prot · G70991 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:91 Förhandlingarnaleddes av tredje vice talmannen. 1 § Svar på fråga1983/84:315 om de s. k. ungdomsplatserna har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder föratt ändra de enligt hans åsikt byråkrafiska bestämmelser som reglerarverksamheten med ungdomsplatser. Han hänvisar särskilt till den tidsbegränsningpå som gäller för en ungdomsplats och som han menar inte står isamklang med ungdomarnas och föräldrarnas önskemål. Jagvill erinra om att målet för uppföljningsåtgärderna är att, så snart det gesnågon möjUghet, slussa över ungdomarna till reguljär utbildning ellerstadigvarande arbete. Medlet är ett antal åtgärder, t. ex. en anställningsperiodpå ungdomsplats som kan varvas med en period av uppföljningsprogram eller enkortare specialkurs eller båda. De olika åtgärderna skall fogas samman till enindividuell plan som skall sträcka sig över hela den period som ungdomarnaomfattas av uppföljningsansvaret, dvs. tills de fyllt . Ungdomsplatserhar numera helt ersatt yrkesintroduktion som statsbi-dragsunderstödd åtgärdinom ramen för kommunernas uppföljningsansvar. LO, PTK och SAF tog självainitiativet till en central överenskommelse om ungdomsplatser. Regeringen haransett det vara självklart att utgå från den avtalslösning som parterna valt. Ungdomsplatserär inte - lika litet som den tidigare yrkesintroduktionen -avsedda att varanågon mera permanent lösning för den enskilde; jag är också övertygad om attvarken elever eller föräldrar vill att de skall vara det. Av det skälet skallungdomsplatserna inte heller kunna förlängas i obegränsad omfattning även omdet, som själv påpekar, finns möjlighet till en viss förlängningefter prövning i det enskilda fallet. Om inga andra lämpliga lösningar stårtill buds, finns det också möjlighet för den som haft anställning påungdomsplats och därefter deltagit i annan verksamhet att få ny anställning påungdomsplats. Jag vill till slut påpeka att detnya systemet för kommunernas uppföljningsåtgärder bara har varit i kraft sedanden . har i uppdrag att följa verksamhetenoch att komma in med de förslag som erfarenheterna ger anledning till. Jagkommer att noga pröva de förslag till förändringar som denna utvärdering kanleda till. 2 (): Jag ber att få tacka utbildningsministern försvaret på min fråga. Frågan är främst föranledd av de besvärligheter somförelegat på våra skolor för syo-konsulenter, många ungdomar och föräldrar nu ifebruari när det första sexmånadersförordnandet på ungdomsplatserna har gåttut. Många ungdomar har frågat sig varför de inte skulle kunna få fortsätta påde platser som de fidigare gått på. De är målinriktade, de har intresse förverksamheten. Men nej, de får inte fortsätta på grund av de byråkratiskabestämmelser som säger att platsen endast i undantagsfall får förlängasytterligare . Jag har emellertid gjort så att jag undersöktförhållandena i ett antal kommuner. Jag har ringt syo-konsulenter och frågathur det står till med de här ungdomsplatserna. Det kan rent allmänt sägas har olika erfarenheter. Vissa kommuner har nästan inga privataungdomsplatser - i andra kommuner däremot dominerar de privata. Jag skall gestatsrådet det erkännandet att ungdomsplatserna inte genomgående tycks fungeradåligt. På sina håll är man rätt nöjd med verksamheten fast man saknaryrkesintroduktion i varje fall som ett komplement. När det sedan gäller själva frågan om tidsbegränsningenstår det i förordningen att man kan förlänga anställningen på ungdomsplatsendast i undantagsfall. Detta uppfattas inte bara av mig utan även avsyo-konsulenter som en byråkratisk bestämmelse, som man dock i många fallsätter sig över. Man säger helt enkelt att om det är lämpligt för ungdomarna ärman beredd att förlänga tiden, särskilt i de fall ungdomarna verkligen villfortsätta. I andra fall kan vederbörande arbetsgivare eller den hös vilkenungdomsplatsen är ordnad säga: Jag är beredd att ge dig ett jobb tillsommaren. Då säger man; O.K., då förlänger vi här också. Det tycks alltså somom man skulle önska en betydligt större flexibilitet. Det hör till saken att SÖ enligt vad som har uppgivits förmig är beredd att sätta in en dataregistrering för att sé till att man icke kanförlänga det här alltför mycket. Avsikten är att en person verkhgen bara skallfå ett sexmånadersförordnande, för så vitt inte alldeles speciellaundantagsskäl skulle föreligga. tycks det alltså som om man hanterar det här rättfritt, allt för ungdomarnas bästa. Vore det inte i detta läge skäl att omprövasaken? Tyvärr är det ju ofta på det viset att det här i fattas ettbeslut men verkligheten är en annan. Dess bättre är det så att de som har atthandlägga frågorna framför allt ser till det som är vettigt i de olika fallen.Jag skulle ändå önska att man redan nu såg över detta, så att de slapp attbryta mot reglerna. Jag har stor beundran för kommunernas sättatt hantera frågorna om ungdomsuppföljningen. Man hanterar detta på ett mycketflexibelt sätt för individens bästa. Vi måste naturligtvis ha vissa regler för hur statsbidragskall utgå, och de återfinns i vad man kan uppfatta som byråkratiskabestämmelser. Men tanken är ju att ungdomsplatserna skall vara en del blandflera uppföljningsåtgärder, där också olika utbildningsinslag kommer in. Jagtror att det är vettigt att se det hela på det sättet, men jag har samtidigtfull förståelse för den flexibla handläggningen ute i kommunerna. Vi måste nog ha litet större erfarenhet av systemet innanvi ger något bestämt omdöme om det. Verksamheten har ändå i sin nuvarande formbara pågått . 4 (); Jag är tacksam och glad för attutbildningsministern ändå har en flexibel inställning så att hon är fulltberedd att anpassa sig till den större flexibilitet som kommunerna dess bättrelägger i detta sammanhang. Det är riktigt att ungdomsplatserna bara utgör ett ledbland de åtgärder som vidtas på detta område. Å andra sidan kan det ifrågasättasi vilken utsträckning dessa åtgärder är tillräckliga. Här har vi delsungdomsplatserna, dels kortkurser. Men om en ungdom nu först får enungdomsplats , som inte kan förlängas, sedan skickas på någonkurs och därefter skall in på något annat ställe för att därefter på nyttgenomgå kortkurs efter kortkurs, är det ju inte säkert att det blir så alldelesbra. Det vore kanske bättre att anpassa sig till verkligheten och ge ännustörre frihet för kommuner, syo-konsulenter, föräldrar och ungdomar - för demsom det verkligen berör - att utan alltför snävt hindrande byråkratiskabestämmelser ordna allt till det bästa. Det där med dataregistrering i syfte att komma åtflexibiliteten inom kommunerna tycker jag låter illavarslande - om det nu är pådet viset. 5 Utbildningsminister : Herr talman!Jag känner inte till vilka informationer Hagård har beträffandedataregistreringen, men det finns ingen ambition hos oss att krångla till detför kommunerna i detta avseende. Tvärtom vill jag gärna slå vakt omflexibiliteten - där också de korta kurserna är en vikfig del. 6 (): Då hoppas jag att det inte kommer att ske några olyckor. Beträffande detta hot vill jag säga att det klart harsagts mig från en av de berörda kommunerna att man hade hört ifrånskolöverstyrelsen att sådan här dataregistrering skulle sättas in, just isyfte att förhindra den större Omavgifterna på externfinans ierad forskning Jag hoppasalltså att utbildningsministern har tummen i ögat på vederbörande, så att detinte sker några sådana dumheter. Tack för svaret! Överläggningenvar härmed avslutad. 2§ Svar på fråga 1983/84:346 om avgifterna på externflnansierad forskning Berfil Fiskesjö har frågat mig om jag är beredd att omprövaavgiftsreglerna för externt finansierad forskning samt, om svaret är nej, vilkaåtgärder jag i så fall tänker vidta för att förhindra att vikfiga forskningsprojektstoppas. Riksdagengodkände de riktlinjer som ligger till grund för nu gällandebestämmelser. Dessa innebär i princip ingen ändring i förhållande till tidigarebestämmelser, som också de förutsatte full kostnadstäckning. Fullkostnadstäckning från de externa finansiärernas sida innebär att dessa skallsvara för samma utgifter för indirekta personalkostnader, bibliotek,förvaltning, lokaler m.m. som högskoleenheten har för den egna, överfakultetsanslagen finansierade forskningen. Högskolestyrelsen har möjlighetatt bevilja nedsättning av ersättningen för verksamhet som har synnerligbetydelse för forskning och utbildning vid enheten. Detta får alltså avgörasfrån fall fill fall av högskoleenheten i kontakt med finansiären. Jag utgårfrån att det sker på ett sådant sätt att inte viktiga forskningsprojektstoppas. Forskningsrådeninom utbildnings- och jordbruksdepartementens verksamhetsområde betalarinnevarande budgetår i förvaltningspålägg. Enligt den presenteradeforskningspropositionen skall detta gälla även /85. Somframgår av forskningspropositionen har universitets- och högskoleämbetet (UHÄ)föreslagit att statligt finansierad verksamhet av forsknings-stödjande karaktärinte skall belastas med full kostnadstäckning utan endast med tillkommandekostnader. UHÄ har haft i uppdrag att redovisa de kostnader som är förknippademed den externt finansierade forskningen. När UHÄ redovisat sitt uppdrag kommer jag att taställning till behovet av förändringar i bestämmelserna. 8 (); Jag ber att få tacka utbildningsministern för svaret på min fråga. Medtanke på de synpunkter som jag i frågan - och även i en motion till dettariksmöte - har anlagt på de nya reglerna var dock inte svaret särskiltpositivt. Jagutgår från att utbildningsministern är enig med mig om att denexternfinansierade forskning som bedrivs vid universiteten är mycket värdefull.Det gäller ofta mycket omfångsrika projekt - av stortdirekt samhälleligt intresse. Det är alltså angeläget att inte forskningsvolymenminskar eller viktiga forskningsprojekt stoppas. Det är det ena. Jag utgår från att utbildningsministern också är ense medmig om att vi skall försöka att så mycket som möjligt bekämpa krångel ochbyråkrati. Men de regler som gäller för avgifterna på externfinansieradforskning är ett praktexempel på krånghg byråkrati. och högskolor sitter just nu forskare ochgrubblar över sina ansökningar inför nästa budgetår. Anslagsbeviljandemyndigheter och andra organ utanför universiteten grubblar över hur mycketpengar de egentligen kan disponera för forskningsprojekt. Det beror på de ändrade regler som skall gälla fr. o. m. nästabudgetår och som alltså skall tillämpas för de ansökningar som man nu håller påatt utarbeta. Jag har svårt att förstå vad utbildningsministern menarnär hon säger att de nya reglerna i princip inte innebär någon ändring iförhållande till tidigare bestämmelser. I realiteten innebär de en mycketkraftig avgiftshöjning för stora delar av den externfinansierade forskningen.Vidare leder ändringen till att vi får mycket olika regler för skilda typer avfinansiärer. En del av dessa, t. ex. generaldirektör, haruttryckt stora bekymmer för hur man skall finna medel att finansiera likamycket forskning som tidigare när man ovanpå forskningsanslagen skall betaladessa nya höjda avgifter. Detta gäller många utanförstående finansiärer. I anslutning till vad som står sist i frågesvaret skullejag vilja fråga utbildningsministern: det förväntas att den slutligaregleringen av dessa avgifter kommer att innebära generella, enkla regler ochlåga avgifter för externfinansierad forskning? Om avgifterna på externfinansierad forskning Det är alldeles tydligt att den här debattenär ganska förvirrad, eftersom även hävdar att det har införtsnya regler. Så är inte fallet - samma regler gäller fortfarande. Jag har ocksågjort klart, och det står även i forskningspropositionen, att när det gällerforskningsråden, som särskilt har diskuterats, kommer det 3-procentigaförvaltningspå-slaget att gälla utan någon höjning även nästa budgetår. Detenda regeringen har gjort i fråga om detta är det som har sin grund i denforskningspolitiska proposition som den borgerliga regeringen lade fram och somriksdagen i stor enighet godtog . Regeringen har naturligtvis tagit del av den här debattenoch gjort undersökningar av vad som sker ute på fältet. Det visar sig att manute i högskoleenheterna använder olika system. Men det är alltså inte vi som iförordningen har bestämmelser som leder till ett byråkratiskt system, utan detsom kan upplevas som olikheter är att detta är överlämnat till lokalbeslutanderätt - det brukar, ju i andra sammanhang gilla. Förvirringen tror jag består i att man definierar detförvaltningspåslag som tas ut på olika sätt. Det kan vara i avgift, mendärutöver kan man lägga kompensafionen för avtalsenliga lönehöjningar förprojektanställda. Det är i och för sig inte särskilt konsfigt. Andra lägger indet här direkt i procentpåsla- Om avgifterna på externfinansierad forskning get,vilket leder till att man rör sig med olika siffror, och så blir debattenganska förvirrad. Vi är i väl medvetna om hur svåraavvägningsfrågor detta är. Därför har vi skyndat ganska långsamt för att få enordentlig lösning när det gäller att finna en riktig balans. 10 (); Dess värre tror jag inte att förvirringenblir mindre genom de klarlägganden som utbildningsministern har försökt görahär. Ute på universiteten försöker man nu återge de tillämpningsföreskriftersom UHÄ har utfärdat på ett så korrekt sätt som möjligt. Beträffande det man anser skall gälla för Lundsuniversitet finner jag att man inte har mindre än tre olika grupper. I den enagruppen har man fortfarande ett påslag på . 1 en annan grupp har man . tredje grupp har man, om jag har räknat rätt, ett påslag på . Dessutom finnsdet en passus där det sägs att utöver här angivna pålägg skall av externa medeluttas ersättning för institutionsgemensamma kostnader, och det ankommer påvederbörande institution att besluta på vad sätt och till vilken kostnad dessaskall beräknas bli uttagna. Det är alltså ett ganska splittrat schema som ges. Jagförstår mycket väl syftet med dessa åtgärder, nämligen att återföra medel filluniversitetet, men jag tycker att det i grunden är diskutabelt. Jag trornämligen att det även ur universitetens synpunkt är mycket viktigt att man harexterna finansiärer. Det är således inte alls fråga om någon belastning föruniversiteten, vilket man ofta vill framhålla. Reglerna är vidare svåra att tillämpa. Det är inte bara såatt olika regler gäller för olika externa finansiärer, utan vi har dessutommånga samfinansierade projekt. Kostnaderna för dem måste delas upp, och förvarje del måste man räkna ut särskilda fördelningstal förförvaltningskostnaderna. Jag framhärdar i min uppfattning att det skulle varamycket bättre med ett schabloniserat påslag,-om man nu anser att det ärnödvändigt med ett sådant. Ännu bättre vore att förstärka basresurserna viduniversiteten direkt. 11Utbildningsminister : Herr talman! Jag noterade att BertilFiskesjö inte gjorde någon invändning mot mitt påpekande, att det inte ärregeringen som har vidtagit några förändringar. Så är det alltså inte, utan debestämmelser som gäller nu är desamma som har gällt tidigare. Men påuniversiteten och högskolorna tillämpar man f. n. bestämmelserna på ettannorlunda sätt. Det gör man därför att det även för högskoleenheterna gälleratt få en balans mellan vad som skall täckas av fakultetsanslagen och vad sommåste tas ut för externfinansierad forskning. Olika verksamheter kan ju här haolika stor betydelse för en högskoleenhet. Jag tror därför att ett alltförschabloniserat system skulle medföra svårigheter. Jag delar att det är vikfigt att man har ett samarbetemellan högskolan och externa finansiärer, inte minst de många statligasektorsorganen. På den vägen skall vi gå vidare. 12 (): Men, utbildningsministern, det är inte sammaregler som tillämpas. De nya tillämpningsföreskrifterna utfärdades den 17 juni1983. Det är försöken att tolka dessa nya tillämpningsföreskrifter som haråstadkommit så mycket bekymmer ute på högskolorna. Även om man kan fota dessanya regler på ett riksdagsbeslut som ligger förhållandevis långt fillbaka itiden - det är möjligt att man kan göra det - så är ju detta i och för sig intenågon garanfi för att reglerna är ändamålsenliga och bra. Om vi upptäcker attvi i stället för att förenkla den byråkratiska processen i onödan krånglar tillden, bör vi kunna ändra även på tidigare beslut. Vidare medför de höjda avgifterna en uppenbar risk för attvissa av de organ som finansierar ganska mycket forskning kan ge såstora anslag. Det innebär i sin tur att projekt får läggas ner och att forskareblir arbetslösa. Om avgifterna på externfinansierad forskning Vi utför nu ett kartläggningsarbete i för att ta reda påom det sker några förändringar i praxis när man tillämpar reglerna. Jag kanförsäkra att regeringen, när vi får bilden klar för oss, kommer att vidta deåtgärder som då anses nödvändiga. Vi kommer bl. a. att diskutera dennafråga i vår forskningsberedning. 14 (): Jag är naturligtvis tacksam för attregeringen inte slår igen dörren. Här finns uppenbarligen behov av vettigareformer. Visst innebär de nya reglerna förändringar! Det vetvarenda forskare som sitter och grubblar över sina digraansökningsblanketter. Över huvud taget innebär det en pina att man i fråga ommycket av forskningen vid universiteten måste lägga ned så kolossalt.mycket tidpå själva ansökningsförfarandet. De nya reglerna har ytterligare kompliceratdetta ansökningsförfarande. Vidare tycker jag att reglerna är diskutabla urprincipiell synpunkt. Som jag nämnde tidigare vore det bättre att rejältförstärka basresurserna vid universiteten. Då skulle universiteten få resurseratt ta emot betydande delar externfinansierad forskning, som enligt min meningockså är en tillgång för universiteten och högskolorna. Överläggningen var härmed avslutad. Om ytterligare utbildningsplatser i 3 §Svar på fråga 1983/84:360 om ytterligare utbildningsplatser i har frågat mig vad jag avser attgöra för att fillgodose behovet av ytterligare gymnasieplatser på jordbruks-och skogsbrukssektorn (JST-sektorn) i . Jag vill först erinra om att och regeringen intefastställer ramar för enskilda län. Den uppgiften har, i nuvarandeplaneringssystem, (). SÖ beslutar inom de sektorsramar förhela landet som fastställs av . För JST-sektorn ligger regeringens förslag för läsåret1984/85 på 2 500 platser, vilket är en ökning med 100 platser i förhållandetill beslut om preliminära ramar /85. För att underlätta huvudmännens planering har SÖ iavvaktan på beslut gjort en preliminär länsfördelning av platsernaför /85 utifrån regeringens förslag i årets budgetproposition. Jagförutsätter att SÖ därvid gjort en samlad bedömning av till vilka län som bl.a. de nya platserna inom JST-sektorn bör förläggas och då tagit hänsyn till bl.a. huvudmännens planeringsberedskap. Jag vill också nämna att regeringen i den proposition omgymnasieskola i utveckling, som överlämnas till ,kommer att föreslå ökningar i förhållande till vad som föreslogs i budgetpropositionendels med 2 000 platser på de grundskoleanknutna studievägarna, dels med 1 000platser på högre specialkurs. Slutligen vill jag erinra om att regeringen ibudgetpropositionen har föreslagit dels att smärre justeringar skall få görasmellan olika sektorsramar, dels att en utökning av totalramen skall vara möjligom arbetsmarknadsskäl påkallar det. 16RUNE (): Jag skall be att få tacka statsrådet för svaret. Det är ju så att arbetsmarknadssituationen för dagensungdomar inte är ljus. Vidareutbildning förbättrar i regel situationen, och förvissa utbildningar är arbetsmarknadssituationen betydligt ljusare än förandra. Av detta bör man dra den slutsatsen att utbildning är bra och attutbildning inom sektorer där behovet av utbildade är stort är allra bäst. Ensådan sektor, om än en liten, är jordbruks- och trädgårdsutbildningarna, somhar en god arbetsmarknad speciellt i det län som har de bästa förutsättningarnai landet för jordbruks- och trädgårdsnäringarna, nämligen . Behovetär stort och uttalat. äskanden har också följts upp i denpreliminära tilldelningen av gymnasieskoleklasser , som /85. avsåg att dubblera utbildningarna på Skurupslantbruksskola från en till två klasser samt att trädgårdslinjen på Hvilanslantbruks- och trädgårdsskola skulle utökas. har emellertidinte fått de preliminärt redan tilldelade platserna, trots att de fått högsta prioritet av länsskolnämnden, på grund av attsektorsindelningen inte medger ytterligare resurser till JST-sektorn. Statsrådet säger i svaret att man bör hamöjlighet att göra omfördelningar och att man också bör ta hänsyn tillhuvudmännens planeringsberedskap, 1 har man en mycket högplaneringsberedskap på det här området. 1 stort sett är alla investeringargjorda -investeringar för . Dessutom har statsrådet i endebatt här i kammaren sagt att man har möjlighet att göra smärre justeringarmellan de olika sektorsramarna och också utöka totalramen, om arbetsmarknadsskälpåkallar det. Jag tycker det är ett bra svar. Problemet är bara det atttrögheten i systemet tycks vara påfallande. Det behövs antagligen attstatsrådet än en gång upprepar detta och ser till att det fungerar ute ipraktiken. Jag skulle vilja rikta en direkt fråga till statsrådet:Innebär svaret att nu kan få sina på dessa två områdenutomordentligt efterlängtade platser? Även om svaret i grunden är positivttycker jag att det hade funnits skäl till ytterligare en klar markering i dettaavseende. Om åtgärder mot organiserad flyktinginvandring 17 Utbildningsminister : Herrtalman! borde känna väl till systemet och beslutsprocessen. Det ärsåledes inte som fattar beslut om länsramarna, utan det ärskolöverstyrelsen. Frågan får alltså ställas till denna. 18 (): Just med kännedom om hur skolöverstyrelsenfungerar i det här fallet skulle det ha varit mycket välgörande med ettkraftfullt uttalande från statsrådet, där hon klart fastslår att möjligheternatill en utökning bör utnyttjas till fullo. Det behövs för att man skall kunnatillgodose de lokala intressena och för att inte stora investeringar skall gåtill spillo. Det gäller ju att tillfredsställa ett väl käntarbetsmarknadsbehov. Överläggningen var härmed avslutad. 4§ Svar på fråga 1983/84:320 om åtgärder mot organiserad flyktinginvandring har mot bakgrund av att detunder senare tid har förekommit en organiserad invandring till aviranier via , frågat mig hur jag avser att komma till rätta med den formav professionell människosmuggling som det tycks vara fråga om. har många flyktingar sökt sig från Irantill bl. Också har i likhet med flera andra länder ivärlden fått ta emot ett ökat antal iranska flyktingar.Under senare år har ca 1 500 iranska medborgare fått stanna i . Om åtgärder mot organiserad flyktinginvandring emot 750 iranska flyktingar. har ca 350iranska medborgare ansökt om asyl här. Att det i denna stora flyktinggrupp, liksom i andraflyktinggrupper, finns personer som reser med falska handlingar eller utanhandlingar är inget ovanligt. Det är inte heller något som enligt vårlagstiftning eller enligt internationell praxis får påverka den enskildes rätttill skydd. Vad åsyftar är emellertid det allvarligaproblem som uppkommer när någon eller några personer organiserar dennaverksamhet i vinningssyfte. För brott mot utlänningslagen stadgas redan i dagstraff för den som, i strid mot utlänningslagen, hjälper utlänning att komma ini . Det är enligt min och regeringens uppfattning oacceptabelt att någonenskild på detta sätt utnyttjar flyktingars utsatta situation. För att försökaförhindra sådan verksamhet har regringen förelagt lagrådet ett förslag till enny straffbestämmelse i utlänningslagen. Lagrådet har avgivit yttrande, och f.n. pågår beredning av frågan med sikte på att förelägga enproposition. Bestämmelsen, som utgör ett komplement till nuvarandeansvarsbestämmelser, tar sikte på sådana personer som i vinningssyfteplanlägger och organiserar verksamhet som syftar till att främja att utlänningarreser till utan pass eller tillstånd. 20GÖREL (): Jag tackar invandrarministern för svaret.Sedan jag lämnade in min fråga - det gjorde jag - har det hänten hel del. Jag har bl.