prot · G709163 · 1983-12-31 00:00:00 — Regeringen föreslår en ökning av vattenkraftsberedningensutbyggnads-plan från ca 3,0 till . Beredningens förslag var en utbyggnadmed , men man tog även med en marginal på ytterligare ca medtanke på bl. a. vissa kontroversiella projekt. Det är en händelse som ser ut som en tanke, att regeringeni propositionen har lagt sig väldigt nära kraftindustriintressena då det gällerföreslagen plan och att man har hamnat på den nivå som krävdes i en moderatreservation i vattenkraftsberedningen. Regeringens utbyggnadsförslag är, med hänsyn även till detiHäggsuppdrag som tidigare gavs till , ett svek motalla de krafter som gemensamt arbetat för att skapa en så bred politisk enighetsom möjligt om vattenkraften och som kom till uttryck i kompromissen ivattenkraftsberedningen. De enda som kan känna sig höjda medregeringsförslaget är kraftindustrin och moderata samlingspartiets Läget beträffande vattenkraftsutbyggnaden har försvåratsoch förvärrats, och risken är nu att en satsning på modernisering och ombyggnad av befintliga kraftstationer, på effektutbyggnader för att få ut mera av vattenkraften och på nyutbyggnad av i stort sett okontroversiella projekt försvåras. Den höjda utbyggnadsnivån försvårar också avvecklingen avkärnkraften, eftersom den ökar elberoende. De skall ju byggasut som kärnkraften är i full produktion.Energiminister argument att utbyggnaden skall ses som ett led ikärnkraftsavvecklingen är enligt vår uppfattning missvisande. Vi måste våga ta ställning - sade i sittanförande. Det är varken särskilt modigt eller kraftfullt att lägga framförslag som klart äventyrar bevarandet av värdefulla kvarvarande älvsträckoroch som på nytt skapar stor oro och osäkerhet bland de hundratusentalsmänniskor i våra älvdalar som invaggats i förhoppningar om att få lugn och rounder den närmaste tioårsperioden. råder stor osäkerhet om den plan som behövsför att uppnå ett uppsatt mål om /år. Ingenting har egentligen framkommitsom motsäger vad () itidigare utredningar sagt, att det troligen inte behövs något ytterligaretillskott för att uppnå /år. Tvärtemot finns det skäl att påstå att SMHLs bedömning äri underkant. har nämligen i sina beräkningar använt dagens verkningsgraderi vattenkraftverken, som är onödigt låga på grund av att vattenkraften f. n.körs som toppkraft. Det innebär att kraftverken "gasar och bromsar"betydligt hårdare för att anpassas till den växlande konsumtionen jämfört mednär vattenkraftverken kördes som baskraft till industrin. Vidkörning som baskraft kan man uppnå en jämn och hög verkningsgrad ivattenkraftverken. Mycket talar för att elvärmen avvecklas medkärnkraften. Därigenom skulle vattenkraften åter bli baskraft i det svenskaelkraftssystemet och verkningsgraden i kraftverken öka. Elproduktionen ökardärmed sannolikt med några TWh utöver SMHLs bedömning. En slutsats av den rådande osäkerheten och oenigheten omnormalårsproduktionen vid landets vattenkraftverk är att alltför detaljeradeuppgifter om denna inte kan läggas till grund för en ytterligare utbyggnad avvattenkraften. Därför är det inte heller rimligt att på så lös grund draslutsatsen, att det behövs ett produktionstillskott utöver de somvattenkraftsberedningen kommit fram till. Av detta följer också att det - somvpk föreslår - bör vara möjligt att undanta ett antal utbyggnadsobjekt och tahänsyn till oersättliga natur- och miljövärden som finns i helt eller delvisoutbyggda älvar och älvsträckor. I vattenkraftsberedningens betänkande Vattenkraft (SOU1983:49) har vpk:s representant utförligt redovisat sin uppfattning och ettalternativt planförslag (s. 101-106) som i.huvudsak utgår, från älvarnasbevarandevärden. Jämfört med beredningens plan har undantagits ett femtontalvärdefulla älvsträckor från utbyggnad. Vidare har frågan om nödvändigastyrmedel berörts och exempel getts på detta. Ekonomiska aspekter ochsysselsättningsaspekter tas även upp, och det framgår där bl. a. attalternativförslagen kan bli både ekonomiskt lönsamma och ge fleraarbetstillfällen. Där framhåller vpk också, att man ur samhällsekonomisksynvinkel bör väga in bevarandevärdet hos älvsträckor som man kan undvika attbygga ut liksom de ökade sysselsättningseffekter som fås av effektiviseringaroch minikraftverk jämfört med kraftverk i outbyggda älvsträckor. Vpk motsätter sig förslaget att investeringsfonden normaltskall få utnyttjas för ny- eller reinvesteringar i vattenkraft t.o.m. år 1990.Vi accepterar dock att investeringsfonden får användas förreinvesteringspro-jekt där kostnaden överstiger /nyvunnen kWh. Vpkmotsätter sig också förslaget att frånta inflytande över Vattenfallsinvesteringar i vattenkraftverk mellan 1,5 och 8 MW. Om man inte önskar en helt marknadsstyrd utveckling påenergiområdet -innebärande att man vet mycket litet om var-man hamnar- är detnödvändigt att använda vissa styrmedel. Så görs ju redan exempelvis för attreducera oljeanvändningen. En så omfattande omställning som utmönstringen avkärnkraften innebär fordrar med säkerhet vissa ytterligare styrmedel, om detskall finnas garantier för att vi verkligen styr mot målet. Styrmedel kan varaav de mest skilda slag: information, priser, skatter, avgifter, planering,subventioner, lagar osv. Vattenkraftsberedningens förslag utgör alltjämtutgångspunkten för vpk:s motionsförslag om fortsatt vattenkraftsutbyggnad underminst den närmaste tioårsperioden. Dessutom aktualiserar vi förslag som finnsupptagna i särskilda yttrande i beredningens betänkande, mednågon smärre förändring. Konkret innebär detta att vi ansluter oss till deobjekt som ingår i vattenkraftsberedningens plan i klass O, vilket beräknas ge737 GWh, och i klass A, utom och samt , som svararmot 413 GWh. Vi föreslår dessutom ett antal projekt i klass O somgäller ytterligare om-och fillbyggnader med tillsammans 639 GWh. Vidare ettantal s. k. vardagsrationaliseringar, tidigare aktualiserade av , på tillsammans 250 GWh. Vpk aktualiserar också ett antalrelativt okontroversiella nybyggnader i klass A på tillsammans 131 GWh. Vpktar i sitt förslag upp även några i viss mån kontroversiella älvsträckor, klassB, på tillsammans 326 GWh samt ett tillskott av minikraftverk med 500 GWh.Totalt redovisas i planförslaget 2 996 GWh, dvs. Samtiigaobjekt finns förtecknade i vpk:s partimotion nr 2826, och i bostadsutskottetsbetänkande finns de redovisade i utskottstext och reservationer. Grundvalen för den framtida elförsörjningen är, liksomtidigare, vattenkraften. Det tidigare uttalade målet om kan uppnåsgenom de förslag som tas upp i vpk:s motion. De beslut rörandefysiska riksplanen undantagna, outbyggda, fyra huvudälvarna måsteockså fredas från exploatering. Samma gäller de i beslutet ochsenare beslut innefattade älvsträckor som också har stort bevarandevärde. Viföreslår i vår motion att ytteriigare åtta av de mest skyddsvärda älvsträckornaskall undantas enligt den fysiska riksplanen. Det gäller: Vojmån i ,nedre Ammerån, nedre Långan och Hårkan i , Haverö, Sölvbacka ochHamre i Ljusnan och i . En rad projekt som ingår i den av regeringen framlagdavattenkraftsplanen och som inte finns med i vpk:s alternativa plan föreslår viskall utgå. Det gäller följande: ,Klippen i , Skinnmuddselet, och Upp- ströms Björnafallet i , Hinnsjöån i Nätraån,Vojmån och Meåfor-sen i , Ammeråns överledning och Långan iIndalsälven, Haverö, Hamre, och i Ljusnan,Hylströmmen i , Brunnsberg och i , Värsjö i-Klarälven,Hallstaham-mar i och i . Under allmänna motionstiden har vpk-ledariiöterväckt olika mofioner med anknytning till vattenkraftsutbyggnaden. I motion 1057föreslås att Ammeråns överledning till Gesunden i inte skall kommatill utförande. Förslaget om sådan överledning, som finns upptaget iregeringens utbyggnadsplan, är det förslag som näst Långans utbyggnad har väcktdet starkaste motståndet.- I vattenkraftsberedningens betänkande anförs i de s.k. älvvisa kommentarerna som en förutsättning för utbyggnad "att ingaandra alternativ, dvs. utan överledningen, finns för att få fill stånd om- ochtillbyggnader av stationerna ". Förutsättningarna har sedan genom en förändring avägarintressena radikalt förändrats så att man kan genomföra effektiviseringar iberörda kraftverk på sträckan i utan attbehöva överleda Ammerån. I motion 1983/84:1040 föreslogs åtgärder i syfte att föraEdeforsens kraftverk i Mellanljusnan till från ABHälsingekraft. En sådan åtgärd och en effektivisering av Edeforsen stämmer medde löften som linje 2 gav inför folkomröstningen om kärnkraften, nämligen attsamhället skall ha ett huvudansvar för elproduktionen och att tillkommandekraftproduktion skall ägas av stat eller kommun. Ett överförande av Edeforsenskraftverk i samhällets ägo skulle också ge större förutsättningar för attundvika kontroversiella om- och utbyggnader. I motion 1983/84:723 föreslås att iKlarälven skall undantas från utbyggnad. De åtta kraftverk som finns i Klarälvenskulle genom en, ombyggnad och effektiviseringar tillsammans kunna ge meratillskott av el än vad en utbyggnad av skulle ge. Även här finnssom i så många andra fall en mycket stark opinion mot utbyggnad. och har i en näringspolitiskmotion, 2478, gällande aktualiserat frågan om effektiviseringoch modernisering av ett antal större och mindre vattenkraftverk i länet somskulle innebära ett ökat elproduktionstillskott och nya jobb.. Några av mina partikamrater kommer senare i olika inläggatt kommentera en del av vpk:s motionsförslag. Jag har tidigare i mitt anförande berört frågan omsamhällsinflytande och styrmedel som nödvändiga inslag i energipolitiken. Detär nödvändigt att etablera en samhälleHg energipolitik där hushållningen medenergi är ett huvudelement och där frågan om nya elproduktionsanläggningargenerellt sett aktualiseras först när alla hushållningsresurser är uttömda. I en samhällelig energipolitik, med utgångspunkt i bl.a.miljökrav som medför starka restriktioner då det gäller vad som skall ersättakärnkraft, är varje onödig eller onödigt högenergianvändning en negativ faktor.Elkraft är en universalenergi som kan användas för många skildaändamål, vilket energiministern i sitt anförande var inne på. Den är nödvändigför att driva motorer, maskiner och redskap av olika slag, den är nödvändiginom elektrotekniken, den behövs inom vårt elektrifierade trafikväsen och förbelysningen. Däremot är det inte nödvändigt, och med hänsyn tillkärnkraftsavvecklingen inte önskvärt, att låsa väldiga mängder elkraft iuppvärmning av bostäder och lokaler. Under den aktuella avvecklingsperioden fram ,dvs. om , kommer i stort sett alla eldrivna maskiner och apparater attbytas ut. Alla kvarvarande hushållsapparater - spisar, kylar, frysar,tvättmaskiner, osv. -kommer att bytas ut successivt och har ersatts avhelt andra. Om man då systemafiskt inställerar maskiner som är elsnålamultiplicerar man en hushållningseffekt som sammanlagt blir mycket omfattande.På samma sätt sker inom industrin - nya energisnåla processer introduceras ochstrukturella förändringar i riktning mot mindre energitung industri genomförs.Sådana förändringar, liksom förändringar inom övrigsektorn i samma riktning,gör att förutsättningarna för att nedbringa elanvändningen bör vara goda. Att utforma elsystemet utan kärnkraft handlar sålunda inteom att producera el för industri, handel, service eller hushåll. Alla dessaelspecifika ändamål kan tillgodoses med vattenkraft och mottryckskraft. Attersätta kärnkraften handlar då främstom att välja uppvärmningsform för byggnader.Det innebär samfidigt att av ytterligare nyinvesteringar i elproduktion - iförsta hand för att tillgodose uppvärmningsändamål med utnyttjande av t. ex.kondensanläggningar - bara av det använda bränslets energiinnehåll kanvidarebefordras i form av el och faktiskt komma till användning i uppvärmning. Jag har, herr talman, uppehållit mig vid detta också medden utgångspunkten att det är viktigt att se sammanhangen och inte bara talaom vattenkraften och vattenkraftsutbyggnaden utan att göra dessa kopplingar. En betydande minoritet i bostadsutskottet anser inte att denplan som socialdemokraterna och har antagit är acceptabel ellernödvändig för vårt kommande behov av elenergi. Planen är inte helleracceptabel då det gäller de bevarandevärden som majoriteten så dåligt slår vaktom. Tre partier - , och vpk - står fast kringvattenkraftsberedningens breda politiska kompromiss. De avvikelser som görsfrån regeringsförslaget - det gäller Långan, Haverö och Hylströmmen - är bra,men detta är närmast föranlett av starka lokala opinioner och av att enmajoritet genom motioner eller på annat sätt klargjort att man inte går med pådessa projekt. Utskottsmajoriteten talar om handlingsfrihet och omstörsta möjliga hänsyn till miljöaspekter, medan man i själva verket nästanhelt struntat i de berörda människornas i älvdalarna handlingsfrihet och iomistliga miljövärden. Vad man nästan uteslutande tillgodoser ärkraftindustrins handlingsfrihet och ekonomiska vinstintressen. Hundratusentalsmänniskor får nu fortsätta att leva under hotet om fortsatta utbyggnader ochfår inte det lugn ochden ro som ett förslag om en mera begränsad utbyggnad skulle ha gett. Jagyrkar bifall till de reservationer som är fogade till bostadsutskottetsbetänkande nr 30, där mitt namn återfinns. Tillsist ett par kommentarer fill det som sade i sitt anförande. Honsade att man inte kört över vare sig vattenkraftsberedningen eller övrigapartier. Det här är egentligen en fråga om ordval. Ett faktum är att regeringenhar gått betydligt längre än vad det funnits en bred politisk enighet om. BirgittaDahl sade vidare att förutsättningen för att vi skall lyckas när det gällerenergipolitiken är att de partier som stod bakom linje 2 och 3 ifolkomröstningen ställer upp. Det är riktigt, men glöm då inte bort, BirgittaDahl, att ta hänsyn till de övriga tre partier som stod bakom linje 2 och 3,dvs. , och kommunisterna.' 3,8TWh ger större utrymme, sade , för att ta hänsyn till olikaintressen vid prövning av utbyggnad. Jag kan, herr talman, inte låta bli attgöra den reflexionen att det naturHgtvis är mycket bra att -1985, dådet är valår - ha en så stor marginal som möjligt. Det ökar naturligtvismöjligheterna för och övriga inom regeringspartiet att resa runti landet, tillfredsställa olika lokala opinioner och intressen och säga: Sehär, så här generösa är vi från regeringens sida. Det här skall vi ändra på.Det här lovar vi att klara. Detär inte utsagt, men jag tror att det nog ligger en del i att det är detta manhar tänkt på när man eftersträvar en så stor och bred marginal i ett läge därdet inte finns något verkligt behov av en sådan marginal. 5 (): Att föreslå projekt som skall ingå i en plan för vattenkraftensfortsatta utbyggnad är en av de svåraste uppgifter man kan få sig förelagd.Dels därför att så många människor engagerar sig så starkt för bevarandet avälven i hembygden, dels också därför att detta är ett område där man måstekänna sig övertygande säker innan beslut fattas. Varje utbyggnad av en älv är inaturens egen mening oåterkaHelig. Föratt så här inledningsvis återge några intryck av propositionen, så ärutbyggnaden av vattenkraften ett av de lämpligaste områdena för en bredpolitisk samling. Det kunde vi också uppnå i vattenkraftsberedningen. Understor enighet kunde vattenkraftsberedningen föreslå en plan omfattande ca 3,1TWh och siktande på en effektiv utbyggnad av ca . Vi höll oss då tillprojekt utanför den fysiska riksplaneringen. Vattenkraftsberedningen bedömde isitt planförslag en produktionskostnad på högst . per kWh som acceptabel. Enighetenfrån vattenkraftsberedningen har i någon mån luckrats upp det hartagit att baxa ärendet hit. Men i själva verket bygger regeringens propositioni allt väsentligt på vattenkraftsberedningens planförslag. påståendeatt regeringen har kastat vattenkraftsbered- ningens förslagi papperskorgen är alltför fantasifullt för att tas på allvar. I motsats'tillcentern och vpk har nu inte lämnat några konkreta bidrag tilllösningen av energifrågorna . påstående att regeringens förslag är ettslag i ansiktet på naturvårdsintressena innebär att hon inte har tagit någonsom helst del av eller intryck av de starka miljökrav som ställs iipp iregeringens proposition. Jag skulle gärna vilja säga till att jaginte är säker på att denna debatteknik ens har någon framgång ute bland alladem som är verksamma i arbetet för att bevara sina älvar. En liten påminnelsekan vara på sin plats. Älvräddarnas organisation uttalade sig på ett sätt sombara kan uppfattas som positivt när bostadsutskottets betänkande blev känt. När det gäller planens omfattning och i fråga om valet avenstaka projekt görs det i propositionen avvikelser gentemotvattenkraftsberedningen. Förslaget att nedre Långan skulle tas med i planen harav utskottet ersatts med Hårkan. Vidare har Haverö undantagits i utskottetsbetänkande. Hylströmmen och reglering föreslås inte nu ingå i planen.Också i fråga om Ammeråns överledning förordar utskottet ytterligare överväganden. Jag vågar därför påståendet att det på de flestaväsentliga områdena råder en bred enighet också inom bostadsutskottet. Dettakan möjligen motsägas av antalet reservationer. Till betänkandet har nämligenfogats 23 reservationer och 5 särskilda yttranden. Några av de invändningarsom reservanterna riktar mot utskottets betänkande är annars frågor som mantidigare kunnat enas om i vattenkraftsberedningen. Jag tvekar inte heller attsäga att som bostadsutskottets betänkande har utformats har det nästan på varjepunkt en anslående likhet med den plan som togs fram avvattenkraftsberedningen. Jag förstår därför inte inlägg, där hanflera gånger upprepade att förslaget skapar osäkerhet och oro ute i bygderna.Om vi som sysslar med dessa frågor hjälps åt att ge debatten litet mera sansoch måtta skulle det också öka trovärdigheten för de politiska partiernasagerande. Låt mig något beröra några reservationer där ,och vpk har enats. Det är planens omfattning som främst harkritiserats. I regeringens förslag finns en bredare marginal än vadvattenkraftsberedningen kom fram till. Det föreslås att planen skall omfatta ca3,/år - ca tas upp i den plan med namngivna projekt som presenterasi proposition 160 och återstoden i en proposition som senare skall föreläggas . använde det gamla knepet att begäraförhandsbesked om vilka älvar som skulle ingå i den aviserade propositionen.Jag tror att både och vi andra lugnt kan invänta det förslag somregeringen efter vanlig beredning kommer att förelägga . Även i vattenkraftsberedningen ägnade vi storuppmärksamhet åt planens omfattning. Meningarna blev ordentligt delade underremissbehandlingen av vattenkraftsberedningens förslag. Många remissinstanseranförde att omfattningen enligt VKB:s förslag med inte var tillräckligför att uppnå det eftersträvade produktionstillskottet. När majoriteten iutskottet ställt sig bakom regeringens förslag också i fråga om omfattningen,är det ett understrykande av att ett utbyggnadsprogram som garanterarett produktionstillskott på /år måste utformas. Det verkar som omreservanterna - jag tänker här på reservation 2 - misstänker att regeringen,efter det att sagt sitt, avser att i rasande takt bygga ut desvenska älvarna. Jag kan inte tänka mig att någon regering - inte ens enborgerlig trepartiregering, om en sådan någonsin uppstår igen - på pin kivskulle sätta i gång en utbyggnad av älvsträckor som inte oundgängligen behövsför att uppnå det eftertraktade produktionstillskottet. Många projektmodifieringar blir nödvändiga. Projektenskall underkastas prövning. När regeringen har att prövautbyggnadsprojekt har man med den föreslagna omfattningen långt störremöjligheter att ställa hårda miljökrav. Som utskottet påpekar har ändringar iprövningssystemet enligt vattenlagsfiftningen inte föreslagits i den nubehandlade propositionen. Däremot kan vattendomstolarnas och regeringensprövning innebära större pfojektmodifieringar än tidigare i de fall prövningenavser kontroversiella projekt, där miljösynpunkterna väger särskilt tungt.Men, som sagt, denna prövning skall göras enligt den prövningsplan somriksdagen fattat beslut om och som manifesteras i den gällande vattenlagen. Det förekommer i proposifionen en skrivning om att planenbör ges en omfattning som kan leda till ett tillskott på /år. Jag medgeratt det är en formulering som kan leda fel. Det har den också gjort förreservanternas . Om regeringen anser att .vattenkraftsberedningens planhade för små marginaler - jag syftar då på /år ovanför behovet avgaranterade.2,/år - så kan samma regering inte rimligen anse sig kunnauppnå ett produktionstillskott på /år på en omfattning av totalt 3,8TWh/år. I ett sådant fall skulle marginalen endast uppgå till /år. Det helamotsäger sig självt, men där får propositionens oklarhet ta sin del av ansvaretför missförståndet. När vi nu har klarat ut detta, är det bra om reservanternasjälva kan förklara följande: Hur kan ni gå emot en ytterhgare plan för utbyggnad, närni har dragit ner omfattningen enligt regeringens proposition? Marginalen harju krympt i ert förslag. I reservationen vill ni ta bort flera projekt.Visserligen fyller ni på, litet här och litet där, men ni befinner er ett brastycke ifrån den nivå som det uppnåddes enighet om i vattenkraftsberedningen.Ni har med andra ord inga som helst garantier för att det går att nå upp fill2,/år, som ju ändå är en . viktig del av vår eftertraktadeprodukfionsvolym. Jag vill gärna.fästa uppmärksamheten på följande. Deprojekt som föreslås ingå i en plan har samtliga - utom i ett fall - detgemensamt att de ligger utanför den fysiska riksplaneringen. Det finns redan enprocedur utarbetad utan hörande. Eftersom har bettregeringen om en plan för fortsatt utbyggnad av vattenkraften är det självklartatt skall uttala sig. Ingenting har inträffat som kastar omprövningssystemet. Som det framhålls i propositionen - och som det finnsanledning att stryka under - finns det ingen säkerhet för utbyggnad av de iplanen intagna projekten. Ytterligare projekt som inte finns med i planen kanfillkomma. Det finns nämligen en rad projektförslag i motioner - ochi flera reservationer- som utskottet anser att regeringen skall titta på. Detär orsaken till att utskottet avstyrker bifall till dessa ytterligare,motionsvägen framförda projektförslag. Därmed yrkar jag också avslag påsamtliga reservationer. Att gå in på enstaka projekt kan i något fallvara nödvändigt. Jag tänker säga några ord om . Propositionen föreslogen utbyggnad av nedre Långan. Som frågan utvecklades i utskottet utbyttesLångan mot Hårkan. Det hela har sin bakgrund i att utskottets majoritet, som jubiträtt regeringens plan när det gäller omfattningen, i den nu aktuella planenville hålla sig nära de drygt /år som regeringen föreslagit ipropositionen. Och Hårkan fanns dessutom med i vattenkraftsberedningensförslag. 1 detta sammanhang finns det reservationsvis framfördakrav på att de undantagna älvarna skall lagregleras. Jag vill då bara påminnaom att det i samband med naturresurslagen kommer att framläggasförslag om bl. a. älvarna och att det då blir tillfälle för att ta ställningtill denna lagreglering. Vad sedan gäller Ammerån delar sig ocksåutskottsmajoriteten med reservanterna från , och vpk.Jag skall gärna medge att frågan om Ammeråns överledning inte varitbekymmersfri under utskottsbehandlingen. Utskottets majoritet kom fram till etttillstyrkande av propositionen av följande skäl: Dels talar starka skäl för attöverledningen bör tas med i planen för att om- och tillbyggnaderna skall kommatill stånd, dels har kommun begärt en särskild utredning för att fåvissa frågor klarlagda. Det gäller hur kommun skall kunna tillförasekonomisk ersättning utöver den som kan bli följden av vattenlagen. Ytterligare skäl för tillstyrkande av propositionen är attriktlinjerna i den fysiska riksplaneringen avseende Ammerån inte skall ändras.Det innebär i sin tur att någon vidare utbyggnad av Ammerån inte kommer attske. Sysselsättningen skall fördelas så som föreslås i propositionen, dvs.utsträckas av ungefär . Vidare skall vissa åtgärder förfiskets bevarande klarläggas.