prot · G70925 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:25 1 § Justerades protokollet för den 8innevarande månad. 2 § Talmannen meddelade alt IrisMårtensson (s) denna dag återtagit sin plats i , varigenom KenthHögströms uppdrag som ersättare upphört. 3 § Föredrogs och hänvisadesProposition 1983/84:61 till näringsutskottel 4 § Föredrogs och hänvisades Förslag 1983/84:8till finansutskottet 5 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1983/84:73-75till näringsutskottel 1983/84:76-82till utbildningsutskottet 1983/84:83fill kulturutskottet 1983/84:84fill socialförsäkringsulskottet 1983/84:85till bostadsutskottet 1983/84:86yrkandena 1 och 2 till finansutskottet yrkandena5-8 och 19-21 till socialförsäkringsulskottet yrkandena9, 10 och 23 fill skatteutskottet yrkandena 24-26 till bosladsulskottel /84:87 till bostadsutskottet /84:88 till trafikutskottet /84:89 till arbetsmarknadsutskottet 97 7 protokoll 1983/84:22-26 Nr 25 1983/84:90till bostadsutskottet den /84:91 yrkandena 1-3 till finansutskottet yrkandena 4 och 5 till skatteutskottet /84:92 fill utbildningsutskottet 1983/84:93 yrkande 5 fill skatteutskottet i övrigtfill jordbruksutskottet 1983/84:94 och 95 fillulbildningsulskollel 1983/84:96 yrkande 4 fillfinansutskottet 1983/84:97 fillutbildningsutskottet 1983/84:98 och 99 tilljordbruksutskottet 1983/84:100 yrkande 1 till finansutskottet yrkande2 til! utrikesutskottet yrkandena 3-9 till socialförsäkringsulskottet yrkandena10-12 fill trafikutskottet yrkandena 13-20, 39 och 52 till skatteutskottetyrkandena 21 och 22 till kulturulskollet yrkandena 23-36 tillulbildningsulskollel yrkandena 37, 38 och 40-44 till jordbruksutskottetyrkandena 45-51 och 53 till bostadsutskottet yrkandena 54-56 och 58 tillnäringsutskottel yrkande 57 till försvarsutskottet 1983/84:101 tillutbildningsutskottet 1983/84:102 tillsocialförsäkringsulskottet 1983/84:103 tilljordbruksutskottet 1983/84:104 tillbostadsutskottet 1983/84:105 tillutbildningsutskottet 1983/84:106 tillskalteutskotlet 1983/84:107 tillnäringsutskottet 1983/84:108-112 tillulbildningsutskollel 1983/84:113 tillutrikesutskottet 1983/84:114 tillutbildningsutskottet 1983/84:115 tillbostadsutskottet 1983/84:116 tillkulturutskottet 1983/84:117 tillutbildningsutskottet 1983/84:118 tillsocialförsäkringsulskottet 1983/84:119 tillskalleulskollel 1983/84:120 tillarbetsmarknadsutskottet 1983/84:121 tillkulturutskottet 1983/84:122 och 123 fillsocialförsäkringsulskottet 1983/84:124 och 125 fillbostadsutskottet 1983/84:126 fillfinansutskottet 1983/84:127 och 128 tillskatteutskottet 6 § Höjning avskatterna på drycker och tobak, m. m. Föredrogs skatteutskottets betänkande 1983/84:7 omhöjning av skatterna på drycker och tobak, m. m. 1983/84:37). Ulskollels hemställan om att betänkandet skulleavgöras efter endast en bordläggning bifölls av kammaren. Anf.1 BO (): En av de av alla omfattade alkoholpolitiska målsättningarna är attfrämja en övergång av konsumtionen från starkare till svagare drycker. a. denna bakgrund biföll yrkanden i en reservation iskatteutskottet om en förändring av lätlvinsbeskatlningen. Den förändring somdär föreslogs hade också i princip föreslagils av nämnd föralkoholfrågor i en skrivelse till regeringen . Motivetär all lätlvinsbeskatlningen är så utformad att de priser konsumenternafår betala för kvalilelsviner redan i vad man skulle kunna kallamellanprislägen blir alltför höga för all många skall kunna se delta som ettalternativ till konsumtion av starkare drycker. Därigenom motverkas strävandenaför en övergång till konsumtion av svagare drycker. Finansministernsäger i proposition 37 att han inte f. n. är beredd all föreslå någonförändring av systemet för beskattning av lällviner. Han hänvisar framför allttill tekniska problem med all utforma ett sådant beskattnings-system. Såsomanförs i del särskilda yttrande som är fogat till skalleulskollels belänkande7, förefaller de tekniska problem som utvecklas vara något överdrivna. Jagförutsätter all man gör förnyade överväganden i departementet - vilket bordekunna ske ganska enkelt - och återkommer till med ett förslag ienlighet med beslut . Jag vill avslutningsvis också notera att till en del har man i allafall från departementets sida försökt följa den uttalade målsättningen iriksdagsbeslutet, genom att man föreslår all bara grundavgiften för lättvinhöjs och inte procentavgiften. Därutöver hade vi ju kunnat önska en sänkningav procentavgiften, finansierad genom en höjning av grundavgiften, men delfinns anledning all återkomma till delta. Höjningav skatterna på drycker och tobak, m. m. 2 (vpk): Till skatleulskotlels betänkande nr 7 vill vi från vpk endast göra ettpåpekande rörande handläggningen. Denförkortade mofionstid som gällt för proposition nr 37 sammanföll med denriksdagsfria veckan. Detta har allvarligt minskal ledamöternas möjligheter attutöva mofionsrätlen. Förutsättningarna alt behandla propositionen kollekfivl ipartigrupperna har varit ännu mindre. Detkan vara mofiverat att förkorta mofionstiden för vissa frågor, men detta fårinte i avgörande grad inkräkta på möjligheter att granska förslagen. Höjning av skatterna på drycker och tobak, m. m. För många ledamöter - kanske deallra flesta - var situationen den, alt när de efter riksdagsuppehållet anländehit , fann de i sina fack ett meddelande om attmotionstiden utgått dagen innan. På propositionen fanns däremot en stämpel somangav motionstidens slut till . Det förhållandel att den förkortade motionstiden klubbadessamtidigt som propositionen föredrogs och hänvisades till utskott den 27oktober ändrar inte i någon avgörande grad ledamöternas möjligheter. Mångabefann sig redan då på väg ut för arbete i sina valkretsar. Jag har, herr talman, inget yrkande utan vill endastuttala förhoppningen att, när liknande situationer uppkommer,hänsyn tas till möjligheter att granska propositionsförslagen. Iandra sammanhang brukar längre uppehåll i riksdagsarbetet beaktas vidfastställande av sista motionsdag. Detta måste nog gälla även propositioner avden art som det här är fråga om. Anf.3 (): betänkande nr 7 har tillkommit med anledningav proposition 37, som föreslår justeringar av skatten för vin, sprit ochtobak. Den föreslagna höjningen följer de principer som tillämpats ifråga om dessa skatter, och utskottet har inte funnit anledning till erinringarmot förslaget. Jag ber därför alt få yrka bifall till utskottets hemställan. Beträffande vinbeskatlningen har avgivit ettsärskilt yttrande med innehåll som redogjort för. Vårens reservation var undertecknad också avsocialdemokrater, bl. a. av mig själv. Vi som undertecknat denna reservationansåg oss då ha tillräcklig dokumentation för all kräva en förändring avvinbeskattningen på så sätt att priserna på viner i mellanprislägen skullekunna sänkas på bekostnad av smärre prisjusleringar för de billigaste vinerna.Vi förutsatte också att detta skulle gälla viner upp till en prisnivå på 50-60kr. Därefter skulle beskattningen gälla som . För alt man skulle uppnådetta krävdes att skatteskalan ändrades vid delta prisläge. Det har visat sig svårt att åstadkomma en sådanskatteskala. Det finns dokumenterat i propositionen. och jag försäkrar BoLundgren att del även är andra som försökt konstruera en ny skatteskala utanatt uppnå det avsedda resultatet. Jag kan alltså för min del konstatera alt detinte funnits möjligheter att effektuera beslutet, och jag kan därför i daginte heller stödja det särskilda yttrandet. Däremot - och del kan sägas vara en personlig deklaration- kan det finnas skäl att i framliden se över hela vin- och spritbeskattningen.Men till det får vi säkert anledning att återkomma i ett annat sammanhang. Slutligen ett par ord till . Jag skullekanske ha kunnat förstå den här kritiken om det nu hade gällt en propositiondär man hade föreslagit en ny beskattning eller en avvikelse från gällandeskatteprinciper på vin- och spritbeskattningsområdet. är det inte så, utandet är fråga om en traditio- Den följer vad har kommit överens om när Nr 25 del gäller vin-och spritskatterna. Och det är ju, , inte ovan- p. . , ligt, framför allt inte i frågor av det här slaget, att man förkortar motionsti- ,, , , ,10-1 Det finns också en benägenhet från sida att försöka undvika en hamslringsvåg när vi fattar beslut av delta slag. ° ° " Beredning av rege- Med det anförda yrkar jag bifall till skatteutskottets hem- , m. m. 4 BO (): För att rätt skall vara rätt vill jag passapå att korrigera på en punkt. Det särskilda yttrandet harfaktiskt avgetls av både och folkpartisterna i skatteutskottet. När det gäller själva sakfrågan förnekar att han nu har samma uppfattning som han redovisade i enreservation som vi avgav gemensamt och som biföll. Jag är heltövertygad om att inte minst , genom de uppdrag han har vid sidanav riksdagsuppdraget, har möjlighet all pröva frågan om förbättringar avvinbeskatlningen, och jag kommer all ge honom allt stöd i del arbetet. 5 (vpk): Visst bör man motverka hamstring vid sådanahär tillfällen. Men jag kan inte se någon avgörande skillnad mellan enmotionstid på fem och exempelvis , förutom alt skulle hamöjliggjort för ledamöter alt granska förslaget. Regeringenförordade fem dagars motionstid, men del är väl ändå som skall prövaom del är möjligt. Här hade vi en kollision med en sammanlrädesfri vecka, ochdet kan knappast regeringen ha vägt in. Att göra detta måste vara vår egenbedömning. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. 7 § Beredning av regeringsärenden m. m. Föredrogs konsfilulionsutskoltelsbetänkande /84:1 om vissa frågor angående beredning av regeringsärenden m.m. 6 (): Ärendet gäller alltså beredningsarbetet ilagstiftningsproces sen. Man kan ha olika modeller för lagstiftningsarbetet. En modell är vad jag skulle vilja kalla den traditionellt svenska. Den innebär att man fäster stor vikt vid bred medverkan och insyn under själva utredningsarbetet, all man ger möjlighet till kritik och öppen debatt genom ett vidsträckt remissförfa rande och att lagrådet får granska förslaget för att se om det har den 101 Beredningav regeringsärenden m. m. lagtekniskakongruens och den ändamålsenlighet som krävs för all den nya eller ändradelagen skall kunna tillämpas på ett sådant sätt all syftet med den tillgodoses.Riksdagen, slutligen, skall ha lid på sig alt genom utskotten göra dekompletterande överväganden som man finner nödvändiga. Delsäger sig självt all för denna slutliga behandling är det också rätt avgörandehur de tidigare faserna i förberedelsearbetet sett ut. Det är dettaförberedelsearbete som skall ge huvudparten av del material som haralt fota sina bedömningar på. Ulredningsbelänkandet, remisskrifiken, denoffentliga debatten, lagrådets synpunkter och regeringens egna övervägandenger således rikhaltiga källor att ösa ur. Ensärskild fördel med den här modellen är att många människor blir inblandade,kanaler öppnas åt olika håll, de politiska partierna - ävenoppositionspartierna - blir väl förberedda inom de sakområden det så småningomblir fråga om all la ställning i, särskilt om utredningen varit parlamentarisk,dvs. haft företrädare med skiftande politisk förankring. Denhär modellen lar litet tid, men den har uppenbara fördelar, som jag redanberört. Premisserna för att det skall bli en hygglig lagstifiningsprodukt blirdessutom bättre. I varje fall kan man inte skylla på förberedelseprocessen omutfallet trots allt skulle bli mindre lyckat. Denandra modellen för lagstiftningsarbetet är all förberedelsearbetet i stort settsker inom kanslihusels stängda dörrar, att man starkt begränsar antaletremissorgan, skär ner remisstiden till del minimala eller helt hoppar överremissförfarandet, alt man går förbi lagrådet och att man stressar igenombesluten i , så alt utskotten i realiteten inte hinner med delnoggranna beredningsarbete som de är satta att sköta. Dennamodell är den som socialdemokraterna i hög grad praktiserat sedan de återfickregeringsmaklen. Tendensen var klar även , och detta påtalades ocksådå i , och har man tagit upp modellen igen påett än mer påtagligt sätt. Dettaär, såvitt man kan förstå, inte någon tillfällighet eller enbart ett utslag avatt man vill visa sig rivig och duktig. Del är ett utslag av ensocialdemokratisk uppfattning om att det bör gå till så här. Del framgår medall önskvärd tydlighet av det pressmeddelande som lät sprida iden här frågan . Kontentan av detta var alt alltmer av utredningsverksamhetenskulle dras in till kanslihuset. Denhär nämnda modellen har socialdemokraterna de suttit vidmakten tillämpat helt eller till valda delar i ett stort antal fall. Enutanförstående iakttagare summerade 31 fall där man gåttförbi en normal beredningsprocess. Jag går inte i god för del exakta antalet,men nog var det många exempel. Imitt eget utskott kom jag i kontakt med ett fall där man lyckats gå förbipraktiskt taget alla de utåtriktade momenten i beredningsprocessen. Del gälldedet fortfarande så omdiskuterade förslaget om avdrag från skatten förfackföreningsavgifter. Det hade inte föregåtts av någon utredning, det hadeinte remissbehandlats, och det hade inte varit hos lagrådet. Man hade inte enshört datainspektionen om de i sammanhanget så viktiga inlegriletsfrågor- Förslaget drevs igenomi i stor hast. I utskottet krävde vi att åtminstone lagrådet ochdatainspektionen skulle höras, men det kravet blev i strid med författningensföreskrifter om minoritetens rätt och i strid med etablerad praxis avslaget avden socialdemokratiska majoriteten. Först skulle beslutet tas, sedan skulleproblemen i efterhand eventuellt undersökas -det var den modell man skulletillämpa enligt majoritetens mening. Inågra av de fall där lagrådet hörts har lagrådet gjort ur historisk synpunktmycket sensationella uttalanden om bristerna i den socialdemokratiska regeringensberedningsarbete, uttalanden som såvitt jag vet saknar tidigare motstycken. Ettsådant fall gällde förslaget om s. k. tillfällig vinslskall-fortfarande en het fråga i debatten. Lagrådet skrev i sill yttrande bl. "Deremitterade förslagen har inte varit föremål för sådan remissbehandling somavses i 7 kap. 2 § regeringsformen. Lagrådet får med anledning häravunderstryka all en lagrådsgranskning inte kan ersätta den sedvanligaremissbehandlingen av myndigheter och sammanslutningar med särskild sakkunskappå området." Idetta sammanhang skrev lagrådet dessutom: "En behandling av ärendet igrundlagsenlig ordning skulle varit särskilt värdefull med hänsyn till dendelvis komplicerade karaktären av de frågor som remissen" - alltså remissentill lagrådet - "berör. Lagrådet har därför haft begränsade möjligheteratt med ledning av del föreliggande materialet bedöma sådana frågor om lagstiftningenspraktiska konsekvenser och tillämpning som avses i 8 kap. 18 § 3 stycketregeringsformen." här gör är - om man översätter jurislprosan till rikssvenska -attanklaga regeringen för alt inte ha fullgjort sina grundlagsenliga förpliktelser.Men dessa grava anmärkningar hindrade inte regeringen och den socialistiskamajoriteten att med stor hast driva igenom förslaget i . Enannan lika graverande anmärkning kom från lagrådet när det fick det sedermeralyckligtvis åtminstone tillfälligt havererade förslaget om s. k. skogskonlolag.Härvidlag yttrade lagrådet bl. "Genomlagen om inbetalning på a-werkningskonto slår lagstiftaren in på nya vägar, ett förhållande som kunde ha motiverat en noggrann analys av de ganska invecklade problem som uppkommer genom den använda tekniken. --- Här försvåras emellerfid lagrådels granskning av alt förslaget till konto- lag inte varit föremål för sedvanlig remissbehandling av det slag som avses i 7 kap. 2 § regeringsformen. De ekonomiska styrmedel som tidigare behand lats i olika betänkanden - berörda i remissprolokollel - har haft en annan karaktär, och vad som framgått vid remissbehandlingen beträffande dessa förslag ger inte någon nämnvärd ledning i förevarandelagstiftningsärende." Delhär förslaget stoppades den gången, men det berodde nog mest på del formligaraseri som förslaget väckte bland berörda skogsägare. Vad lagrådet elleroppositionen säger brukar inte ha någon särskild effekt på de socialdemokratiskaförslagen. Men det är rätt betänkligt att det skall behövas tutande traktorer igator och gränder för att regeringen skall backa från förslag som Beredningav regeringsärenden m. m. Beredningav regeringsärenden m. m. inteberetts i anständig ordning. Ibåda fallen gällde det regeringsförslag som inte utretts, annat än inomkanslihusets slängda dörrar, och som inte remissbehandlats av berörda myndigheteroch organisationer. Del var således produkter helt i den anda som tydligenenligt givna signaler skulle prägla lagstiftningsprocessen enligt socialdemokratiskmening. Jaghar här uppehållit mig med viss utförlighet vid lagrådels yttranden i ställetför att ge andra exempel, av del enkla skälet att ingen kan anklaga lagrådetför att vara ute i partipolitiska avsikter. Lagrådet är ett partipolitiskt heltfrislående organ, och det ger naturligtvis vad lagrådet har sagt i de härfallen en särskild tyngd. Delkan vara frestande alt fylla på med det nu aktuella förslaget omlöntagarfonder. Även här är lagrådet starkt kritiskt till den föregåendeberedningsprocessen. Detta förslag är också en typisk kanslibusprodukt. Det ärarbetsgrupper inom kanslihuset som grubblat fram de lagda förslagen. Frågan harvisserligen remissbehandlats, men det har skett under stort jäkt under sommarennär de flesta har semester. Huvudparten av remissorganen är starkt kritiska,men del har inte påverkat regeringen när man lagt förslaget. Omberedningsprocessen i detta ärende säger lagrådet bl. a.: "Myndigheteroch sammanslutningar har således inte varit i tillfälle att yttra sig över ettföralsättningslösl utarbetat och samlat förslag till löntagarfonder. Från flerahåll har detta kritiserats och man har även anmärkt på att remisstiden varitför kort. Också lagrådet ställer sig kritiskt fill all en fråga av så storprincipiell betydelse och med så kontroversiella inslag beretts på sätt somskett." Lagrådet slutar denna del av sin genomgång: "Det sätt påvilket utredningsarbetet och remissbehandlingen skett försvårar för lagrådetall fullgöra dess granskningsuppgifl." här förslaget, med så villfamnande ekonomiska och politiska verkningar,skall väl nu trumfas igenom i på rekordtid, trots att ingen harkunnat ge någon motivering för den brådska med vilken det tydligen måstepressas fram till beslut. Avde exempel som jag hastigt anfört, herr talman, framgår att jag föredrar dentraditionella svenska beredningsmodellen med parlamentariska utredningar,öppenhet och ett omfattande remissförfarande framför den socialdemokratiska,slutna, inåtvända och självgoda. Detförvånar mig inte så mycket att utskottets socialdemokrater och kommunisteravstyrker den centermotion där dessa frågor las upp och som ligger till grundför reservationen i utskottsbetänkandel. Del är väl ett utflöde av denetablerade synen inom socialdemokratin i de här frågorna. Däremot vill jagpassa på tillfället att uttrycka viss förvåning över all moderatema utan engrymtning håller socialisterna så stadigt i handen. Men de har väl även de sinaideologiska skäl. Jagber, herr talman, all få yrka bifall till reservationen i konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1. 7OLLE (): anförande handlade i mycketstor utsträckning om beredningsarbetet inom regeringen. Då ber jag att fåerinra om att i det avsnittet av betänkandet befinner sig påden socialistiska sidan - för all använda hans eget uttryckssätt alldelesnyligen. Han har inte någon invändning mot den skrivning vi har gjortbeträffande regeringens beredningsarbete. Det är alltså ett enhälligt uttalandepå den punkten med avslag på den motion som har framlagts av m.fl. Däremot skall jag gärna la upp en diskussion omkommittéväsendet, och då tycker jag att det är viktigt att den diskussionenförs med utgångspunkt i vad majoritet har anfört i detbetänkande som vi diskuterar. har vi uttalat oss omutredningsväsendet. Senast skedde detta i utskottets betänkande 1980/81:8, därvi säger följande: "Kommittéväsendets starka ställning i den svenskapolitiska beslutsprocessen är framför allt en följd av den grundlighet ochsaklighet som av tradition präglar arbetet i de offentliga utredningarna. Genomatt kommittéerna i så stor utsträckning har parlamentariskt inslag är detockså ofta möjligt all åstadkomma en bred politisk förankring inför viktigasamhällsreformer. Enligt utskottet är det angeläget att slå vakt om detvärdefulla inslag i beslutsprocessen som kommittéväsendet utgör." Vi pekade redan då på - också var med viddel tillfället - att det ändå är viktigt att man effektiviserar arbetet inomutredningarna. I det belänkande som föreligger slår vi fast viddenna uppfattning - vi har samma inställning. Vi säger nu: "Del ärnaturligtvis viktigt alt kommittéerna arbetar snabbt och effektivt. Ieffektivitetskravet ingår emellertid att ämnet blir föremål för en allsidigbelysning. Denna tillgodoses enligt utskottets mening i de flesta fall bäst avatt - som sker i parlamentariskt sammansatta utredningar - skilda politiskameningsriklningar får påverka utredningsarbetet." Ett stödför belänkandet är ett stöd för dessa uttalanden. Sedan gör en rad frihandsteckningar om vadsocialdemokrafin gjort i det förflutna och vad den möjligen skulle vilja görai framfiden. Han nämnde en del exempel. Ett exempel var mycket dåligt, nämligenberedningen av förslaget om löntagarfonder. Den parlamentariskalöniagar-fondsulredningen kunde inte fullföljas på grund av - jag vågar sägadet -bristande intresse från de borgerliga partiernas sida att medverka. Härfanns en utredning, tillsatt på förslag av socialdemokrater och folkpartister.Den kunde alltså inte fullföljas. Del bör inte socialdemokraterna ges skuldenför. Del som ändå kan diskuteras är om man inte bör genomföraen effektivisering inom kommittéväsendet. Del har regeringen försökt göra.Under ett normalår arbetar vanligtvis omkring 300 statliga utredningar. Genomden förändring som skett har antalet nu sjunkit till 225. Men det innebär juatt man försöker effektivisera kommittéväsendet genom att ge utredningarnasnävare tidsgränser och genom att se till alt utredningar inte pågår oavbrutet Beredning av regeringsärenden m. m. Beredning av regeringsärenden m. m. ulan alt de fyller ett meningsfullt syfte. Jag tror attsådana effektiviseringar är vikliga. Majoriteten i utskottet håller alltså fortfarande på densvenska modellen när del gäller kommittéväsendet. Jag kan citera ett uttalandeav , där han säger: "Det offentliga utrednings- och remissväsendet har ivårt land en omfattning och betydelse som i få andra länder. Den svenskaregeringen kan basera sina beslut och sina propositioner till på ettutförligt och gediget, ofta vetenskapligt sakmaterial som samlats och bearbetatsutanför . Detta är ur flera synpunkter ulomordenfligtvärdefullt. a. torde oppositionspartierna i härigenom ha störremöjligheter alt få insyn i sakfrågorna och all påverka politiken än vadoppositionen i andra länder har." Här rör det sig alltså nu om något av en kommittéslakl, 60år efter kommittéslakl . Men även om man alltså kan kritisera vissa delar avutredningsväsendet, tror jag att vi kan vara ense om att del funnits ochfortfarande finns en stor uppslutning kring behovet av de offentligakommittéerna. De möjliggör en systematisk genomgång och bedömning av olikafrågor. De utgör en garanfi för att vikfiga politiska beslut grundas på sakligtoch objektivt underlag. Jag håller med : Kommittéerna passar detsvenska kynnet. Därför ber jag att få yrka bifall fill konstitufionsutskottetshemställan. Anf.8 () replik: beskyllde mig inledningsvis förall tala om sådant som det inte fanns täckning för i reservationen ochmotionen. är del dess bättre så all del/inn5 täckning. Jag kan naturligtvis inte begära att , jäktadsom han väl är, läser motionen i dess helhet. Men redan den sammanfattning somfinns i ulskollsbelänkandet skulle härvidlag ha varit till fyllest.