prot · G709163 · 1983-12-31 00:00:00 — Närdet gäller de heltidsanställda privatpraktikernas verksamhet kan denunderlättas genom en översyn av ersättningssystemet som underlättarnyrekrytering av privatläkare på helfid och ger möjlighet för sådanaprivatpraktiker att göra de nödvändiga investeringarna i instrument ochapparater. Vi vill heller inte försvåra överlåtelse av praktik från enprivatiäkare till en annan. Regeringens förslag innebär härvidlag en förändring,trots att man föreslår en övergångsperiod under vilkenheltidsverksamma privatpraktiker som övertar en befintlig praktik skall kunnaanslutas till försäkringssystemet. Denlångsiktiga effekten av det här kommer likväl att bli att det blir svårare attöverlåta en privatpraktik från en äldre läkare till en yngre, och att därmedantalet heltidspraktiserande privatläkare riskerar att minska. Detta kommer isin tur att innebära mindre möjligheter till läkarvård och längre väntetiderför vissa grupper av patienter. Änallvarligare är regeringens förslag när det gäller fritidspraktiserande läkareoch sjukgymnaster. Här föreslås ett system med samverkansavtal som i praktikenger den offentliga sjukvårdshuvudmannen en vetorätt. Det blir landstingen,eller i mitt fall, som kommer att få bestämma om enlandstings- eller kommunanställd läkare får möjlighet att ha fritidsprakfikeller inte. Säkerligen kommer sjukvårdshuvudmännens praxis härvidlag attvariera. Påen del håll i landet kommer det nya systemet kanske inte att innebära så storaförändringar. På många andra håll i landet kommer däremot den här möjlighetenatt utnyttjas inte bara för att sätta stopp för nya fritidspraktiker utan ocksåför att tvinga ett antal nu befintliga frifidspraktiker att stänga sinamottagningar. Det gäller bl. a. de uppmärksammade akutmottagningarna iStockholm och - City Akufen. Ledandesocialdemokratiska sjukvårdspolitiker i har framhållit att man iGöteborg inte kommer att använda några av de pengar som det nyaersättningssystemet ger som sjukvårdshuvudman till sådanaakutmottagningar eller till extraknäckande offentliganställda läkare över huvudtaget. Jaghar förstått att inställningen i är något annorlunda, och att man därinte direkt uttalat att man inte kommer att ge tillstånd till de läkare som tjänstgör på City Akufen att också fortsättningsvis få göra det påfritiden. Detta illustrerar emellertid en av de grundläggande svagheterna i detnya s.k. Dagmarsystemet, nämligen att människors möjligheter att få sjukvård och att få besökaprivatiäkare kommer att variera från län fill län och kanske också varieraberoende på vilken politisk majoritet som finns i de oHka länen. Därmed kanockså möjligheten att få sjukvård bli beroende av utgången av landstings- ochkommunalvalen. Försjukgymnasternas del kan det nya systemet bli än mera drastiskt och leda tillett betydande bortfall av den vård och service som sjukgymnasterna erbjuder,och det på ett område där efterfrågan kraftigt överskrider utbudet,med ännu längre vårdköer som följd. Närdet gäller de deltidsanställda läkarnas rätt att ha privatpraktik medmöjligheter till ersättning från sjukförsäkringen finns inget klart besked varesig i propositionen eller i utskottsbetänkandet. Om man också i detta falltänker sig att särskilt tillstånd skall lämnas av sjukvårdshuvudmannen i formav ett avtal mellan sjukgymnasten/läkaren och sjukvårdshuvudmannen är riskenatt man får räkna med ett ytterligare bortfall när det gäller utbud avsjukvård. Enfråga vi folkpartister ställer oss i detta sammanhang är varför man inte kanlåta de enskilda människornas eget läkarval få bli avgörande. Socialdemokraterna- och märkligt nog också - har här stannat för ett system där maninskränker' inte bara läkarnas rätt att förfoga över sin egen arbetstid utanockså de enskilda människornas möjligheter att fritt välja läkare. Vad är dett. ex. för fel i att en människa som bor i eller i och somjobbar i kan få besöka en doktor i ? Jag vet attutskottets talesman är bosatt i och känner de här förhållandena rättväl. Jag skulle vilja fråga henne: Vad är det för fel att en människa somjobbar i men som bor i eller i får gå till doktorni och få ersättning från sjukförsäkringen? Utskottets talesman kommersenare att få möjlighet att svara på detta. Ingenting säger ju attnuvarande samverkansavtal mellan och några av dekringliggande landstingen kan översättas till det nya systemet. Det beror på debeslut som politikerna i och i kommer att ta. Denattityd som socialdemokratiska sjukvårdspolitiker har visat i - senasti en debatt - ger ju ganska tydliga tecken härvidlag. Resultatet blir också idet här fallet en mindre kvantitet sjukvård och mindre möjligheter för deenskilda människorna att komma till en läkare. Deprivatpraktiserande läkarnas patientunderlag är ju inte begränsat till sammageografiska upptagningsområde som sjukvårdshuvudmännens. Det kan röra sig om endoktor som har flyttat från ett område till ett annat och som har kvarpafienter från tidigare upptagningsområde. Den enskilde patienten vill upprätthållaen kontinuitet med den läkare som hon eller han har lärt känna och uppskattatfidigare. Dessa patienter skulle enligt det nuvarande nya systemet inte fåmöjligheter till ersättning från sjukförsäkringen och förhindras i realitetenatf fortsättningsvis få konsultera den läkare de tidigare vant sig vid. Jagvill fråga sjukvårdsminister : Är detta ett humant och mänskligtsystem? Har det kommit till av hänsyn till de enskilda patienterna? Vissaersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m. Vissaersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m. Är det inte i självaverket så att de centralstyrande byråkraternas synpunkter här har fått ta övernaturliga medmänskliga hänsyn? Vitror inte att det föreslagna systemet med etableringskonfroll förprivatpraktiserande läkare och en fördelning av försäkringskassesystemetsersättningar på olika län kommer att medverka till att utjämna den regionalaobalans som finns på det här området. Det är ju som sade härnyss atf en doktor som är anställd inom sjukvården i eller Göteborginte kommer att flytta fill eller norra i veckanom hon eller han förbjuds att ha fritidspraktik i elleri . Resultatet kan ju bara bli ett - mindre sjukvård. Omman lägger till att en norrbottning eller värmlänning som reser till för att få vård enligt det nya systemet inte kan få någonersättning, förstår var och en att det här är ett system som Hka mycketmissgynnar glesbygdens folk som storstädernas. Det är angeläget att öka lakar-och sjukvårdsutbudet i glesbygdslänen, men det kan bara ske genom en stimulanstill läkare som funderar på att etablera sig i dessa områden. Man kan då tänkasig att läkare som etablerar sig i glesbygder får högre ersättning frånsjukförsäkringen än läkare i andra delar av landet. Förslag i den riktningenhar också förts fram både från läkarnas egna organisationer och i en utredninginom 1982. Regeringen bör återkomma till medförslag om hur en sådan differentierad ersättning skall utformas för att bidratill stimulans av läkaretableringen i glesbygden. Detframlagda förslaget bär centralstyrningens och planhushållningens prägel. Detär ett återfall i gammaldags socialistiskt överhefstänkande. Hur ett parti somi andra sammanhang verkar lör decentralisering har kunnat ansluta sig tilldetta förslag är en gåta. vill verka för ett fritt läkarval förpatienten och en fri etableringsrätt för läkare och sjukgymnaster. Vi avvisardärför regeringsförslaget, Jag yrkar bifall till folkpartimotionen 2904 på allapunkter. Omvårt motionsyrkande faller, avser vi att stödja den moderata reservationen nr1, trots att denna reservation på en punkt infe sammanfaller med våruppfattning. Det gäller fördelningsgrunderna för menfalvårdsbidragef, där vikan tänka oss att man går över till mera genereUa fördelningsmetoder. Vi haralltså inte ändrat uppfattning på denna punkt, men dagens huvudavgörandegäller ju om det nya ersättningssystemet skall genomföras eller inte. Där ärvår linje avvisande. Vi kpmmer atf rösta emot det förslaget , och vi komineratt verka för att ett eventuellt beslut i denna riktning rivs upp. Kammarenbeslöt att förhandlingarna skulle fortsättas . 5 §Avsägelse från ersättaruppdrag Nr 163 den Upplästes följande inkomna skrivelse: c -. Till Avsägelse från er- Jag ber härmed att få avsäga mig mitt uppdrag somersättare för sättaruoodrae riksdagsledamot. den 5 juni 1984Bonnie 86 i (m): Jag ber att få yrka bordläggning av dennaavsägelse. Överläggningen var härmed avslutad. Efter ställda propositioner på dels godkännande av BonnieBernströms avsägelse, deb yrkandet om bordläggning av densamma, godkändekammaren avsägelsen. 6 § Anmäldes och bordlades betänkande1983/84:43 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden 1983/84:14 Forskning (prop. 1983/84:107 delvis) 1983/84:19Försvarsforskning (prop. 1983/84:107 delvis) 1983/84:22Uppskov med behandlingen av vissa ärenden 1983/84:24 Forskning inomsocialdepartementets verksamhetsområde och inom arbetsmiljöområdet m.m. (prop.1983/84:107 delvis) 1983/84:24 Forskning, såvitt avserKulturverksamhet m. m. 1983/ 84:107 delvis) 1983/84:28Forskning (prop. 1983/84:107 delvis) 1983/84:29Gymnasieskola i utveckling (prop. 1983/84:116) 1983/84:30Vattenbruk och forskning m.m. (prop. 1983/84:10 delvis och 1983/84:107delvis) 127 den /84:45 Forskning (prop. 1983/84:100 delvis och 1983/84:107 delvis) 1983/84:17Arbetsmarknadsforskning (prop. 1983/84:100 delvis och 1983/ 1983/84:31 Byggnadsforskning m.m.(prop. 1983/84:100 delvis och 1983/ 84:107 delvis) 7 § Kammaren åtskildes .