvissa fastigheter har uppvärderats med 1 760 miljoner. Inte ett knäpp om motiv,vilka fastigheter det gäller, hur många fastigheter man har totalt, saluvärdet- ingenting. Men vi ansåg oss inte, med den korta fid som står till buds närman skall skriva mofion, hinna analysera detta. Därför nöjde vi oss med att fördet här året, då vi såg att man hade lagt hela 350 miljoner fill en.konsolideringsfond, säga att vi ansåg att det var väl mycket och att vi kundeta i anspråk 200 miljoner av det överskott som hade uppkommit. Man kandefiniera det överskottet hur man vill. Vi är inte säkra på att det finnsbärande skäl ta 200 milj .kr. där, men vi anser att mankunde göra det detta år. Sedan får vi se, när vi får bättre grepp om vad somdöljs bakom siffrorna. Fördet tredje: Ingen utredning i världen kan kratsa kastanjerna ur elden försocialdemokraterna om ni vill få till stånd en konkurrenskraftigTeli-organisafion. Ni har gripits av handlingsförlamning och vågar inte tadetta beslut av rädsla för reaktioner från vissa fackliga organisationer. Mentar ni inte det beslutet, så instämmer jag i vad säger: Då äterTeli upp sig inifrån och förlorar sin marknad, och de som jobbar där kommer attförlora sina jobb - om man inte snabbt kan komma fill rätta med den situationsom nu är för handen. Det går inte att konkurrera med så olika löner som f. n.gäller. 97 ()replik: sade från talarstolen att socialdemokraterna inte alls ärfrämmande för tanken att funktioner hädanefter-skulle skötas ibolagsform.