prot · G709112 · 1983-12-31 00:00:00 — Ur regional sysselsättningssynpunkt men även urberedskapssynpunkt är det i högsta grad otillfredsställande attfoderöverskottet inte förädlas i norra . Skulle en större förädUng ske,skulle det skapa sysselsättning såväl inom produktionen som i förädlingsledet. Denna situation har fått och får konsekvenser. Omproduktionen blir för liten är det också svårt att hålla i gång ett rationelltförädlingsled. Det gäller slakterier och charkuterier, som får dyrare råvarorpå grund av långa transporter. Det blir också svårt att upprätthålla entillfredsställande service. Jag tänker dä på veterinärer och rådgivare. Man kaninte hålla en service på tillräckligt hög nivå, om produktionen är för liten. Detta kan få de konsekvenserna att förädlingsindustrininom detta område i slås ut, och så kommer förädlingen avdessa produkter att ske i . Att situationen är mycket allvarlig kan jag belysa med ettannat exempel från . Antalet suggor i har från 1982 till 1983minskat med 200 eller . Det är ett exempel på den allvarliga utvecklingsom är på gång. Detta medför dyrare varor i genom långatransporter av förädlade produkter. Men det medför också större arbetslöshetoch en ytterligare förstärkning av den regionalpolitiska obalansen - än en gångtill Detta är naturligtvis problem se n man intekan blunda för. Men jag förstår att det inte är någon mening för mig att häryrka bifall till den aktuella motionen. Jag får ändå förutsätta att dendispensgivning som det finns möjligheter till tillämpas mycket generöstbeträffande , så att man så långt som möjligt eliminerar de olägenhetersom investeringsförbudet innebär. Men det bästa vore naturligtvis att ta bortdetta förbud i så fort som möjligt. 16 i () replik; Jag vill beröra ett par av de punkter som Östrand var inne på. Först och främst tycker jag att det i och för sig är enanmärkningsvärd synpunkt Östrand framför när han säger att investeringsförbudär bra, men det skall inte gälla för . Med den vetskap som Östrand nuhar om investeringsstoppet måste han ju säga sig att det skulle ha varit idéatt rösta med moderata samlingspartiet efter debatten om huruvida detta investeringsförbudär till nytta för svenskt jordbruk eller inte. Jag vill framhålla attinvesteringsförbudet inte är till nytta för jordbruket i något hänseende. Detär således inte enbart för , , som detta är ett felaktigtsystem. Vidare förde Östrand ett resonemang om huruvida Norrlandär skyldigt i övrigt någonting när det gäller överskottssituationen.Låt mig varna för ett resonemang som går ut på att inte deltarhärvidlag. Det är inte fråga om någon debatt mellan norr och söder i ,, utan det är helt enkelt- en debatt mellan dem som företräderSveriges slättbygder å ena sidan och dem som företräder skogs- ochmellanbygder å andra sidan. 1 jordbruksbeslut, som fortfarande gäller, är detstrikt angivet att staten och jordbruket gemensamt skall dela kostnaderna föröverproduktionen av spannmål. Då det gäller animalieproduktionen ochöverskottet från den, så är det jordbrukets ensak - vi jordbrukare får självastå för detta. Enligt Östrands tänkesätt blir det helt enkelt enuppdelning av bönder i jordbrukare som jobbar på slättbygderna ochjordbrukare som jobbar under sämre betingelser i skogs- och mellanbygderna. Genomen sådan uppdelning skiljer man bara ut i så måtto, att jordbrukarna ide bättre ställda odlingsbygderna i tillsammans med får ståför överproduktionsproblematiken. Med andra ord: Lägg av med resonemanget om att Norrlandinte deltar härvidlag! Så länge jordbrukare håller ihop om att det ärett gemensamt problem vi har skapat tror jag vi kan komma till rätta med saken.Det finns så mycket mer anledning att säga detta som överproduktionen är en avde tunga frågor som livsmedelskommittén har att ta ställning till. Jag vill mycket ödmjukt be Östrand att inte drivapåståendet att är oskyldigt, för det skadar hela animalieproduktionenssak. 17HÅKAN () replik: Jag vill helt stillsamt påpeka för OlleÖstrand att det, med nuvarande regler för förbud mot utbyggnad av djurstallar,finns möjlighet att få dispens för . Denna bestämmelse har införts avregionalpolitiska och sysselsättningsmässiga skäl, och vi säger också iutskottets skrivning, när vi nu föreslår en förlängning av systemet, att sammaregler skall gälla. Jag vill även påpeka att man varit mycket generös med attbevilja dispenser för i detta hänseende, så de farhågor som OlleÖstrand hyser kommer förmodligen inte att besannas. 18 () replik: Jag kan på sätt och vis förstå att herrÖstrand har en känsla av att det finns orättvisor och att han är otålig. Det ärju inget tvivel om att man, ifall man försöker ta hänsyn till önskemålet att fåen geografiskt bättre fördelad produktion, måste säga sig att fläskproduktionenär oerhört ojämnt fördelad i . Jag var i och träffade jordbrukare där.Jag talade då bl. a. om för dem att produktion av fläsk är iförhållande till länets befolkning, medan produktion är iförhållande till länens befolkning. Här föreligger alltså en oerhörd skillnad isjälvförsörjningsgrad på ett område, där trots allt skulle kunnaproducera mycket mer. Mot denna bakgrund tycker jag attdispensgivningen bör vara något generösare i än på andra håll ilandet. Men svårigheten är att vi inte kan släppa investeringskontrollen ochgreppet om produktionen så länge vi har en överskottsproduktion av denomfattning som vi har i . Därför måste vi t. v. lägga frågan ilivsmedelskommitténs hand och hoppas, att kommittén skall finna vägar för attfå en bättre balansering till stånd också när det gäller hur produktionen skallfördelas över landet. 19OLLE ÖSTRAND (s) replik; Motionen gäller inte, i ,slopande av investeringsstoppet över hela , utan bara i . Motden bakgrunden kan jag naturligtvis inte stödja och inte heller denreservation som finns fogad till betänkandet. Det är klart, , att vi skall varasolidariska - men vi kan inte tillämpa en solidaritet som gränsar tillsjälvutplåning. Den situation jag har redogjort för i talarstolen är niycketallvarlig. Det är en allvarlig utveckling som pågår i , ,nämligen den att svinproduktionen minskar och förädlingen minskar somvi ser livsmedelsdiskarna översvämmas av förädlade produkter från södraSverige. är lika medveten som jag om att det är enmycket allvarlig sysselsättningssituation i . Därför är det angelägetför oss att slå vakt om de sysselsättningstillfällen vi har och de ytterligaresysselsättningstillfällen vi kan skapa. Jag tror inte att man behöver ha någotmotsatsförhållande mellan bönder i norra och bönder i omvi i vill ha en litet bättre balanspå detta område än vi har f. n. Sedannågra ord till . Det är bra att det är en generös dispensgivning- men nog vore det ännu bättre att slopa investeringsförbudet, så att manslapp gå den krångliga, byråkratiska vägen över ett dispensförfarande! Anf.20 i () replik; Det vore naturligtvis utomordentligt illa om Norrlandsjordbruketskulle vara solidariskt med jordbruket i i övrigt - tillsjälvutplåning. Jag undrar vem som tagit upp det uttrycket - det har vi aldrigdiskuterat. Tvärtom tar svensk jordbrukspolitik sikte på att göra sårunt som möjligt. Med andra ord; Vi har Norrlandsstöd och särskilda åtgärderför Norriand för att de geografiskt och klimatologiskt sämre förutsättningarsom råder i inte skall återspeglas i bondens portmonnä. Detförhållandet att ni nu i er motion har yrkat att just Norriand skall undantasvill jag inte ta som tecken på någon högre klokskap. Jag menar fortfarande attdet investeringsförbud som råder inte är särskilt vettigt. Det har under förstaåret inte inneburit lägre investeringar i jordbruket än . Det ärmöjligt att det kommer att få den effekten om vi fortsätter med det. Jagvill ställa en enkel fråga. Utan att jag i något avseende är anhängare avregleringar eller kontroll vill jag ta upp ett område där det måhända vore bra.Det är faktiskt så att någon har räknat ut att vi för distribution av livsmedelvia livsmedelshallar har en sådan kapacitet i att vi skulle kunnabetjäna en befolkning på 60 miljoner. Om man nu är så mycket för att reglerasom ni tycks vara, vore det vettigare att göra på så sätt att vi för fram destackars korvbitarna på något färre ställen än nu - vettigare än att ha onödigaförbud. OlleÖstrand talar här om att vi skall göra undantag från en förbudsregelsom han själv har röstat för. Jag tycker att det är inkonsekvent och intesärskilt väl genomtänkt politik. 21 ()replik: Man kan naturligtvis alltid diskutera i och minklokskap. Men vad jag har försökt att redogöra för i mitt anförande och i minförra replik, , är den allvarliga utveckling som pågår i Norrlandi detta avseende. Jag tycker att vi bör kunna vara överens om att vi skallförsöka komma till rätta med den. Är vi överens om det, , trorjag också att vi kan finna vägar för att motverka den mycket besvärligautvecklingen och den situation som råder i . Detär mot denna bakgrund som vi har väckt motionen - för att försöka göra kammarensledamöter uppmärksamma på detta. 2 protokoll 1983/84:112-115 22KERSTI (); I jordbruksutskottets betänkande nr 25behandlas också motion nr 361, vari yrkas att hos regeringen begäratt skogsplantskolan i bibehålls. har i sitt betänkande avstyrktmotionsyrkandet. Jag kan ändå inte underlåta att här och framhålla den storabetydelse som Furuby skogsplantskola har för . är ett av landets mera betydande län frånskogsproduktionssynpunkt. Länet har ca skogsmark, och det avskogsvårdsstyrelsen i länet beräknade behovet av plantor under andra hälftenav är mellan 18 och 20 miljoner plantor . Jag vill också framhålla att förutsättningarna förplantodling vid Furuby är mycket goda och i visst avseende unika i jämförelsemed andra plantskolor. Furuby plantskola odlar barrotsplantor av hög kvalitet,anpassade till förhållandena på sydsvenska höglandet, och efterfrågan på dessaplantor är mycket stor. En nedläggning av Furuby kommer att leda till brist påplantor. Bristen kan bli ännu mera påtaglig på grund av att täckrotsplantan -har det visat sig -ännu inte kan ersätta barrotsplantan, som har en överlägsenöverlevnadspotential. Den som sysslar med skogsvård vet att det är ytterstolämpligt att sätta ut frostkänsliga plantor i områden med hög frostfrekvens.Den meteorologiska statistiken visar att just sydsvenska höglandet har denhögsta frekvensen nattfroster i hela landet.Klimatförhållandena ställer speciella krav på plantkvaliteten. Något som också förekommer här är en besvärliggräsvegetation, som lätt förkväver den magrare täckrotsplantan. Barrotsplantandäremot växer snabbt ifrån gräsvegetationen. Försurningen, som mer och mer breder ut sig, leder tillersättningsbehov -även då är det betydelsefullt att få plantor som passar påjust höglandet. -Detta är - mycket kortfattat - de skogliga motiven. Jag har med detta velat visa att en situation med förliten tillgång till lämpliga plantor måste betraktas som allvarlig, särskiltmed hänsyn till skogsbrukets samhällsbetydelse och den långsiktiga hanteringsom skogsproduktion är. Ett annat motiv för att ha Furuby kvar - det är nog såviktigt - är att östra delen av , där Furuby skogsplantskola ärbelägen, är den region som haft den svagaste utvecklingen, bådebefolkningsmässigt och sysselsättningsmässigt. Varje förlust avarbetstillfällen innebär ytterligare påfrestningar på denna del av Jönköpingslän. Vid Furuby plantskola handlar det om 35 arbetstillfällen - de anställda ärkvinnor mest! Jag vill också nämna att en enig skogsvårdsstyrelse och enenig länsstyrelse vid ett flertal tillfällen, i skrivelser och viduppvaktningar, klart understrukit vikten av att plantskolan får fortleva. Dettavill vi motionärer också understryka. Det är med beklagande vi nu konstaterar att jordbruksut- skottet avstyrker vår motion. Vi anser detta vara fel.Från skogsproduktions- Nr 112 synpunkt är det angeläget att Furuby skogsplantskola i Torsdaeenden bibehålls. Jag yrkar därför bifall till motion nr 361. 23Andre vice talman (); "Vi , med nåde, ,, Götes och konung, göre veterligt: att, sedan vi, som ansett att den enskilda hingsthållningen, hästaveln och hästuppfödningen kraftigast uppmuntras och befordras genom prisbelöningar, i nådigt brev av den förordnat---- ." Detta, herr talman, var citerat ur Svenskförfattningssamling nr 1874. Den var den första statliga kungörelsen omstatens stöd till och omtanke om svensk hästavel. har förflutit sedan denna kungörelse vann lagakraft. fram till nu har den svenska hästen haft sina speciellatalesmän i och i samhället, väl medvetna om hästens betydelse förvårt land. Avspärrningssituationerna vid de bägge världskrigen skulle inte haklarats utan hästen. Vårt försvar skulle inte ha fungerat osv. Tiderna ändras, mekaniseringen gjorde hästen omodern.Armén avhästa-des helt 1976. I jordbruket har hästen varitförsvunnen. Maskinerna har tagit över i skogen. Ändå har det funnits personersom envist menat att hästens historia inte var färdigskriven, att arbetshästen,brukshästen, fortfarande kunde ha en uppgift som nyttodjur, till skillnad frånden ökande andel nöjeshästar som fått ett kraftigt genombrott de senasteårtiondena. Så blir det nu inte. signerar regeringensoch ett enhälligt jordsbruksutskotts förslag - det sista statliga stödet ochansvaret för brukshästen tas bort. Dödsrunan finns i proposition ochutskottsbetänkande. Utskottets skrivningar är välmenta och bärkompromisskrivandets aningslöshet. De är för staten till intet förpliktande-vissameningar får t. o. m. något av löjets skimmer över sig, exempelvis när mantalar om "den nya stiftelsens ansvar för sin uppgift, till gagn för dennorrländska glesbygden". Skall den norrländska glesbygden gagnas, då måsteman nog ta till andra medel än några dussin hingstar på en uppfödningsstation inorra . Eller när utskottet bedyrar sin tacksamhet till domänverket föratt stiftelsens hästar skall kunna få köras i domänverkets skogar. Ja, detskulle bara fattas att man även bannlyst uppfödningsanstaltens hästar från attfå vistas i statens skogar. Att förändra utskottets eniga förslag här enligt detankar som utvecklats i motion 1869 av m. fl. är nog en övermäktiguppgift. Men låt mig ändå få inskrivet i protokoll ett tack tillalla dem som har förstått värdet av en svensk brukshäst ochgenom tiderna räddat den svenska hästen, åkarhästen, jordbrukshästen och skogshästengenom statligt stöd och omtanke. Det är ett tack till många människor, enskilda,organisationer, riksdagsledamöter och statsråd, som under de 110 åren haft enpositiv inställning och känt statens ansvar. Detstatiiga ansvarets tid är nu förbi. A nslag inom verksamhetsområde ledamötersin välvilja - för den kostar ingenting. Den är till intet förpliktande. Densvenska brukshästen har gjort sitt. Den är enligt utskottet inte en statligkrona värd. Själv är jag helt övertygad om att detta är ettkortsiktigt synsätt. Efter att ha hört inlägg i debatten , där hon tolkade utskottsbetänkandet, är det nu nödvändigt, herr talman,att yrka bifall till motion 1869 och avslag på utskottets skrivning imotsvarande del. I detta anförande instämde (). 24 i () replik; Om det vore så att andre vice talman uppbar sitt ämbete som talman i fullständig isolation frånriksdagsarbetet i övrigt, skulle man enbart ha varit något förvånad över hansinlägg. gör han inte det. är suppleant i jordbruksutskottet. De synpunkter han här har framfört måste ha undanhållitsutskottet av de övriga centerledamöterna på grund av att man inte tyckte atthan företrädde eller att han inte företrädde en uppfattning somvar bra för hästen. Varför, , har de här synpunkterna intekommit till uttryck i utskottsarbetet? Det måste ha varit fullt möjligt attgöra dem hörda där. Här får utskottets skrivning - som trots allt är enframgång i förhållande till propositionen - råsopar. Jag menar bestämt att detutskottsbetänkande som samtliga utskottsledamöter nu står bakom är mycketbättre än en aldrig så prydlig reservation från . Hästaveln kommerinte att leva vidare och bli bättre på grund av en aldrig så prydligreservation. Jag vill gärna säga att ordinarie ledamöter ijordbruksutskottet har visat bra mycket mera ansvar för hästaveln än vad AndersDahlgren av opportuna skäl här ger uttryck för. 25 vice talman () replik; Menar iLjung att en förutsättningför att en motionär skall vara framgångsrik är atthan motionerar i eget utskott och deltar i diskussionen där? Jag trodde att detvar så, att utskottets ledamöter behandlade de motioner som kommit in tillutskottet oavsett om motionären fanns i utskottet eller inte. De synpunkter jaghar framfört finns i motion 1869. 26ARNE i () replik; Det som just nu gav uttryckför är självklarheter och behöver inte kommenteras. En fråga som är långt mera intressant är om synpunkterna imotionen var så värdefulla för hästaveln i landet att de nu måste drivas tillreservation eller om det var viktigare att utskottets ledamöter kunde enas omnågonting som trots allt är ganska bra för hästaveln. Frågan är om de ordinarie centerledamöterna i utskottethade samma uppfattning som . Det hade varit rimligt att släppafram honom tillbordet så att han kunnat argumentera - förhoppningsvis mycket skickligare än deordinarie ledamöterna - för den klokskap som här kommit till uttryck. Jagtycker att detta i någon mån är ett slag under bältet och ett försök att görasig litet till "kille" i kammardebatten i förhållande till sinakolleger som är ordinarie ledamöter i utskottet. 27 vice talman () replik; Det måste vara varje motionär obetaget attframföra sina synpunkter i . har ju kammarens ledamöter möjlighetatt också rösta på motionen. Jag är övertygad om att utskottet, som är enigt,kommer att vinna. Jag beklagar det, och jag beklagar de till intetförpliktigande skrivningar som finns i utskottets betänkande. 28PAUL LESTANDER (vpk); Den debatt som hölls här i kammaren i gårkväll kom också att handla om skogsvårdsintensitet och om lämpliga mål och medeli skogspolitiken. Debatten hade sin främsta orsak i de borgerliga förslagen omsänkning av skogsvårdsavgiften och i vpk-förslaget om en ökning av anslagettill skogsvårdsstyrelserna. Den skogsutredning som redovisadesin syn på läget i skogen rapporterade om mycket stora eftersläpningar ochbrister i vården av våra skogar; Sju årsytor i röjningseftersläpning. Otillfredsställande resultat på många av de områden somplanterats. Vpk anser att skogsvårdsstyrelserna borde ha fått enökning av sitt anslag. Grunden för att få en efterlevnad av skogsvårdslagenmåste vara att man har tillräckliga resurser för att tillse att den efterlevs.Vpk gav sitt stöd för en höjning av skogsvårdsavgifterna för att staten med demedlen skulle kunna öka stödinsatserna för skogsvård. sade i gårkväll att dålig lönsamhet i skogsproduktionen inte kunde godkännas som skäl fördålig skogsvård. Lönsamheten i skogsindustrin är f. n. mycket god. Hade detfunnits en vilja att säkra ökade resurser för skogsvård kundesocialdemokraterna ha stött vårt förslag om en produktionsavgift påskogsindustrin. Sak samma gäller de förslag vi lade fram om attgallringsplikten inte enbart skulle gälla ungskog. Vi krävde i skogsvårdslagenockså att stamkvistning skulle skrivas in som en normal skötselåtgärd. Ett av de förslag vi också framförde var ett åtgärdspaketför skogsvård. Tyvärr har vi inte sett några insatser för attförverkliga något av detta. Jag har vänt mig till socialdemokraterna med dessa frågoroch påpekanden. Det beror på att de godkänner att skogsvårdsinsatserna ärotillräckliga. De borgerliga företrädarna bagatelliserar de uppenbarabristerna i skogsvården. Bristerna har funnits och finns inom alla kategorierav skogsägare. Men alla skogsägare brister inte i skogsvård. Skall vi klara avatt avhjälpa de brister som finns måste vi vara beredda att öka insatserna. Dåmåste vi övergå från vackra deklarationer till målmedvetna insatser. A nslag inom verksamhetsområde 29IVAR VIRGIN (m); Detta skall varken handla om eller hästar, utan om de s.k.5;3-bidragen. Moderata riksdagsmän från har framlagt en motion1866 om en avveckling av de s. k. Bakgrunden är att fattade beslut omatt anslå 200 milj. kr. för att avveckla lågproducerandebestånd, nämligen 5:3-skogar. Pengarna skulle i huvudsak gå till bidrag föråterplantering, och beslutet grundade sig på skogsvårdslagens 5 § där det sägsatt ny skog, i regel gran, tall, skall anläggas när skogen är gleseller består av olämpligt träslag. satte programmet i gång. Det varframför allt avsett för glesa och dåliga barrskogar, närmast i Norrland.Norrlandslänen och har fått mest pengar, men utgickändå inte mindre än 53 milj. kr. till de syd- och mellansvenska länen. Där ärdet framför allt lövträd som faller och ersätts med gran. Motionen bygger på den uppfattningen att våra lövskogar ären värdefull tillgång för vårt land och för vår natur. Motionen bygger också påen tro att den enskilde skogsägaren bäst fattar beslut om hur en viss markskall användas om han gör det utan statiiga styrsignaler. Dessutom utgår motionen från det starka behov somföreligger att spara i den statliga budgeten. Förslaget innebär en besparing av150 milj. kr. Enligt vår mening är det riktiga och viktiga besparingar. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1(bidrag till jordbrukets rationalisering) Utskottets hemställan bifölls med 204 röster mot 88 förreservation 1 av i m. fl. Mom. 1(markförvärv för jordbrukets rationalisering) Utskottets hemställan bifölls med 245 röster mot 46 förreservation 2 av och . Mom. 2 (domänverkets medverkan istrukturrationaliseringen, m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 158 röster mot 133 förreservation 3 av m.fl. Mom. 4 (vissa jordbrukspolitiska frågor) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 4 av och - bifölls medacklamation. Mom. 3(täckande av förluster på grund av statUg kreditgaranti) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avEinar och - bifölls med acklamation. Punkt 7 Nr 112 Mom. 3 (bidrag till trädgårdsnäringens rationalisering, m. Utskottets hemställan bifölls med 172 röster mot 119 för reservation 6 av A nslag inom jord- Punkt 8 (främjande av trädgårdsnäringen) bruksdepartemen- Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 av m.fl. -bifölls med acklamation. Punkt 10 (främjande av husdjursaveln m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion 1869 avNils Åsling m.fl. - bifölls med acklamation. Punkt 13 (inköp av livsmedel m. m. för beredskapslagring) Utskottets hemställan bifölls med 274 röster mot 18 förreservation 8 av . Mom. 2(avveckling av skogliga bidragsformer m. Utskottets hemställan bifölls med 245 röster mot 46 förreservation 9 av och . Mom. 3 (förhandlingar med skogsbrukets representanter) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avEinar m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4 (beskattnings- och tvångsförslag) Utskottets hemställan bifölls med 273 röster mot 16 förreservation 11 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Punkt 17 (Skogsvårdsstyrelserna: Myndighetsuppgifter) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avJohn - bifölls med acklamation. Mom. 2(Furuby plantskola) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion 361 avKersti m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 2 (bidrag till skogsvård m.m.) Utskottets hemställan, som ställdes mot dels reservation 14 av ArneAndersson i m.fl., dels reservation 13 av och i motsvarande Mom. 1, 3och 4 (stöd till byggande av skogsvägar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 15 avJohn - bifölls med acklamation. Mom. 5 (öppethållande av skogsbilvägar) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den ireservation 16 av m. fl. anförda motiveringen - bifölls medacklamation. Mom. 2 b ()Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 17 av - biföllsmed acklamation. Punkt 26 (lån till fiskerinäringen) Utskottets hemställan bifölls med 158 röster mot 134 förreservation 18 av m.fl. Mom. 2() Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 19 avEinar m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 2-4(bidrag till djurens hälso- och sjukvård m. Utskottets hemställan bifölls med 151 röster mot 141 förreservation 20 av m.fl.