prot · G709119 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:119 Omanvändning av viss råjärnsprocess i SSAB-Domnarvet Förhandlingarnaleddes till en början av förste vice talmannen. 1 § Justerades protokollet förden . 2 § Svar på fråga1983/84:449 om användning av viss råjärnsprocess i SSAB-Domnarvet har frågat industriministern om regeringen är bereddatt vidta åtgärder för att elred-processen skall komma i bruk vidSSAB-Domnarvet och att överskottsenergin tas till vara för uppvärmning. Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. tillverkar stål på tre orter i landet, nämligen i , ochDomnarvet. I och är ståltillverkningen baserad på järnmalmsprodukter.I Domnarvet utgörs råmaterialet av skrot. Vid anläggningarna i såväl Oxelösundsom är kapaciteten att tillverka stålämnen större än kapaciteten attvalsa färdiga produkter. I Domnarvet används därför, förutom egen produktion,ämnen från och . säljer dessutom obearbetade stålämnen. Detfinns olika metoder att tillverka råjärn. Den s. k. elred-processen är en avdem. Valet av metod är beroende av olika faktorer, bl. a. tekniska ochekonomiska. Det ankommer på att ta ställning till vilka metodersom skall användas inom bolaget. EnUgt vad jag erfarit samarbetar medflera företag i fråga om teknisk utveckling och ekonomisk utvärdering av olikametoder att tillverka stål, där bl. a. energiaspekterna belyses särskilt. 2 (vpk): Jag får tackastatsrådet för svaret på min fråga. Jag tycker fortfarande att det är enskandal, liksom det var på Åslings tid som kroppsvisitation av svenska resenärer industriminister, att inteden här råjärnsprocessen kommit till användning i . Frågan är inte baraom processen skall användas i Domnarvet eller inte, utan också om processenskall tas i bruk i eller inte. Det är väl närmast fråga om huruvidaStora Kopparberg och ASEA skall förmås att använda processen eller inte. Fråganhar aktualiserats genom att SKF går ut med sin plasmared-teknik förtillverkning av järnsvamp i . Skrotet skall då ersättas i t. ex. sådantUlverkning som Domnarvet har i fråga om skrotmetallurgi. Det som egentligen ärintressant är tillvaratagandet av den överskottsenergi som produceras. Det ärnärmast en industripolitisk och energipolitisk skandal om inte de som har denhär tekniken också använder den. Ettutmärkt exempel på var man skulle kunna använda tekniken är just , där skrotmetallurgin skulle kunna ta emot detta råjärn. Därmed skullebehovet av importerat skrot minska, och det vore väl bra. Dessutom kunde dennämnda kommunen använda denna energi för uppvärmning av bostäder. Detta är välden egentliga frågeställningen. Jagundrar vilka kontakter regeringen har haft med dem som har den här tekniken,ASEA och . År man från regeringens sida beredd att ta deinitiativ som är nödvändiga för att man skall kunna ta till vara de möjlighetersom den här tekniken erbjuder? Finns det kontakter mellan regeringen, ASEA,och kommuner som kan vara intresserade av tekniken? Här gällerdet ju att även samhället är på hugget och tar tag i det hela. Somjag ser saken kan detta inte vara en uppgift för bara , somstatsrådet sade i svaret. Det här har en vidare aspekt: att framtvingaanvändningen av en särskild teknik i . Om vi bortser från att man kanskemåste binda sig för Domnarvet, som har ett stort järnverk, är principfrågan;Kommer regeringen att använda sina möjligheter att trycka på ASEA och StoraKopparberg så att de använder den här tekniken? Överläggningenvar härmed avslutad. 3 § Svar påinterpellation 1983/84:119 samt frågorna 1983/84:383 och 388 om tullenskroppsvisitation av svenska resehärer gjorde enriksomfattande valutakontroll vid utresa ur landet. Vid kontrollen utfördes iviss utsträckning kroppsvisitation. UlfAdelsohn har frågat mig vad jag avser att göra med anledning av det inträffadeoch om jag har för avsikt att genomföra några insatser för att förhindra attmassvisitationer av upprepas. har frågat justitieministern om massvisitation står iöverensstämmelse med grundlagens bestämmelser. Frågan har överlämnats till mig. Jan-ErikWikström har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att undvika enupprepning av sådana aktioner som genomförde . Jag besvararinterpellationen och frågorna i ett sammanhang. JagviU först konstatera att det i grundlagen inskrivna skyddet motkroppsvisitation (2 kap. 6 § regeringsformen) får begränsas genom lag (2 kap.12 § regeringsformen). Så har skett bl. a. i 19 § lagen (1960:418) om straffför varusmuggling. 1varusmugglingslagen anges att kroppsvisitation får företas på någon sommisstänks ha med sig gods som skall beslagtas. Vidare får kroppsvisitationföretas - utan sådan konkret misstanke - om vederbörande chef för tull-, kust-eller gränsbevakning finner att en skärpning av tullkontrollen avpersontrafiken till eller från utlandet med en viss lägenhet eller för en visstidrymd på någon plats är absolut nödvändig. Vid en sådan s. k. skärpttullkontroll får kroppsvisitation omfatta alla som ankommer eller avreser medlägenheten eller under tidrymden. I 14§ valutalagen (1939:350) hänvisas tillvarusmugglingslagens regler om kroppsvisitation när det gäller förbud mot in-och utförsel av bl. a. valuta. Jaghar erfarit att den kontroll som har förekommit i detta fall normalt harbestått i en begäran från tuUtjänsteman om att få se innehavet av valuta iplånböcker eller motsvarande. I de fall misstanke om varusmuggling haruppkommit har en noggrannare undersökning gjorts. Fråganom den aktuella kontrollaktionen har varit laglig eller inte har understäUtsjustitiekanslern för prövning. Justitiekanslern har i sitt beslut funnit attkontrollåtgärden får betraktas som en lindrig form av kroppsvisitation. Detintrång som resenärerna har utsatts för synes inte ha kunnat uppfattas som merabesvärande än det obehag som en resenär kan utsättas för genom att hansresväska kontrolleras. Mot bakgrund av det skydd som i grundlagsform ges förden kroppsliga integriteten är det emellertid angeläget att inte ens lindrigareformer av sådana kränkningar får förekomma utan klart och uttryckligt stöd ilag. Justitiekanslern har funnit att det inte har förelegat legalaföratsättningar för ett allmänt förordnande om riksomfattande kontroU medkroppsvisitation. Den genomförda kontrollaktionen kan således inte ansesförenlig med gällande lagstiftning. Justitiekanslern har vidare uttalat att handelar den av framförda uppfattningen att det föreligger ett behov avatt en lindrig form av kroppsvisitation - undersökning av plånböcker ochhandväskor - kan företas generellt för att en meningsfull kontroll avvalutautförsel skall kunna bedrivas men att detta förutsätter särskildlagstiftning. Justitiekanslernhar förutsatt att beaktar vad han anfört och vidtar ingenytterligare åtgärd. Medhänsyn till vad justitiekanslern har uttalat finns det ingen anledning för migatt vidta några åtgärder för att förhindra en upprepning av tullverketskontrollaktion. kroppsvisitation av svenska resenärer kroppsvisitation av svenska resenärer Anf.4 (): Jag ber att få tacka finansministern för svaret. Det är ett lojt ochointresserat svar som finansministern ger på frågorna. Regeringenhar tidigare inte sagt ett ljud i detta ärende. Efter en anmälan från enenskild advokat har justitiekanslern granskat tullens massvisitation ifebruari. Justitiekanslerns besked är klart: Visitationen saknar stöd i 19§ ilagen om straff för varusmuggling, och den är inte heller förenlig med det igrundlagen inskrivna skyddet mot kroppsvisitation. Detintressanta är att när en myndighet klart bryter mot svensk lag - i17 600 fall - blir det inte tal om någon form av sanktion. Skulle däremot enenskild göra det, kan vi vara övertygade om att ett sanktionsstraff skulleutmätas - särskilt om det vore ett brott mot staten. Finansministernlåter helt och hållet nöja sig med vad justitiekanslem har sagt.Finansministern har inte tagit något initiativ, och han kommer inteheUer att göra det. Finansministern får väl skicka en tacksamhetens tanke tillden som har anmält ärendet till justitiekanslern, vilket har befriat densvenske finansministern från att över huvud taget reagera på detta lagbrottfrån en honom underställd myndighet. Regeringensoch finansministerns handlande, eller snarare brist på handlande, ärbetecknande för den.regering som vi har. I retorik och taktik harsocialdemokraterna visat ett nymornat, men dock intresse för den enskildesfrihet och integritet. Men när det kommer till att man skall omsätta detta nyaintresse i praktisk handUng är passiviteten och ointresset mycket påfallande.Till er partikongress har det väckts 500 motioner. Ingen av dem handlar omfrihet. På den punkten är enigheten inom regeringspartiet total; Ävenom regeringen helst vill slippa att ta ställning i viktiga frågor omintegriteten, kan den inte alltid komma undan. har nubegärt en lagändring. Det är klart att generaltullstyrelsen litar påregeringens trogna vana att anse det viktigare att beivra brott mot staten ännågonting annat. Åven om myndighetens agerande inte stämmer med gällande lagfår vi ingen ursäkt, och regeringen tillgriper ingen som helst sanktion.Myndigheten säger bara: Vi anser att vi behöver göra så här. Får vi inte göradet, måste lagen ändras. Detta sker med den självsäkerhet med vilkenmyndigheterna kan agera under paraply av den socialdemokratiska regeringensvälvillighet att på allt sätt beivra tänkbara brott mot staten. Numåste finansministern ge besked. Tänker ni lägga fram ett lagförslag förriksdagen i enlighet med generaltullstyrelsens önskemål och göramassvisitationerna lagUga? Fårjag också, fra talman, för att undvika alla missförstånd, erinra om följande.Om tullen exempelvis misstänker någon för utförsel av mycket valuta,narkotikasmuggUng eller annat, har tullen rätt att görakroppsvisitation. Den rätten för tullen gäller också i viss lägenhet eller vidviss tidrymd på en plats, om sådan misstanke föreligger. Bakgrundentill den massvisitation som tullen gjorde var dock en annan. Det var vår egenvalutalagstiftning. Vi har en mycket sträng sådan lagstiftning i . Denär, med undantag för vad som gäller i socialistiska , isärklass i . Vår valutalagstiftning bygger också på den för västerländskrättstradition mycket ovanliga principen att allt är förbjudet, utom det somuttryckligen medges. Detär klart att en reglering alltid innebär krav på möjligheter att kontrolleraatt regleringen efterlevs. Om skall kunna hindra någon som har merän . på sig vid avresan från , vill kontrollera allasom reser. Ifebruari kroppsvisiterades 17 600 personer. Denna jätteaktion ledde till att 14s.k. valutabrottslingar, dvs. personer med mer än . i plånboken,ertappades. Av dem hade bara tre mer än . Hur många som hadekontokort framgår inte - det är ju annars ett betydligt enklare sätt att göraav med pengar utomlands än att stoppa tusenlappar i plånboken. Detvar plånböcker och handväskor tullen visiterade. Men vi kan vara heltövertygade om att det är naivt att tro att tullen skall kunna upprätthållakontrollen bara genom att titta i plånbok eller handväska. Den som medvetetvill bryta mot valutaregleringen väljer sannoUkt en annan och mera"kroppsnära" plats än plånboken för att förvara pengarna. Iförlängningen, fru talman, kofnmer detta säkert att ställa krav på mera intimakroppsvisitationer om man skall kunna upprätthålla valutaregleringen. Jag kanmycket väl tänka mig - med kännedom om hur myndigheterna agerar och tillåtsagera - hur detta kommer att fortsätta. begäran kommer regeringen säkert att föreslå riksdagenatt ändra lagen. TuUen fortsätter att visitera plånböcker och handväskor. Mentullen börjar också, på mycket goda grunder, misstänka att pengarna hittat nyagömställen - behå, kalsonger och allt vad vi kan ha på oss. Då bUr detnödvändigt att genomföra en ny och mera intim massvisitation. Regeringenkommer säkert att tiga, men säkert kommer någon att anmäla detta förjustitiekanslern, som kommer att konstatera att denna mera närgångnakroppsvisitation strider mot den nya lagstiftningen. Generaltullstyrelsenkommer då att säga att det är nödvändigt och konstatera att det inte blir någonsanktion, men kommer inte att utfärda någon ursäkt. Däremot kommer man attomedelbart kräva att regeringen genomför den lagskärpning som gör att man kanupprätthålla kontrollen av valutaregleringen. Finansministern får ett nyttbrev, och sedan får regeringen ta ställning. Dettaär - om än i något ironisk form - en beskrivning av effekterna avkontrollsamhället, och det är egentiigen den viktiga principfråga som dennadebatt ytterst rör. Valutaregleringarna kräver mycket omfattande kontroller föratt upprätthållas. Och vill vi svenskar leva i det samhälle som blir följden avatt alla regleringar som stiftas i denna sal kan kontrolleras? Man kan förstoch främst fråga sig om det inte är ganska rimligt att vi får ta med utomlandsvad vi ärligen förtjänat i vårt arbete och sedan betalat skatt för. Sedan1977 har valutakommittén arbetet med en översyn av valutaregleringen. Underden tiden har behovet av en liberalisering av lagstiftningen blivit alltmerpåtagligt. Jag vill gärna säga att för vårt parti är utgångspunkten enkel: Vivill successivt lätta på regleringarna, precis så som den icke- kroppsvisitation av svenska resenärer 6 protokoll 1983/84:118-121 Om tullens kroppsvisitation av svenska resenärer socialistiska regeringen i har gjort, som denicke-socialistiska regeringen i är på väg att göra och som denicke-socialistiska regeringen i redan har gjort - för att inte nämnaett stort antal andra länder under icke-socialistiskt styre som inte har någonvalutareglering, annat än möjligen i kristid. Får jag, fru talman, säga att det är svårt att hittasakliga skäl för den rigorösa svenska valutaregleringen. En avreglering ärdessutom det oöverträffat enklaste sättet att slippa de konflikter dennadebatt handlar om. Måhända kommer finansministern här att påvisa att det finnsen bred enighet i riksdag om att man successivt skall lätta på densvenska valutaregleringen, och på det sättet ger jag finansministern engratischans att slippa den obehagliga debatten om tullens kroppsvisitationer. 5FILIP (): För den oinvigde verkar det måhända märkligtatt jag deltar i samma riksdagsdebatt som min värderade partiledare och politiske talesman här i det finns en förklaring till denna för mig smickrande debattsits. Det varnämligen jag som ställde frågan först. Jag tror, fru talman, att det visar attdet finns en politisk vakenhet hos mig, när jag tar upp frågor som ligger påpartiledarnivå. Låt mig börja med att tacka finansministern för svaret påden fråga som jag ställt till justitieministern men som finansministern harbesvarat. Bakgrunden tiU debatten är kontroll avutlandsresénärer. Man kan tolka tullens agerande så att alla resenärer smugglarvaluta. satte i gång en visitation på flygplatser, färjelägen ochtullstationer över hela landet. I stället för att misstänka enskilda individerförutsätter man tydligen att alla resenärer är ännu icke avslöjade brottslingar. Dettatillvägagångssätt, herr finansminister, är naturligtvis djupt oroande. Chefen för försökte i en artikel i att trösta de icke juridiskt skolade läsarna genom att sägaatt "ytlig kroppsvisitation inte innebär att tuUarna sliter kläderna avkroppen på resenärerna". Trots att jag, fru talman, i min enkelhet aldrig har lästjuridik, så begriper jag naturUgtvis att tulltjänstemännen inte sliter klädernaav kroppen på resenärerna. Men man kan mycket väl känna sig avklädd införtullens kroppsvisitation även om man får behålla kläderna på. När det gällerhelt oskyldiga människor, där det inte finns ens en gnutta misstanke, ärbehandlingen djupt kränkande. Jag skulle vilja fråga finansministern om han inte finnertullens agerande djupt oroande. Vi har sett en flygspanande fogde, vihar sett hur bilar hejdats för kontroll, oavsett om föraren är misstänkt förnågonting eller ej, och massvisiteras det i tullen. Dessa fasoner tillåterman sig, herr finansminister, bara därför att generaltulldirektören, enligt vadhan själv uppger i sin artikel i , vill skapa en bild av hurläget är. Hur var då läget? Jo, som redan har sagt, var det av 17600 kroppsvisiterade blott 14 personer som hade mer valuta än vad som ärtillåtet. Det var alltså ett magert byte. Men ännu värre är det tillägg generaltulldirektören görtill sin argumentering: Resenärerna skall i fortsättningen aldrig känna sigsäkra. I vårt demokratiska land skall med andra ord ingahederliga, oskyldiga svenska utlandsresenärer känna sig säkra för kränkandeingrepp. Till min stora glädje har jag redan genom JK;s granskningav den aktuella kontrollaktionen fått veta att det inte funnits några legalaförutsättningar för en riksomfattande kontroll med kroppsvisitation.Massvisitationen stred mot lagen. förklarar finansministern att det med hänsyn till vadjustitiekanslern har uttalat inte finns någon anledning för honom att vidtanågra åtgärder för att förhindra en upprepning av kontrollaktion.Men tar inte finansministern litet lätt på hela den här frågan? Det avgörande ärväl ändå hur de av kontrollen drabbade upplever det inträffade. De känner sigdjupt kränkta. Liksom tycker jag att finansministerns svarär egendomligt överslätande, ty finansministern säger att det intrång somresenärerna har utsatts för inte synes ha kunnat uppfattas som mera besvärandeän det obehag som en resenär kan utsättas för genom att hans resväskakontrolleras. Men om kroppsvisitationen inte innebär obehag för den enskilde,hur i all världen har vi då kunnat skriva in i grundlagen att den enskilde inteskall behöva utsättas för sådana här aktioner? Finansministerns utslätande svar kan man leva med, menallvarligare är generaltullstyrelsens reaktion. Det har i många tidningarskrivits mycket om den här affären, både på nyhetsplats och på ledarsidorna.Jag har här ett urklipp ur en stor dagstidning, som säger följande påledarplats: "Det är minst sagt oroande när chefen för en av våraviktigaste kontrollmyndigheter inte anser att han måste bygga sinmyndighetsutövning på lagarna i stället för sina egna, eller regeringens,värderingar av vad som bör göras. Det skall bli synnerligen intressant att följa vad somhänder härnäst. Skall Storebror staten svara på traditioneUt sätt? Kommer denatt försvara sina illegala åtgärder och så fort det går ändra lagen och därmedi efterhand legitimera och för framtiden möjliggöra maktmissbraket? Eller skall det demokratiska rättssamhällets ideal visasig fast rotat även på generaltullstyrelsen; skall vi kort sagt inom denärmaste dagarna få se gå ut till allmänheten och säga att hangjort sig skyldig till en ordentlig felbedömning som han uppriktigt beklagar? Vi lär snart få besked om är korpral i enframväxande Storebrors-stat eller oväldig ämbetsman i det svenska rättssamhället." Dettaskrev en tidning på ledarplats. Hur reagerar då tullen på JK:s besked? Tullens storavalutarazzia stred mot lagen, men tullen finner sig inte i detta utan nu måstelagen ändras så att agerande legaliseras. Tullen skall minsannomgående, som någon var inne på, skriva till regeringen och begära lagändring.Nu skall man med lagens hjälp beträda den kollektiva kroppsvisitationens väg,utrymmet för den offentUga maktutövningen skall öka. Om tullens kroppsvisitation av svenska resenärer kroppsvisitation av svenska resenärer Jag skaU sluta mitt inlägg med att ställa tvådirekta frågor till finansministern. Anserfinansministern det viktigare att behålla ett glasklart skydd för denkroppsliga integriteten, dvs. skydd mot bl. a. kroppsvisitation? Kommerfinansministern att hjälpa att få den lagändring som man tydligen ärute efter? Anf.6 (): anlände SIDA;s styrelse till efteratt ha varit på en studieresa till . Tullen missade en handfullriksdagsmän . Jagmåste säga att när jag läste i tidningen dagen efter om vad som hade hänt blevjag själv litet förbryllad. Jag tänkte mig in i situationen: Om jag nu hadekommit och råkat ut för detta, hur hade jag reagerat? Jag blevnog svaret skyldig; jag hade inte speciellt studerat valutalagstiftningen närdet gäller de här frågorna. Min instinkt sade mig att det var något galet medden här typen av massaktion. Sedanvar det relativt lätt att gå tillbaka till gällande lagstiftning ochförarbetena och finna att det var alldeles uppenbart för den som läste texternaatt det inte fanns motiv för den här typen av aktion. Ändå gör den myndighetsom handlägger dessa frågor, och som rimligen borde känna till lagstiftningenoch förarbetena i detalj, ett sådant misstag. Det framgår ju av justitiekanslernsutlåtande att det är en alldeles entydig situation. Man gör väl den reflexionenatt det ju är tur för allmänheten att vi har en justitiekansler som så entydigtkan slå fast detta. Men det är också förbryllande att ett ämbetsverk med alladess ambitioner kan göra ett misstag som detta. Någonstans måste det ju varafel - om inte annat så på omdömet. Värrevar - det har tidigare talare påpekat - reaktionen från generaltulldirektörennär justitiekanslerns utlåtande kom. I och för sig är det mänskligt att fela.Ett ämbetsverk kan göra fel, och en generaldirektör kan göra fel. Det naturUgahade varit att generaldirektören efter JK:s utlåtande hade sagt: Vi beklagardet som har hänt, och vi skall med regeringen ta upp frågan om den situationsom har uppstått. I stället går han ut med ett tvärsäkert krav på att enlagändring nu måste ske. Dennaturliga frågan till finansministern blir hur han ser pågeneraltulldi-rektörens synpunkt i det här avseendet. Kommer regeringen atttillmötesgå en sådan framställning? Jag utgår naturligtvis från att aktionenfrån tullstyrelsens sida har skötts av ämbetsverket självt, utan att någonunderhandskontakt med förekommit. Sedannågot om själva bakgrunden till det inträffade. Hur kan det komma sig att vi iSverige ägnar oss åt sådana här saker? Den valutareglering som vi har är ju enransoneringslag som gäller och som i stort sett ser likadan ut . har samhället förändrats i nästan alla avseenden. Dennuvarande valutaregleringen är inte särskilt effektiv. Om jag minns rätt vardet som lättillsätta den valutakommitté som väntas vara klar med sitt betänkande inom ensnar framtid. Underde har vi erfarit att det - trots vår valutareglering som ärhårdare än de flesta andra västeuropeiska länders - har förekommit mångaspekulationer mot den svenska kronan och flera devalveringar. Jag finner attsituationen är något orimlig. Antingen skulle valutaregleringen skärpas för attvi bättre skulle kunna komma åt de problem som lagstiftningen ursprangUgensyftade till att undanröja eller också bör - vilket är rimligt-valutaregleringen avvecklas. Det är intressant att konstatera att valutaregleringeni de flesta andra länder inte varit Uka omfattande som här. Om så varit fallet,har man successivt avvecklat den. Därför blir min andra fråga tUlfinansministern: Hur ser finansministern på den nuvarande valutaregleringen,som ju ligger i botten när det gäUer generaltullstyrelsens aktion? Jag upprepar mina frågor: Hur ser regeringen på framställning omen ändring av lagstiftningen för att möjliggöra massvisitation? Hur ser finansministern på valutaregleringen, somju ligger i botten på hela detta problem? kroppsvisitation av svenska resenärer överspelar som vanligt sina kort. Han startar med ettvåldsamt angrepp mot regeringen. Regeringen anklagas för passivitet, lojhetoch slöhet. Vi anklagas för att slå vakt om myndighetsmissbruk, för att enbartvara intresserade av att beivra brott begångna mot staten. Brott begångna motenskilda personer skulle däremot inte bekymra oss ett dugg. Ja, det är denvanliga härvan. Det är tydligt, att döma av den moderata uppställningen här ikammaren, att detta är ett avstamp inför fortsatta kampanjer i samma syfte. Vadskulle då göras enligt ? Jo, valutaregleringen skulle avskaffas.Men, fra talman, hade det kontrollerande inflytandet översvensk poUtik. - han ser så nöjd ut där han sitter i sin bänk - hadeunder ansvaret för valutaregleringen i . Men ni gjorde inte ettdugg i det här avseendet. har vi samma gamla valutareglering som1976 när ni tog över regeringsansvaret.