prot · G709133 · 1983-12-31 00:00:00 — 40-tal personer - främst kvinnor - i en hårt drabbad bygdhaft arbete i dessa verksamheter. Man håller till i det nedlagda tingshuset ochi en tom industrilokal - det är ganska symboliskt. Regeringen har i 1984/budget tagit upp ett anslagpå endast . - ett belopp som är helt otillräckligt. harnu redovisat den utredning i frågan som man haft regeringens uppdrag att göraoch därvid föreslagit verksamhetens permanentning under huvudmannaskapmed ett totalt antal tjänster av 47. Det står inte i betänkandet, men jag harinhämtat det under hand. Detta innebär glädjande nog att man kan räkna med i stortsett oförändrad personalstyrka, men det hela beräknas dra en kostnad på mer än7 milj. kr. Det är skillnad, fru talman, på 7 milj. kr. och 700 000kr., som har budgeterats. Det synes kanske möjligt att via AMS få drygt20-talet lönebidragstjänster, men hur skall det återstående 25-talet tjänsterfinansieras? Jag har inget yrkande på denna punkt, men jag skulle sätta värdepå om någon från utskottet hade någon uppfattning om hur man har tänkt sigfinansieringen av denna verksamhet, så att de som är berörda kan känna en visstrygghet. Så gäller det reservation 16 av vpk, som avser denregionala försöksverksamheten med barn- och ungdomsteater i län.Enligt vår mening är det viktigt att den påbörjade försöksverksamheten medbarn- och ungdoms-teateri kan fortsätta utan avbrott. Det ärockså huvudmannens i önskan att få känna trygghet i verksamheten. Detstår även i samklang med vad regeringen i andra sammanhang anfört, nämligen attriktlinjerna för kulturpolitiken enligt beslut skall ligga fast ochatt man t. ex skall stimulera kulturen i skolan, i föreningslivet och påarbetsplatserna samt bygga ut kulturverksarnheten i underförsörjda regioner.En sådan underförsörjd region är . Där finns ingen fast teater,och då borde det rimligen vara rättvist om länet fick fortsätta och erhållaanslag till den påbörjade verksamheten, som har som mål att åtminstone försökabygga upp en regional teaterinstitution utan fast ensemble. Det är väl enrimlig ambition, som borde uppmuntras. Jag yrkarbifall till reservation nr 16. 75STINA (): Jag skall uppehålla mig vid de reservationerom kulturprojekt inom skolan som och står bakom. Ett kulturliv i olika delar av landet med mångfald, breddoch kvalitet behöver institutioner, organisationer, fria grupper och enskilda.Det behövs såväl professionella kulturarbetare som amatörer. I kulturpolitiken måste ökad vikt läggas vid att sfimulerakulturlivet även utanför kulturinsfitutionerna. Detta kan ske i uppsökande forminom bostadsområden, på arbetsplatser, på sjukhus och vårdhem men också iskolor. Barnen är en stor och viktig målgrupp. Det råder ocksåenighet om att större delen av insatserna bör komma barn och ungdom till godo.Kulturmi- nistern har också här på ett bra sätt berört detta. Skolan har en vikfig roll även när det gäller att förmedlagrundläggande kunskaper och bekantskap med exernpelvis god litteratur, musikoch teater: För att barn och ungdom skall kunna få en större del avkulturinsatserna krävs omprioriteringar hos institutioner med statligt stöd,men det måste också till ytterligare resurser utöver vad som anges ibudgetpropositionen. Enligt vad vi reservanter anför behöver konstnärer,författare, musiker och andra kulturarbetare i större utsträckning än hittillsknytas till skolan. Ansvaret för projekten bör också till största delen kunnaläggas på lokal nivå. Genom att redan i skolan sfimulera tillkulturverksamheter av olika slag har man lagt en god grund för att stärkagemenskap, aktivitet och glädje. Vad ett projekt kan åstadkomma i denna riktning visar detprojekt som tidigare berört , nämligen ochStudieförbundet i boendemiljö. Här har man i vissadelprojekt låtit skolan spela en aktiv roll. Rapporten om projektet lär juockså komma . Att börja med kultur i skolan är ett bra sätt. Men manmåste då bereda skolan denna möjlighet, exempelvis stimulera för böckerna påbiblioteket, för teatern som kommer på turné, konserten ellerkonstutställningen som arrangeras. Genom att låta författare, konstnärer,musiker och andra kulturarbetare delta i skolans vardagsverksamhet kan man påett bättre sätt än knyta samman kulturlivet och skolan. Jag yrkar bifall fill reservationerna 11 och12 i det nu aktuella betänkandet. Kulturverksamhet m. m. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 5(medelsberäkningen för ) Utskottets hemställan bifölls med 303 röster mot 17 förreservation 1 av . Mom. 6 (höjning av mottagaravgiften) Utskottets hemställan bifölls med 303 röster mot 17 för reservation2 av . Mom. 20 och 21 (finansieringsformerna) Först biträddes reservation 4 av med 27röster mot 18 för reservation 5 av . 274 ledamöter avstodfrån att rösta. Härefter biträddes reservation 3 av m. fl.- som ställdes mot reservation 4 av - genom uppresning. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 219 röster mot78 för reservation 3 av m. fl. 24 ledamöter avstod från attrösta. 6 protokoll 1983/84:133-134 Nr 133 Mom. 26 (försök med kabel-TV) Onsdaeenden Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 6 av 2mai 1984 - bifölls medacklamation. Utskottets hemställan bifölls. betänkande 18 Punkt 1 Mom. I(tillämpning av huvudförslaget för vissa kulturinstitutioner) Utskottets hemställan bifölls med 283 röster mot 37 förreservation 1 av och . Mom. 2 (finansieringen av kulturverksamheten) Utskottets hemställan bifölls med 173 röster mot 149 förreservation 2 av m. fl. Mom. 3 (sponsring) Först biträddes reservation 3 av m.fl.med 155 röster mot 17 för reservation 4 av . 147ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls reservation 3 av m. fl.med 173 röster mot 149 för utskottets hemställan. Mom. 4 (riktlinjer för kulturpolitiken i övrigt) Utskottets hemställan bifölls med 243 röster mot 78 förreservation 5 av m. fl. Mom. 5 (en parlamentarisk kommitté för utvärdering av 1974års kulturpolitiska beslut) Utskottets hemställan bifölls med 267 röster mot 52 förreservation 6 av och . Mom. 7 (regional kulturverksamhet) Utskottets hemställan bifölls med 304 röster mot 18 förreservation 8 av . Mom. 10 och II (avveckling av och sammansättningenav styrelsen för ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avIngrid m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 15 (försöksverksamhet med kulturskola förbarn och ungdom) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avCarl-Henrik 82 - bifölls medacklamation. Punkt 2 Nr 133 Mom. 2 (medelsberäkning för kulturprojekt inom skolan) DnsHauenden Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 11 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom. 1 och2 (medelsanvisningen till vissa centrumbildningar, m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avCarl-Henrik - bifölls med acklamation. Mom. 1 (medel till regeringens disposition) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 14 av m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 2 (särskild anslagspost för viss regionalteaterverksamhet) Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 16 av - bifölls med acklamation. Utskottets motivering- som ställdes mot den i reservation15 av anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Punkt 6 (visningsersättning åt bild- och formkonstnärer) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 17 avJan-Erik - bifölls med acklamation. Mom. 1(biblioteksersättningens grundbelopp) Utskottets hemställan bifölls med 168 röster mot 153 förreservation 18 av m. fl. Mom. 3 (uttalande om framtida höjningar avbiblioteksersättningen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 20 avCarl-Henrik - bifölls med acklamation. Punkt 12 (medelsanvisningen till Bidrag till Dramatiskateatern) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 21 avJan-Erik - bifölls med acklamation. Punkt 13 (medelsanvisningen till fonogramproduktion, m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 241 röster mot 78 förreservation 22 av m.fl. Kulturverksamhet m. m. Mom. 1(bidrag till skådebanor, m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 23 av m. fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 2 (antalet grundbelopp) Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservation 23 av m.fl. i motsvarande del, dels reservation 24 av , bifölls medacklamation. Mom. 1(medelsanvisningen till Bidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper) Först biträddes reservation 27 av m. fl.med 87 röster mot 17 för reservation 28 av . 215ledamöter avstod från . Härefter bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservation 27 av m. fl. - genom uppresning. Mom. 2 (kriterierna för bidragsfördelningen under anslagetBidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 29 avCarl-Henrik - bifölls med acklamation. Mom. 2(medelsberäkning för bidrag till Stiftelsen ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 30 avIngrid m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 2(medelsberäkning för bidrag till samlingslokaler och folkparker) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 35 avIngrid m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 1(medelsberäkning för bidrag till i ) Utskottets hemställan bifölls med 264 röster mot 57 förreservation 37 av och . 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. I(medelsberäkning för Stiftelsen ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 39av m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 2 (bidrag till lokalaarbetslivsmuseer) Utskottetshemställan bifölls med 304 röster mot 17 för reservation 40 av Carl-HenrikHermansson. Punkt33 (bidrag till regionala museer) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 43 av - bifölls medacklamation. 1983/84:32 Anslag för /85 fillriksgäldskontoret (prop. 1983/84:100 delvis och förs. 1983/84:17 delvis) 1983/84:36 Inskränkt skattskyldighet förhandelsprocedurrådet m. fl. 1983/84:161) 1983/84:25Anslag på tilläggsbudget III (prop. 1983/84:125 delvis) Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. 5 §Föredrogs jordbruksutskottets betänkanden 1983/84:29 om åtgärder motförsurningen (prop. 1983/84:100 delvis) och 1983/84:27 om bekämpande avsmittsamma husdjurssjukdomar, m. m. 1983/84:100 delvis). Anf.76 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jordbruksutskottetsbetänkanden 29 och 27 kommer att behandlas i nu nämnd ordning. Voteringarnaäger rum i ett sammanhang efter avslutad debatt. Förstupptas alltså jordbruksutskottets betänkande 29 om åtgärder mot försurningen. 77 (): I detta betänkande från jordbruksutskottet behandlas försurningsfrågornaoch de förslag som regeringen lagt fram i det avseendet i budgetpropositionen.Precis som det står i betänkandet är försurningen ett av våra störstamiljöproblem f. n. Försurningen är resultatet av den fossila förbränning som förekommit . Vihar mer och mer förstått sammanhangen, och uppvaknandet har säkert varit ganskabrutalt för många. började vi kunna skönja vadsom skulle komma. Det var då man började förstå att vi inte kunde släppa ut hurmycket som helst av försurande ämnen i luften utan att det skulle händanågonting. Det började med att vi konstaterade att fisken dog i våra sjöar ochatt ph-värdena sjönk. Man ansåg ändå inte att det var någon direkt fara för vårmiljö, men vet vi bättre. gjorde man en sammanställning som visade attungefär 18 000 sjöar i vårt land har ett pH-värde som är lägre än 5,5. Det normalapH-värdet i sjöar är 7. Då kan vi ju förstå vilka problem som har skapats. Mankan nu se vad som har hänt ute i naturen. Man kan då skönja detta problem sålångt upp som i . Vi vet att försurningen är störst i ochi västra , och den här processen har gått ända upp i lappmarkerna. Man gjorde undersökningar på Tönnesjöheden i för50 år sedan. Det var en professor som gjorde mätningar där, och hans sonhar nu gjort motsvarande mätningar . För att olika mätmetoder inteskulle spela några spratt har man använt samma mätmetoder som för 50 år sedan.Dessa undersökningar visar att försurningen har gått så långt som ned ibacken - det är alltså fråga om en pågående försurning. De kunskaper som vi fick ledde ändå till attvi vidtog vissa åtgärder. påbörjades försök med kalkningav sjöar. tog vi ett beslut om att halvera svavelutsläppen fram till1985. Den försöksverksamhet med kalkning av sjöar som påbörjadesi slutet av ledde fill att 1982 lade fram enproposifion som innebar en högst betydlig ökning av insatserna på detta område.I den propositionen föreslogs, och det blev också beslut, att manunder en treårsperiod skulle satsa 190 milj. kr. på att kalka sjöar. Detinnebär för innevarande budgetår 65 milj. kr. och för nästa budgetår 85 milj.kr. Den socialdemokratiska regeringen följer upp detta förslag frånFälldinregering-en, och det tycker jag är bra. , tror jag att det var, lade regeringen framen ny proposition. I den proposifionen föreslås att man skall betala moms påden kalk som man använder för att kalka sjöar. Den har varitundantagen från moms. Det innebär att 17 milj. kr. av dessa påplussade 20 milj.kr. Det här är någonting som vi absolut inte kan gå med på. Det här behandlas inte , men jag nämner det iförbigående för att litet grand visa hur regeringen arbetar - vi återkommertill det. Det som har fått människorna att verkligen vakna är deskador som försurningen har åstadkommit på skogen. Först uppmärksammades dessaskador i , men ingen ville egentligen prata såmycket om det då, utan man sade att det är sådant som händer. har det härfenomenet nått också vårt land, och då blir vi helt plötsligt mera påtagligtpåminda om vad det är som håller på att hända. I vissaområden i har det t.o. m. gått så långt att man börjat fundera på hur man skallkunna få fram ny skog. Det är alltså inte bara den gamla skogen som drabbasutan det är även problem med att få upp ny skog. I lär detfinnas död skog. Dethär är alltså en process som är på gång ute i , och där har man alltså enlängre gående försurning än vad vi har. Det här sker delvis på marker som ärganska kalkrika. Våra marker är ju sura av sig själva och har inte sammamotståndskraft. Om vi inte vidtar drastiska åtgärder kan vi redan nu räkna utvad som kommer att hända här hemma i . Skogsvårdsstyrelsenhar ju gjort en stickprovsinventering som visar att även skadorna i ärganska omfattande. De är koncentrerade till södra och men ärpå marsch norrut. Vi är i behov av en mera ingående inventering. Dettatas upp i ett antal motioner. Centerparfiet har ingen motion där vi direktkräver att man skall vidta dessa åtgärder. Men vi ansåg att en kommissionskulle tillsättas som skulle ta upp också detta problem. Men detta krav avvisasav riksdagsmajoriteten. Vi stödjer då de andra motioner där man tagit upp dettakrav. Utskottetsskrivning innebär här en majoritet för oppositionen. Socialdemokraternareserverar sig mot en närmare inventering. Men eftersom det kravet är mycketangeläget kan jag inte begripa varför socialdemokraterna så benhårt håller fastvid att till punkt och pricka göra det som står i proposifionen och inget mer. Vadvi upplevt är att vattnet försuras och att fisken dör. Dricksvattnet bliribland oanvändbart. Vi har sett att skogen mår illa och dör. Det gäller framförallt barrträden men också lövträden. Och det gäller förmodligen en rad andraväxter också. Vad händer då härnäst? Hur påverkas vi människor av försurningen?Ja, vi kan inte påverkas positivt, utan eftersom vi är beroende av att ettekosystem fungerar, kommer vi naturligtvis att drabbas negativt i det långaloppet. I har man kunnat se att det inom vissa områden finns ettökt antal astmafall, som man härleder till detta fenomen. har i olika sammanhang - så även nu - krävt snabbaåtgärder för att komma till rätta med försurningen. I första hand måste viminska svavelutsläppen. Det innebär att vi måste säga nej till den kolsatsning somregeringen föreslår. Inte heller den frågan behandlas , men vi kommer tillden . Vi måste också på ett bättre sätt hushålla med energin. Detfaktum att vi har kunnat infria det mål att minska svavelutsläppen som vifattade beslut om beror i stor utsträckning på att vi under deborgerliga åren fick en energipolitik som har lett till att oljeanvändningengått ned, att vi fått en annan inriktning på energipolitiken och att vi ocksåfått en hushållning med energi, vilket kanske är det allra viktigaste. Vi måsteockså satsa på skogsbränslen, som inte medför försurning. Frånmoderaterna har man reserverat sig fill förmån för en satsning på kärnkraft, påSecure. Jag måste säga att jag inte kan förstå den inriktningen av politiken.Det kan inte vara vettigt att lösa ett visst problem genom att Onsdagenden 2 maj 1984- skaffasig ett annat som är ännu större och mer svårbemästrat. Utöveratt vi skall minska svavelutsläppen måste vi minska kväveutsläppen också. Dågäller det framför allt ett förslag om skärpta regler för bilavgaser som viväntar på. Regeringen har haft på sig men ännu inte kunnatpresentera ett sådant förslag. Vimåste också bättre studera hur kvävegödsel, som vi använder både i skogen ochinom jordbruket, fungerar. Meneftersom det inte bara är vi själva som sölar ner i naturen krävs det ocksåinternationella åtgärder. Under regeringarna tid gjordes det mycketstora framsteg på detta område, och det krävs att detta arbete fortsätter. Densocialdemokratiska regeringen har varit vid makten , ochden har gjort märkligt litet för att komma till rätta med detta viktigaproblem. Jag vill med detta i första hand yrka bifall till utskottetshemställan, i vad avser inventering av skador på skog, men jag vill också yrkabifall till centerparfiets reservationer 3, 8 och 9, vilka att gå in på litet närmare senare i debatten. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Anf.78 HANS (): Ett av de förargligare uttrycken i vårt svenska språk är väl "Vadvar det jag sade!" Man har på naturvårdarhåll mer än en gång fåttanledning att ta till det uttrycket, efter hand somföljderna av vårt våldförande på naturen blivit allt tydligare och efter handsom det visat sig att stämpeln "domedagsprofetia", som för det mestatryckts på naturvårdarnas varningsord, haft en kuslig verklighet bakom sig. k. tyska sjukan är inte alls någon ny företeelse utan fanns långt före 1960.Den beskrevs 1878 av en professor i Giessen, som ocksåkraftfullt varnade för vad som skulle kunna ske om man inte såg upp i tid.Förmodligen avspisades han som vanligt med en medlidsam axelryckning ochfillmälet domedagsprofet. MenHess har fått rätt, och är det inte fid längre för något slags skadeglädjefrån naturvårdarnas håll. måste vi alla hjälpas åt att få bukt med de skadorsom vi själva vållat naturen genom vår blinda övertro på tekniken. Somvanligt inställer sig frågan vem som skall betala kalaset. Svaret blirsjälvfallet att det är den som har vållat skadorna som skall träda in. Men jagtror inte att vi kan komma så lindrigt undan. Det är en mångfald faktorer somhär gör sig gällande. Det går inte att, när ersättningsanspråken kommer, utanvidare stämpla ja eller nej på räkningarna. I vilken mån är det denindustriella försurningen som är skyldig? I vilken mån är det det naturliganedfallet - som i förbigående sagt kan uppgå till avsevärda kvantiteter ochinte får negligeras - som är upphov till det onda? Den gränsen kan vara ganskasvår att dra. Inte blir det lättare att lösa problemet med försurningen ex. glesbygdernas vattentäkter, den ena efter den andra, blir så försuradeatt de kan användas. Vi måste på ett eller annat sätt klara aversättningsfrågan. Vi måste reda ut förutsättningarna för ersättningar tillföljd av försurningsskador på skogen, och eftersom en sådan undersökningrimligtvis bör vara klar innan skadorna i vårt land nått konfinental nivå yrkarjag härmed bifall till den moderata reservationen nr 2. Vårt mål måste vara att behålla markensproduktionsförmåga, att människornas hälsa inte skall ta skada genom dåligkvalitet på grundvattnet och andra hithörande faktorer. Korrosionsskadornauppgår redan nu till miljarder. Men det torde bli billigast att reparera ochförebygga nu i stället för att vänta till , då skadorna kanskekommit att uppgå fill ännu fler miljarder. Det är vi politiker som måste taställning i de här frågorna förr eller . Man får när man läser jordbruksutskottets betänkande lättintrycket att hela försurningsfrågan egentligen bara handlar om kalk i olikamängder och på olika platser. Visst är kalkningen det enklaste botemedlet påkort sikt när det gäller spridning över begränsade områden. Men någonmirakelmedicin är sannerligen inte kalken. Tvärtom kan den ibland vara rent avskadlig. Det måste därför klart sägas ifrån att kalkningen måste följas upp.Det är tyvärr inte som utskottet anser att kravet i det här avseendet skullevara tillgodosett. Kalkningen följs av en mängd biverkningar, och det är avvikt att vi genom permanent uppföljning kan uppmärksamma dessa - de godasåväl som de mer negativa biverkningarna. Kalkningens positiva sidor är kända, men låt mig nämnabara en negativ faktor. Har vi en gång börjat att kalka måste vi fortsätta meddet. Kalken binder nämligen metaller. Skulle vi av ekonomiska eller andra skälupphöra med kalkningen går reaktionen i motsatt riktning. Då frigörs metalleroch vi kan få något av en metallchock och i vissa fall en svår algblomning ivåra sjöar. Var går f. ö. gränserna för dessa biverkningar? Det vet viinte. Det är bl. a. därför som vi behöver den uppföljning som jag nämnde. En annan oklarhet är att det inte alltid är frånvaron avkalk som utlöser försurning. Vad händer om jag tillför kalk till ett ekosystemdär denna inte av naturen finns? Det vet vi inte heller någonfing om.Men kanske en uppföljning kan ge oss klarhet. Vi hoppas det. En utredning beträffande förhållandena i - ochjag skulle tro att de är likartade på andra ställen - som gjorts viduniversitetet i under ledning av docent utmynnar i följande,mycket hårt sammanfattat: Den endavaraktigt effektiva åtgärd som vi känner fill är sänkning av försurandeutsläpp. Erfarenheternaav skogsmarkskalkning ger inte underlag för att rekommendera allmän kalkningav skogsmark. Den överföringav åker-, betes- och lövskogsmark till barrskog som har skett under senareårtionden är en bidragande orsak till försurningen. Märk detta - det är enbidragande orsak, inte den enda orsaken till försurningen. Vi behöver enökad information och dokumentation av emissionernas effekter. Det är ytterstangeläget att de undersökningar av försurningssituationen som har skett fårmöjligheter att drivas vidare. Så långtreferatet från undersökningen. Utskottets moderata ledamöter har inte ansett detnödvändigt att fullfölja våra åsikter beträffande denna del av försurningsproblemeni en reservation, utan vi har nöjt oss med ett särskilt yttrande i förhoppningatt det skall beaktas av dem som arbetar vidare på frågan. 79LARS (): Försurningen och dess effekter har ocksåtidigare uppmärksammats av . Då diskuterades mest följderna avförändrat pH-värde i våra vatten. Vegetationen förändrades, fiskar och andradjurarter dog ut. Under de tidigare regeringar där ingick togsmånga initiafiv. a. initierades det kalkningsprogram som fullföljs avden nuvarande regeringen. gällde debatten mest försurningen av mark,vattendrag och sjöar, men skogsskadorna har alltmer uppmärksammats. Vem kantänka sig ett utan skog eller med en skog som är allvarligt skadad utanmöjligheter till normal tillväxt? En omfattande skogsdöd skulle för blien nationell katastrof. För , som redan tidigt aktualiserat åtgärdermot försurningen, är det nu naturligt att föreslå att kraftåtgärder måsteinsättas. Vi anser att regeringen i det sammanhanget inte föreslår tillräckligaåtgärder. De insatser som behöver vidtas gällerinventeringar, forskning, internationella överenskommelser och slutligen främstskärpta krav beträffande de egna utsläppen från vårt land, som medverkar tillförsurningen. Jag börjar med att diskutera inventéringsfrågorna.Orsakerna till skogsdöden är oklara. har utfört punktvisainventeringar. Det har dock visat sig att anslagen för att kunna utföra dessainventeringar har varit otillräckliga. Från har vi föreslagit attytterligare 10 miljoner skulle anslås för att täcka kostnaderna.