prot · G70972 · 1983-12-31 00:00:00 — Det är i och för sig inteöverraskande. Vad som möjligen överraskar är att man lämnar förslag som såohöljt är till fördel för de välsituerade grupperna och som innebär enförödande omfördelning till vanliga inkomsttagares nackdel. Intresset ljugeraldrig, brukar man säga. Med en beundransvärd konsekvens - det skall gärna sägas -driver en politik i fåtalets intresse. Att man därmed äventyrar densociala balans som bär upp det svenska samhället tycks inte bekymra. Utgångspunkterna för moderat mark- och bostadspolitik ärbostadskonsumenternas valfrihet och respekt för den enskilda äganderätten,heter det i partimotion om bostadspolitiken.. Bostadssektorn skallmarknadsanpassas. säger sig också vilja öka valfriheten iboendet genom att ge större utrymme åt det enskilda ägandet. Det som skiljerfolkpartiet och åt är att , i varje fall inte ännu, ärberett att avhända samhället alla möjligheter att genom bostadspolitiken ochden bostadspolitiska organisationen påverka bostadsmarknaden. Samhället har tagit pä sig ett stort ansvar förbostadsförsörjningen. Det har skett genom politiska beslut, om vilka det har rättbetydande enighet. Det system som vi har valt har naturligtvis sina brister ochkostar pengar. Det är en sak - och det kan vi försöka att gemensamt göranågonting åt. Det moderata förslaget är någonting helt annat.Moderaterna vill göra rent bord. Man vill sälja ut allmännyttan. Denbostadspolitiska organisationen skall skrotas. Markägarnas rätt skall stärkaspå de många människornas bekostnad. Hyresgästernas trygghet mot spekulationskall rivas upp genom att fri hyressättning införs. Hyresnämnder och bostadsdomstolskall avskaffas. De vill avveckla alla generella subventioner tillbostadssektorn. Den garanterade räntan skall trappas upp snabbare än . följer i stort sett samma linje. Beträffandebruksvärdessystemet nöjer man sig med att det avvecklas på försök i någrakommuner. Sedan skall försöken utvärderas. När det gäller subventionerna tillbostadssektorn är man inte heller beredd att ta steget fullt ut sommoderaterna har gjort. är mycket försiktigare än de övriga borgerligapartierna. 1 likhet med de två andra partierna säger dock blankt nejtill regeringens bostadsförbättringsprogram. och förslag har egentligeningenting med valfrihet att göra - det är bara som det ser ut. Om moderaternasförslag skulle genomföras, skulle stora grupper antagligen tvingas ut isnöslasket på gatorna, och vi skulle få se en uppsortering i rika och fattigaav i modern tid sällan skådat slag. vill återinföra den fullaavdragsrätten för räntor. Vad skulle det innebära? Jo, det skulle innebära attden som har den högsta inkomsten får mest hjälp till sina boendekostnader frånsamhällets sida. Det är som vanligt fåtalets frihet som vill slåvakt om genom att låta mark- och bostadspolitiken underkastas marknadens lagar.Konsekvensen blir att de välbeställda kan köpa sig fördelar. Efterfrågan påbostäder och friluftsområden kommer att minska och kraven på social rättvisaatt tunnas ut. Med ökad privatisering av mark- och bostadspolitikenföljer också att en stor del av dessa frågor flyttas ut frän den politiskadebatten och det politiska beslutsfattandet. Människornas möjligheter att viaden demokratiska processen påverka bebyggelseplanering och bostadsfrågornaminskar. Bostadsmarknaden skall ju regleras av marknadskrafterna. Jag kan inte se annat än att förslag ledertill att demokratin urholkas, om medborgarnas inflytande över mark- ochbostadspolitiken beskärs. De segregationseffekter som byggs in i systemetmedför i praktiken att flertalets möjligheter minskar att själva avgöra hur devill bo. säger sig också vilja driva en konsekventpolitik mot byråkrati. Det är en lovvärd ambition. Här flnns förvisso en del attgöra. Men för handlar det i hög grad om att avhända stat och kommunmöjligheter att beivra fiffel och skojeri, som tyvärr förekommer också inombostadssektorn. Det finns i moderata samlingspartiets bostadspolitiskamotion ett slags religiös tro på marknadens välsignelse. Trosuppfattningar kanman egentligen inte diskutera. De bygger nämligen inte på något logisktorsakssamband utan på någon sorts upplevelse som bara gäller dem själva. Om denenskilde bara får en chans att styra och ställa som han vill och omäganderätten skyddas, kommer välfärden att blomstra och rättvisan att segra.Det är budskap. Men när det gäller bostadspolitiken fungerar detinte på samma sätt som när man handlar i butiken. Vi socialdemokrater menar att bostadsförsörjningen intekan jämföras med vilken annan marknad som helst. Det är fråga om attgrundläggande mänskliga behov skall tillgodoses. Därför anser vi att bostadenskall vara en social rättighet och att det är människornas behov som skallstyra bostadspolitiken. Endast om samhället, de boende och deras organisationerhar det avgörande inflytandet över bostadsförsörjningen, kan de mångamänniskorna ges frihet att välja bostad efter behov. minst gälla de svaga grupperna med begränsade ekonomiskaresurser. Gör den inte det, är valfriheten begränsad. Något sådant kan vi inteställa upp på. Den avgörande skillnaden mellan oss socialdemokrater ochmoderaterna är alltså att vi socialdemokrater vill att valfriheten skall gällaalla och att de bördor som läggs på oss i dagens besvärliga samhällsekonomiskaläge skall fördelas rättvist. valfrihet gäller en privilegieradgrupp. Välviljan gäller bara fastighetsägare och kapitalägare. Övriga grupper,särskilt de allra svagaste, vill man liksom inte låtsas om. Det blir ju desistnämnda som får betala kalaset. Om förslag skulle genomföras, vilka skulle dåkonsekvenserna bli för bostadskonsumenterna? Genom avveckling av de generellasubventionerna och genom en snabb upptrappning av de garanterade räntorna villmoderaterna ensidigt höja bostadskostnaderna för dem som bor i hyreshus ochvissa lägenheter i bostadsrätter. För dem som bor i egna hem och i äldrebostadsrätter vill man sänka boendekostnaderna genom att riva uppmarginalskattereformen och slopa hyreshusavgiften. Upptrappningen av de garanterade räntorna för hyres- ochbostadshus medför i genomsnitt för SABO-företagen en ökning av hyrorna med 40kr. per kvadratmeter och därefter ytterligare höjningarmed . per kvadratmeter och år. blir den totalahöjningen . För en lägenhet om tre rum och kökinnebär förslag en hyreshöjning på . under detförsta året. Att inte kostnaderna ökar mer, beror på att allmännyttan fördelarkostnaderna jämnt över samtliga årgångar. Kostnadsökningarna förbostadsrättsföreningarna kan bli avsevärt högre, eller . imånaden för en vanlig HSB-lägenhet. När det gäller nyproduktionen föreslår atträntebidraget bara baseras på av låneunderlaget för alla, attproduktionskostnadsbelåningen skall avskaffas, att kompensationsåtgärderna förretroaktiva räntebidrag upphör, att den lägsta garanterade räntan höjs och atthyresrabatterna slopas. Om förslag genomfördes, skullemånadskostnaderna för en nyproducerad lägenhet om tre rum och kök öka med 1000kr. , eller med . Sannolikt är det sä - om jag skallgöra full rättvisa - att de i någon mån har underskattat besparingseffekternaav sina förslag. Skulle förslagen genomföras skulle det inte bli något byggandealls, och därigenom skulle subventionerna minska ytterligare i förhållande tillberäkningarna. Sammantaget innebär förslag kraftigt höjdahyror och ökade orättvisor. Den valfrihet som de talar om gäller bara dem somhar gott om pengar. Den borgerliga regeringens tid innebar svåra påfrestningarför svensk ekonomi. Jag lägger inte skulden för det på enbart de borgerligaregeringarna. De hade att regera i en svär och besvärlig tid som präglade allaindustrialiserade länder. Men jag tror inte heller att man gör sig skyldig tillnågon överdrift om man säger att den borgerliga politik som fördes under de åren inte neutraliserade de svårigheter som påfördesutifrån utan i stället förstärkte dem - jag tycker att det framgår ganskatydligt om man jämför utvecklingen i med utvecklingen i de andravästeuropeiska industrialiserade länderna . Utan att kanske ägna för mycket tid åt att diskutera varorsakerna ligger kan man konstatera att problemen är besvärliga. Vi har ettstort budgetunderskott som vi måste komma till rätta med, och vi har allanledning att pröva vad vi kan göra för att minska budgetunderskottet.Därvidlag kan naturligtvis inte heller bostadspolitiken utelämnas. Men med moderat politik blir det människor i vanligainkomstlägen som får betala för att vi skall återställa styrkan i vår ekonomi,medan de välbeställda slipper undan. Regeringens politik går ut på att allamedborgare skall vara med om att bära bördorna för saneringen av svenskekonomi. För en socialdemokratisk regering är det i detta läge en självklarhetatt på ett rättvist sätt fördela de bördor som är nödvändiga. Det har, herr talman, i inläggen och också underdebatten i går tagits upp en diskussion ombostadsbyggandets storlek och omfattning, där man åtminstone gjortgällande att de löften som redovisats från socialdemokratiskt håll ivalrörelsen inte har uppfyllts utan att väljarna har anledning att kännasig besvikna. Jag tror att man skall ägna litet mer tid åt att gå igenom detföreliggande materialet, innan man så självsäkert gör det påståendet. Först och främst kan man, med ledning av utredningar somByggentreprenörförbundet och har gjort, konstatera att detaldrig någonsin har varit större investeringar i fasta priser i bostäder än vaddet varit 1983. Investeringarna i fasta priser är större än vad de , då vi påbörjade 110000 lägenheter. Det är visserligensant att byggandet av nya bostäder har gått ned, men oinbyggnaden av bostäderhar ökat så mycket kraftigare och neutraliserat nedgången i nybyggandet. Ochjag kan inte förstå att byggnadssektorns storlek när det gäller bostäder skullevara förknippad särskilt med byggandet av nya lägenheter i stället för att varaknuten till de insatser som görs inom området för att hålla uppe byggandet. Om man ser på byggandet i övrigt kan man konstatera attden statliga sektorn är den kraftigast expanderande byggsektorn - den här ökatmed . Det privata byggandet i form av industribyggen och den privatatjänstesektorn ligger still. De som tappar mark är kommunerna och landstingen.Byggnadsverksamheten där har gått ned , och enligt deras LKELP-ar ochKELP-ar skulle den ytterligare minska kraftigt. har det gjorts större satsningar ännågonsin tidigare inom byggsektorn. Regeringen har sedan den tillträdde 1982 iprincip anvisat för tidigareläggningar av statligtbyggande. Vi har med hyresrabatter, uthyrningsgarantier och åtgärder för tommalägenheter försökt göra vad som varit möjligt för att hålla uppe nyproduktionenav bostäder. Vi har lagt fram ett ROT-program för bostadssektorn, som är det som ger sysselsättning inom bostadsproduktionen för byggjobbarna. Detta säger deborgerliga partierna nej till över lag. Utan den insatsen skulle situationenvara långt sämre än vad den är. Vidare har vi lagt fram ett program för en ROT-verksamhethos kommuner och landsting. Därutöver har vi försökt snabba upp insatserna påenergibyggandets område. Det har här i debatten åberopats attByggnadsarbetareförbundet i en skrivelse uttalat oro över den högaarbetslösheten, och jag vill gärna säga att jag delar den oro somByggnadsarbetareförbundet ger till känna. Det är för många byggnadsarbetarearbetslösa - lika många nu som det var 1982, då antalet låg på 11,. 1 dagligger det på 12,. Men det kan också vara lämpligt för dem som vill delta idet här avsnittet av debatten att studera utvecklingen inom byggsektorn. Undertiden försvann det 72000 jobbare från den svenska byggsektorn. Iprincip har alltså styrkan inom byggarbetarkåren minskats med 6000 man om året.Under 1983 skedde inget bortfall från byggsektorn. Därmed kan man ju, om man såvill, säga att byggsektorn förmådde ge 6000 fler personer sysselsättning än vadden hade kunnat göra tidigare. Jag tror att när vi talar om de här tingen - och jag haringet emot att göra det - är det bra om vi utgår från det faktiskt föreliggandeunderlaget. Och detta ser något annorlunda ut än vad som framkommit i den någotförenklade debatt som jag fått lyssna till här i kammaren både i går och . Vi har all anledning att pröva vad vi ytterligare kan göraför att få ned byggarbetslösheten. För dem som går arbetslösa är det om inte entragedi så i varje fall en utomordentlig påfrestning, och vi skall frånregeringens sida göra vad vi kan för att hålla byggsysselsättningen uppe. 60ROLF () replik; Bostadsministern gick ut hårt motmoderaterna, och det är vi tacksamma för. Dåblir det debatt ide här frågorna,och då får vi talaom, hur vi ser på dem. Bostadsministern hävdar genomgående att det är med tankepå ett fåtal rika, med tanke på de besuttna, som vi lägger fram förslag. Det ärju rätt fantastiskt! Jag ställer frågor och får inte svar på någon av frågorna;Vad vill bostadsministern göra för att människorna skall få äga sinalägenheter? Är det för de besuttna, för de rika, som jag då talar?Varför får människorna inte omvandla sina lägenheter till bostadsrätter, när debor i allmännyttan, så att de genom att göra egna insatser kan bidra till att fåned kostnaderna för driften och annat och alltså bo billigare? Vi vet ju atthyresboendet är det i särklass dyraste boendet. År det då för de besuttna vitalar i dessa sammanhang? När bostadsministern går igenom våra förslag struntar hanhelt i att vi har föreslagit en rad åtgärder för att parera de kostnadsökningarsom vi mycket ärligt och uppriktigt har redovisat. Vi har sagt att byggandet skall avbyråkratiseras ochförenklas. Vi vet att det går att sänka kostnaderna, kanske med 25, om man görpå detta sätt. Vi vill ha full avdragsrätt för dem som har räntekostnaderför sin bostad. Ni vill bara medge avdrag . Vi säger att ingen skall drabbas av imarginalskatt. Där vill ni ha en högre gräns. Det här gäller för detövervägande flertalet av löntagarna. Vi vill ha ett extra bostadsstöd till dem som verkligenbehöver det, i form av extra bostadsbidrag och mera pengar tillflerbarnsfamiljerna. Ni säger nej. Vi vill ha skatt efter bärkraft, så att de som har storafamiljer skall få mindre skatt och kunna betala sina bostadskostnader. Vi vill slopa hyreshusavgiften, som belastar hyran ,och vi vill inte införa en ny fastighetsskatt, som drabbar allas boende. Slutligen jobbar vi verkligen hårt för att få nedbudgetunderskottet, så att värt land slipper låna pengar till de många bidragsom bostadsministern här skröt över att han så välvilligt delar ut åt alla.Lyckas vi med det, , kommer vi att få ned inflationen. Och färvi ned inflationen och budgetunderskottet blir det en lägre ränta. Då blir intekostnaderna så stora som för de boende, och då behöver inte hellerbostadsministern betala ut så stora subventioner i fortsättningen. Det moderataförslaget är inte så tokigt! Läs igenom det igen och väg de olika synpunkternamot varandra. Då skall bostadsministern se att det finns mycket att ta vara pådär. 61KERSTIN () replik; vill avveckla hyresnämnderna ochbostadsdomstolen, säger statsrådet. Man riktigt hör hur rättssäkerheten upphörför hyresgästerna. Men vad är det vi vill? Vad har vi skrivit i vår motion? Jo,vi vill föra över frågorna till det allmänna domstolsväsendet. Det skall finnasmed i redovisningen. Ta t. ex. frågan om förhandlingsrätt. Vi vill ge fler änHyresgästernas riksförbund möjlighet att förhandla. Det har man gjort i och medatt man lagstiftat, men det är ändå inte tillfredsställande som det nu är - attledamöterna i hyresnämnden hämtas från och att dessaär med och skall avgöra om hyresgästerna i fristående föreningar skall gesförhandlingsrätt. Om inte annat måste det innebära att ledmöterna ställs infören intressekonflikt. Vi vill bespara dem det och vill därför överförahyresnämndernas och bostadsdomstolens uppgifter till allmänna domstolsväsendet. Sedan till frågan om nyproduktionen, som har gått ned. Detvar det vi angreps för i valrörelsen. Det sades på gator och torg attnyproduktionen gått ned, att det var beklagligt och att det skulle ändras omsocialdemokraterna kom i regeringsställning. Men ombyggnadsverksamheten hadefaktiskt startat innan socialdemokraterna kom till kanslihuset. Det var ennödvändighet att börja med den - och det är så man skall göra när verklighetenblir en annan än den man tidigare hade. Vi har ingen speciell önskan om att manskall gå över från det ena till det andra, utan man måste anpassa sig till denverklighet man lever i. Och det kan väl konstateras att vi insåg det tidigareän de socialdemokratiska valtalarna. : Jag hade en fråga närdet gällde innehållet i den kommande naturresurslagen. Jag tycker att det ärangeläget att man tar upp de här frågorna, och jag är glad om jag kan få ettsvar från statsrådet. Under detta anförande övertogförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 62 (vpk) replik: Bostadsministern uppehöll sig, med all rätt,ganska mycket vid frågan om byggandet. Jag vill gärna i detta sammanhang, och ianslutning till det som bostadsministern sade, säga att jag tycker att det varbra att vi fick bostadsförbättringsprogrammet. Jag tycker att den kompletteringvar bra som regeringen gjorde beträffandetillfälligt ROT-program för förnyelse av kommuners och landstings byggnader ochanläggningar, bl. a. vatten- och avloppsnäten. Detta var bra, men det är otillräckligt - vilket jag troratt bostadsministern är medveten om. Dessa program måste följas upp medytterligar åtgärder. De nu aktuella åtgärderna tillgodoser bara delvis detföreliggande behovet och kravet pä ökat byggande. Vi känner alla till byggandets centrala roll och betydelseför sysselsättningen. Den har påvisats. Ungefär 600000 människorär direkt eller indirekt beroende av byggandet. Det innebär avarbetskraften. av industriproduktionen går till byggandet. Och byggandetutgör - som jag såg att bostadsministern hade uttalat härförleden - av exporten och av vår bruttonationalprodukt. För att hålla sysselsättningen inom byggnadssektorn uppeoch öka den, måste man öka produktionen, och man måste snabbt gå utanför ramenför det beslutade bostadsförbättringsprogrammet och de tillfälliga stimulansåtgärderna.Jag skulle gärna vilja ha en kommentar eller något besked från bostadsministernom den saken. Jag skulle också gärna vilja ha ett besked om det jagfrågade om i mitt inledningsanförande, nämligen om regeringen är beredd attvidta åtgärder-och i så fall vilka - för att bromsa hyresutvecklingen, pressa nedboendekostnaderna och även öka nyproduktionen; man må se på det hur man vill,men det är väsentligt att vi kan fortsätta att också bygga nya bostäder, motbakgrund av att många hushåll fortfarande bor trångt och omodernt. Jag skullealltså vara tacksam för något besked om vilka åtgärder regeringen är beredd attvidta. Jag utgår ifrån att man inte tänker ligga still och avvaktabostadskommitténs arbete och hela behandlingen av det. 63KJELL () replik; Mina synpunkter på det anförandebostadsministern höll gäller bl. a. bostadsbyggandets omfattning. Jagkonstaterar att den kritik som socialdemokraterna riktade mot de borgerligaregeringarna inte innehöll något verkligt - det var alltså inte så att bara man själv kom till regeringsmakten ökade också byggandet; man har fått finnasig i att nyproduktionen av bostäder har minskat. 1 och för sig är inte det så märkvärdigt - om folk inteflyttar runt i landet på det sätt som man tidigare gjorde, om vi inte har någonbefolkningsökning, om vi tar vara på våra bostäder bättre än tidigare och imånga delar av landet till bostäder användersådana hus som har stått tommaär det klart att behovet av nyproduktion minskar. Jag riktade alltså inte någonkritik mot regeringen för att den inte har kunnat öka nyproduktionen. Man kan också i bostadspropositionen se attinvesteringarna har legat på i stort sett samma nivå ochunder de två, tre åren . Statistiken visar att vi hade eninvestering på drygt 33 miljarder , och vi hade en investering på 33miljarder . Lägst var den faktiskt 1976. då den var ungefär 30,5 miljarder,allt i fast penningvärde. erkände att det hade varit svårapåfrestningar på ekonomin, speciellt naturligtvis på grund av de industriellastrukturkriserna, under de borgerliga regeringarnas tid, från 1976 till 1982.Socialdemokraterna ville då öka underskottet ytterligare. Men det är ju braatt vi nu kan föra en diskussion om de här problemen i ett annat tonläge äntidigare. När vi har framfört hur vi skulle vilja lägga ombostadspolitiken är det därför att vi ser att det flnns behov av reformer - dethar också bostadsministern sett, eftersom han tillsatt bostadskommittén. Därförtycker vi naturligtvis att bostadskommittén hanteras litet illa närsocialdemokraterna nu på punkt efter punkt gör principiellt mycket avgörandeställningstaganden, ställningstaganden av typen fastighetsskatten på äldrefastigheter, räntestödet på underhållslånen osv. Därigenom försvårasmöjligheterna att inom bostadskommittén gå vidare med finansieringssystemsdiskussioner.Vi får då inte möjlighet att där, så som vi hade hoppats, diskutera genom dethela. Vi menar att det måste vara möjligt att åstadkommaen enklare administration, att decentralisera systemet och få till stånd ettstörre engagemang från människor för boendet. Men självfallet är också en avförutsättningarna för reformerna att samhället behandlar de olika gruppernarättvist. Om med sitt inlägg här villegöra gällande att den bostadspolitik som skisseras i partimotionär ett försök att bedriva en bostadspolitik som ger större förutsättningar förde människor som har det dåligt i samhället att efterfråga bostäder måste jagtyvärr be läsa igenom sin motion en gång till. Det är fullständigt orimligt att dra den slutsatsen av deförslag som föreligger. Låt mig bara peka på två punkter som refererade till här i talarstolen. Han sade att vill införafull avdragsrätt för räntor på lån vid ägande av bostäder. Men, ,redan detta är ju ett uttryck för att de som har de största inkomsterna får detstörsta bidraget från samhället till sin bostadskostnad. Hur kan man beskriva detta såsom en bostadspolitik till fördel för dem som sämsta situationen? Det är ju en fullständigt orimlig politik. Likadant är det när i detta sammanhang görgällande att övriga åtgärder skulle leda till en förbättradsituation för dem som har det besvärligt. Den moderata partimotionens innebördär att man skall avskaffa bostadssubventionerna. Låt vara att man inte gör detpå en gång utan successivt, så är det ändå riktpunkten i sammanhanget. Detskulle emellertid innebära - och det vet lika bra som jag - en såkraftig ökning av hyrorna, inte minst i nyproduktionen, att det vore omöjligt fören vanlig medelinkomsttagare att få en bostad av den storlek som vederbörandekan ha rimliga skäl att efterfråga. Om tiden medger det skall jag gärnaåterkomma till med ytterligare exempel på vart er bostadspolitikleder. sade också att är angelägna omatt få ned budgetunderskottet och spara pengar. Det betvivlar jag inte. Men hurgår det ihop med förslaget att man skall slopa hyreshusavgift ochfastighetsskatt? Till vill jag säga att jag inte gjordegällande att vill avskaffa hyresnämnderna ochfastighetsdomstolarna. Jag konstaterade bara att vad ni föreslår är enförsöksverksamhet i ett antal kommuner, en försöksverksamhet som ni sedan skallutvärdera och ta ställning till. Jag är mycket väl medveten om att förslagetinnebär att man i stället skall föra över dessa ärenden till allmännadomstolar. Frågan om naturresurslagen har tagit upp tvågånger med särskild hänvisning till de fjällnära skogarna. Det är dock intemöjligt att redovisa vad naturresurslagen kommer att innehålla. Jag kanbara säga rent allmänt att jag delar den syn som tycks ligga bakom KerstinEkmans frågeställning nämligen att vi skall försöka finna åtgärder sommöjliggör ett bevarande av de fjällnära värdefulla skogarna. Huruvida dettaskall ske via skogsvårdslagen; naturresurslagen eller annan lagstiftning ärfortfarande en öppen fråga. Men vi bör finna ett system för att nå detta syfte.