prot · G70929 · 1983-12-31 00:00:00 — Därför brukar man ofta uppdra åt ensocialtjänsteman eller någon annan lämplig person att verka för att den som harhand om barnet frivilligt lämnar barnet ifrån sig. Lyckas inte det, måste mantillgripa vite eller hämtning. misslyckas vitet, och man måste ta tillhämtning. Då kommer man in i en oerhört svår avvägningssituation. Till enbörjan måste man ju veta var barnet befinner sig. Vidare måste man noga prövaifall barnet klarar en sådan process. Det är angeläget alt hämtningen utförs påett sätt som är så skonsamt som möjligt för barnet. Avslutningsvis vill jag göra den allmänna kommentaren attskilsmässor och andra separationer i de flesta fall innebär stora påfrestningarför både barnen och föräldrarna. har många kommunerbörjat erbjuda föräldrarna hjälp att bearbeta sina konflikter och i samförståndsöka lösningar för framtiden. Erfarenheterna av sådana här s. k.samarbetssamtal är goda. En utgångspunkt för den nya lag som gäller fr. o. m.den 1 juli och som jag redogjorde för är att ta till vara den hjälp somerbjuds av , familjerådgivningen och andra rådgivande organ. 18 (): Uppenbarligen förekommer det att föräldrarnahar hamnat i en låst situation. Jag är helt medveten om svårigheterna ochmotsättningarna då man skall väga mellan å ena sidan den skada som etteventuellt polisingripande kan åsamka barnen och å andra sidan den skada sombarnen utsätts för då de förhindrats att träffa den andra föräldern. Ett fördröjande i den rådande situationen ger inte denmöjlighet som är önskvärd, att föräldrarna skall kunna lösa frågan isamförstånd, även om situationen så att säga har varit låst från början. Enligtden nya lagen är det fullt möjligt att ingripa. Jag vill fråga: Varför ingriperman inte mot föräldrar i de fall dä det är en annan person som är medhjälpare? Om någon person försöker att på ettbrottsligt sätt förhindra en hämtning eller ett annat ingripande är hansförfarande åtalbart, och då ankommer det på åklagarmyndigheten att pröva omåtal skall komma till stånd. Överläggningen var härmed avslutad. Om ändrad valkretsindelning i 6 § Svar på fråga 1983/84:145 om ändrad valkretsindelningi har frågat mig om jag avseratt lägga fram ett förslag till ny valkretsindelning i i sä godtid att reglerna kan tillämpas vid riksdagsval. Frågan om valkretsindelningen i hardiskuterats i olika sammanhang . I en promemoria från 1980föreslog en särskild utredare att indelningen skulle ändras så att den s. k.fyrstadskretsen och valkrets avskaffades och ersattes av tregeografiskt sammanhängande valkretsar. Någon proposition lades emellertid intefram på grundval av promemorian. När frågan om ändrad valkretsindelning i länsenast debatterades i framhöll minföreträdare att det var angeläget att beslut om valsystemet fattas i störstamöjliga enighet mellan de politiska partierna'. Han avsåg också att undersökaförutsättningarna för att uppnå en sådan enighet. Enligt vad jag har erfarit har dethittills inte funnits förutsättningar för en politisk uppgörelse i frågan. Jagavser emellertid att fortsätta undersökningarna för att se om det numera finnssådana förutsättningar. 21KNUT (): Jag skall be att få tacka justitieministernför svaret på min fråga. Frågan om valkretsindelningen i har verkligendragits i långbänk. Den s. k. fyrstadskretsen, dvs. städerna , ,och , tillkom . Den gången var det motiverat,eftersom både näringsverksamheten och befolkningsstrukturen var väsentligtskilda åt på landsbygden och i de fyra större städerna. är läget ett helt annat. Många har de förslag varit somgått ut på all ändra valkretsindelningen. fillsattes en utredning, som 1977 lade fram sittförslag. Där föreslogs, just som statsrådet säger, att fyrstadskretsen skulleupphöra och att man i stället skulle indela länet i tre sammanhängandevalkretsar. Utredningen var inte enig. Tre av de socialdemokratiskaledamöterna tyckte att man borde utreda frågan ytterligare, och till den ändantillkallade Om ändrad valkretsindelning i den dåvarandejustitieministern, , en utredning som skulle undersöka möjligheterna attnå politisk enighet. framlade han sitt förslag, och då stöddes det avalla de fyra demokratiska riksdagspartierna. Men som statsrådet sade blevdet aldrig någon proposition, därför att det inte gick att få någon enighet.Enligt vad statsrådet den gången sade var det som i slutändaninte ville vara med. säger statsrådet all det inte under företrädarens lidhar gått att få enighet men all statsrådet avser att fortsättaundersökningarna. Det ger mig anledning till två följdfrågor. Sedan jusfitieminister lämnade sitt svar har detinte skett några personförändringar som kan föranleda att man ändrarståndpunkt. Därför skulle jag vilja vela om justitieministern delar minuppfattning att det inte är tillfredsställande att nu ha en valkretsindelningsom inte är sammanhängande. En av kommunerna i valkrets,, ligger genom den nya kommunindelningsreformen helt avskild från läneti övrigt, och det är naturligtvis inte bra. Kommer alltså statsrådet alt försöka påverka etteventuellt tredskande parti all ändra sig, så att vi kan få enighet? Den andra frågan blir då: Kommer statsrådet alt i så fallsenast i vår lägga fram en proposition? börjar ju nomineringarna tillvalet, och därför behöver en proposition framläggas under vårriksdagen. Jag vorelacksam om jag fick svar på dessa två frågor. Jag är kanske litet främmande förterminologin "att påverka tredskande personer". Jag kommer emellertidatt ta upp en överläggning, och jag vill konkretisera milt svar genom att sägaall det kommer alt ske i den arbetsgrupp i grundlagsfrågor somfinns, med representanter över partigränserna. 23 (): Det gläder mig, och förvånar mig kanskesamfidigt litet grand, när statsrådet säger all del vore honom fjärran att försökapåverka någon. Men jag tror alt statsrådet under sin fortsatta ämbetsutövningkommer att få rikliga tillfällen att behöva påverka tredskande politiker, såatt de gör som han tycker alt de bör göra. Jag är tacksam för att statsrådet nuskall försöka ta upp den här frågan igen och se om det kan bli något resultat. Statsrådet är den tredje justitieministern som jag plågarmed att ställa frågor om valkretsindelningen i . Jag hoppas ocksåatt han skall bli den sista. Med det menar jag att frågan bör få en positivlösning inför nästa val. Överläggningen var härmed avslutad. 7 §Svar på fråga 1983/84:149 om åtgärder mot viss utredningsverksamhet rörandeobetalda skatteskulder m. m. har frågat mig om jag avseratt vidta någon åtgärd mot den typ av "medborgargarde" som enligtGunnar mening har organiserats av i i syfteatt få tag på personer med obetalda skatteskulder och ofullgjordalöneålaganden. Ekonomisk brottslighet och annan oegentlighel, bl. a. inomområdet för skaller och avgifter, utgör ett stort problem i vårt samhälle.Insatserna mot sådan verksamhet har intensifierats . Sombekant arbetar nu den av regeringen tillkallade särskilda kommissionenmed all föreslå ytterligare åtgärder inom området. En genomgående svårighet när det har gällt att bekämpa denekonomiska brottsligheten har varit att denna, till skillnad från den meratraditionella kriminaliteten, endast i mindre mån kommer till myndigheternaskännedom genom anmälningar och andra uppgifter från enskilda. Detta förhållandehar säkerligen sin grund i att brottsligheten oftast saknar enskilda offer.Delsamma gäller i fråga om olika former av skalleflykt. torde man dockha kommit till allmän insikt om all ekonomisk brottslighet ochskalteundandraganden påtagligt drabbar alla medborgare. Alt de fackliga organisationerna känner ett särskiltansvar för att oegentlighel av del slag som är aktuellt nu motverkas är fulltförståeligt. 1 princip bör enligt min mening detta uppmuntras, eftersom derasmedverkan kan vara ägnad att stärka insatserna på området. Jag förutsättergivelvis alt tillåtna metoder begagnas. Vad jag känner till i den aktuella frågan ger mig ingenanledning all vidta några åtgärder. Om åtgärder mot viss utredningsverksamhet rörande obetaldaskatteskulder m. m. 25GUNNAR (): Vi har alla ett ansvar för alt rättsväsendetvärnas. Jag ber att få lacka justitieministern för svaret på min fråga, men jagmåste beklaga att han i det svaret mer ser till de olika kollektivens rätt attundersöka enskilda människors förhållanden än till värnet om de enskildamänniskornas rätt. Jag tror alt del i ett rättssamhälle är farligt omenskilda människor, vare sig del är individer eller organisationer, börjar tarättvisan i egna händer. Då riskerar man att få två olika typer av lagar, delsde lagar som är reglerade och kontrollerade av offentliga myndigheter, dels delagar som baserar sig på vad opinionen i en viss fråga tycker. Vi har densenaste tiden sett exempel på all den typen av dubbelt rättsväsende faktiskt ärförödande för enskilda människors rättssäkerhet. Del är beklagligt att justitieministern svarar som hangör. I ett läge där det finns krav på all en viss typ av brottslighet skallbekämpas, är del viktigt att den brottsligheten verkligen bekämpas. Del ärockså viktigt att de rättsvårdande institutionerna försvarar uppfattningen attdel är det offentliga rättsväsendel som skall värna lag och rätt.Justitierninisterns svar här kan inte Om åtgärder mot viss utredningsverksamhet rörandeobetalda skatteskulder m. m. tolkas påannat sätt än att han uppmuntrar enskilda personer och organisationer all larättvisan i egna händer. i har kallat sina aktioner - dåman rusar in hos enskilda företagare och ställer krav på uppgifter, drar medsig massmedia och misstänkliggör enskilda människor - för en folkresning motfiffel. Folkresning mot fiffel - bara ullrycket leder mina tankar in på oläckabanor. Det har all göra med medborgargarden, det har alt göra med rättskipningutanför del offentliga rättsväsendel. Justitieministern säger i sitt svar att hans uppmuntranendast sker på villkor att de metoder som begagnas är tillåtna. Innebär det,herr justitieminister, alt även andra typer av medborgargarden har enuppmuntran alt vänta från justitieministern, så länge de inte begår olagligahandlingar? Är detta förenligt med kraven på individens rättssäkerhet? Vem drar gränsen för vilka krav som iStockholm har rätt att ställa på enskilda människor? Vem drar gränsen förvilken rätt man har att gå in hos enskilda företagare? Och, herrjustitieminister, vad händer den som råkar ut för att bli oskyldigtmisstänkliggjord av , som i sin tur har uppmuntran från landetsjustitieminister? Justitieministernssvar är beklagligt. Jag har inte uppmanat och tänker inte uppmanaenskilda all la rättvisan i egna händer eller uppmuntra bildandet avmedborgargarden eller enskild polisverksamhet. , bakgrunden till de förhållanden som vidiskuterar här är en helt annan. Jag tror att vi kan vara överens om all det ärett ofta konstaterat förhållande alt sådana arbetsgivare som inte fullgör sinaskyldigheter gentemot del allmänna eller gentemot arbetstagarna i hög gradbidrar till en snedvridning av konkurrensen inom sin bransch. De utgör därförett hot mot seriöst arbetande företagare och ytterst mot sysselsättningen inombranschen. a. den bakgrunden har de fackliga organisationerna genomarbetsrällslagstiflningen fåll en vetorätt mot alt en arbetsgivare anhlar ickeanställd arbetskraft, om åtgärden kan antas medföra åsidosättande av lag ellerkollektivavtal eller om den annars kan antas strida mot vad som är allmäntgodtaget. Del är mot denna bakgrund som de fackliga organisationernahar ett befogal intresse av all skaffa sig information inom detta område. I sammanhanget kan jag också nämnaall statliga myndigheter enligt upphandlingsförordningen, i dess nuvarandelydelse, skall göra särskild kontroll av anbudsgivares skölsamhel när delgäller fullgörandet av betalningsskyldigheter beträffande skatt och allmännaavgifter. Även i denna fråga har facket intresse av insyn. 27GUNNAR HOKMARK (m): Justitieministern hävdar alt han inte har uppmuntrat bildandel av medborgargarden och liknande polisiär verksamhet.Men vad kallas delförfarandet att enskilda organisationer och enskilda människor i organiseradform tillkallar press och representanter för andra massmedia och med dem åkerrunt till olika företag, rusar in och kräver att få se uppgifter, kräver all fåse fakturor redovisade för sig? Är del inte en typ av uppgifter som i etträttssamhälle skall skötas av offentliga myndigheter? Del är farligt all, som justitieministern nu gör,uppmuntra den typen av verksamhet. Fackliga organisationer har liksom alla andra i vårtsamhälle ett intresse av att alla förelag och alla människor sköter sinaskatteskulder, sina löneskulder och allting annat, men det är inte den frågandetta gäller. Frågan gäller om justitieminister ser positivt på dennatyp av verksamhet. Vad händer den företagare som faktiskt är oskyldig och somfått massmedia på sig och den vägen blivit misstänkliggjord i organiserad form?Vad händer de människor som skräms till att tro all de har plikt och skyldighetatt lämna ut uppgifter till ? Del är faktiskt så all ett landsjustitieminister i ett rättssamhälle har anledning att värna om inte bara enskildaorganisationers rätt att göra det ena och del andra utan också om enskildaindividers rätt. Del är beklagligt all justitieministern inte lar på sig denuppgiften. Jag skulle likväl vilja fråga: Vad händer den oskyldige?Rättsväsendet är ju till för att garantera all ingen blir dömd ulan att habefunnits skyldig. Det är till för all garantera alt rätt skipas enligt lag. Om åtgärder mot viss utredningsverksamhet rörandeobetalda skatteskulder m. m. Jag har till uppgift att se till all lag ochrätt följs. Vad jag har sagt i mitt svar - och det slår jag för - är all defackliga organisationerna har ett vitalt intresse av god insyn i den typ avaffärer som del här är fråga om. 29 (): När det gäller intresset att bevaka altfiffel och fusk inte förekommer utgör inte fackhga organisationer någotundantag. Men fackliga organisationer har heller ingen särställning irättssamhället. Varför kan inte LO-dislriklel i gå med sinamisstankar till polisen, så all ärenden av den arten kan hanteras så som deskall hanteras i ett rättssamhälle? Varför skall LO-distriklet i avjustitieministern ges en särställning? Det är de facto vad som sker här ikammaren. Jag har inte givitLO-distriktet i någon särställning, men jag har svarat på frågan,som avsåg just detta LO-dislrikl. 31GUNNAR (): Justitieministern har här i kammaren givitLO-distriktet i en uppmuntran att rusa runt hos enskilda företagareoch kräva in fakturor och andra uppgifter för att kontrollera om de fullgjortsina åtaganden eller ej. Delta är fakta. Omreglerna för avställning av motorfordon Jag har inte sagt ett ord om i vilka former denna bevakning skallbedrivas och i vilka former facket skall skaffa denna rättmätiga insyn. Anf.33 (): Justitieministern har i sitt svar sagt följande: "Vad jag kännertill i den aktuella frågan ger mig ingen anledning att vidta någraåtgärder." Dessutom har justitieministern i sitt svar sagt att hanuppmuntrar denna typ av aktiviteter. Detta är fakta. Överläggningenvar härmed avslutad. 8§ Svar på fråga 1983/84:141 om reglerna för avställning av motorfordon har frågat mig om regeringen kommer all vidta någraåtgärder för all avskaffa möjligheten till reducerad skatt och försäkring vidavställning av fordon. Avställningsinstitutethar tillkommit för att fordonsägare skall ha möjlighet all slippa betalafordonsskall och trafikförsäkring under de perioder då de inte använder sinafordon. Med liden har institutet emellertid kommit all användas för delvisandra syften än det som det skapades för och i en omfattning som inte varförutsedd. Bland de avställda fordonen finns således - förutom desäsongavslällda - fordon som endast för myckel kort lid tagits ur trafik liksomfordon som tagils ur trafik för gott. Jag kan exempelvis nämna att del 1974fanns drygt 200 000 avslällda fordon. är siffran nära 800 000. Detta harlett till en kraftigt ökad belastning på bilregistret som rutinernaför av- och påställning framstår som tungrodda och arbetskrä-vande. Regeringenhar därför tillkallat en utredare med uppdrag alt granskaavställningsinstitutet i bilregislreringen. Utredaren har fått i uppgift allgöra en förutsättningslös översyn. Dettaarbete kan naturligtvis leda fram till olika resultat. Ett alternativ kan varaatt det nuvarande avställningsinstitutet behålls i sina huvuddrag, ett annatatt institutet helt eller delvis slopas. I direktiven poängteras att ettalternativ ulan något avställningsinslilul av del slag som finns förutsätterall utredaren redovisar vilka förändringar detta bör leda till bl. a. när detgäller fordonsskallen för fordon som används säsongvis och när del gällerpremieberäkningen för trafikförsäkringen. Anf.35 (): Jag ber attfå lacka statsrådet för svaret på frågan. Såvitt jag förstår ärdet inte bara den kraftiga belastningen på bilregistret som geranledning fill utredningsanspråken. Det föreligger också önskemål om all sålångt möjligt behålla skatteinkomsterna, som ju minskar vid avställning avmotorfordon. Men då glömmer man bort all fordon som inte rullar inte helleråsamkar kostnader i form av vägslilage. Vidare minskar olycksriskerna när mångafordon är avställda. Avslällningarna är ju vanliga vinterfid. Undantasmöjligheten all få ett visst ekonomiskt utbyte av att avregislrera sin bilvintertid, ligger del nära till hands all man nyttjar sin bil även i vanskligavinlerväglag. Vidare är det så, all skulle idén med minskade möjlighetertill avställning av t. ex. motorcyklar genomföras skulle molorcykelägaredrabbas särskilt hårt. Får de inte möjlighet att hålla nere sina mycket högaförsäkringspremier genom avställning , kommer säkerligen väldigtmånga all få göra sig av med sin motorcykel. Får jag frågakommunikationsministern: del vara en tanke i det hela att begränsamolorcyklismen på våra vägar? Del kan finnas anledningar att se över regler och rufinervad gäller bilregistret. Del är angeläget med besparingar och förenklingar imyndigheternas verksamhet. Men i del här fallet, som i alla andra möten mellanmedborgare och myndigheter, måste "kundens" - just numolorfordonsäga-rens - intressen väga väldigt tungt. Måste del inte vara intressant för statsmakterna all bilenanvänds när ägaren har mest nytta och glädje av den, och alt del ger ettekonomiskt utbyte för bilägaren att låta bilen stå ? Regeringen hållerpå att klampa in, tycker jag, på bilislens rättighet all söka dra ned sinakostnader för all över huvud taget kunna ha bilen kvar. Del är ju -semestertiden -som de många bilarna rullar till och från frilidsslugor.Familjen reser till gemensamma fritidsupplevelser i kusUandskapen och svenskfjällvärld. Det ligger så till, borde kommunikationsministern påminnasig, all stjäl regeringen avställningsmöjligheten för vissa bilägare, då är niockså på väg all stjäla möjligheten all behålla bilen. En annan synpunkt: Tror inte kommunikationsministern altkollektivtrafiken ökar markant vinterlid bl. a. med hänsyn till att mångabilar i de stora tätortsområdena är avställda? Det bör också vara ett intresseför regeringen. När byråkratianspråk och medborgares fri- och rättigheterbryts mot varandra, förefaller det som om byråkratins synpunkter väger allratyngst. Del är vad som kan framskymta i direktiven - och även, tycker jag, idel svar jag har fått från statsrådet beträffande den här frågan. Om reglerna för avställning av motorfordon 36Kommunikationsminister : Herr talman! Jag tycker alt läsa svaret en gång till. Då bör han kunna konstalera all del idirektiven sägs klart och tydligt all eventuella förändringar inte skall drabbafordonsägaren ekonomiskt. Skulle det vara så all man gör en förändring iavställningsinstitutet, innebär det inte att fordonsägaren skall drabbas. Som också påpekat bar den ökadeavställningen inneburit ett onödigt tungrott och arbelskrävande system. 7 protokoll 1983/84:27-29 Om persontrafiken på järnvägssträckan 37 (): Del finns en passus i svaret som jag ställermig litet fundersam inför. Det talas där om all man "helt ellerdelvis" skulle slopa avställningsmöjligheten. Jag vill minnas all detockså stod så i pressmeddelandet . Om denna möjlighet helt skulleslopas, kan man tänka sig att reglerna för försäkringspremier och skatter måsteändras. Men om den delvis slopas, herr kommunikationsminister, vad händer då? 38 Kommunikafionsminister : Herr talman!Milt svar all de förändringar som görs inte skall drabba fordonsägarnaekonomiskt står fast. Meningen är alt man skall förenkla systemet och, som jagsagt, undvika den byråkrati som uppkommit på grund av att antaletavslällningar ökat. Del är inte på något sätt avsikten all försöka komma åtfordonsägarna ekonomiskt. Överläggningenvar härmed avslutad. 9 § Svar på fråga 1983/84:154 om persontrafiken påjärnvägssträckan bar påstått all samtliga lågfr. o. m. kommer all köra förbi fyra hållplatser i norra ochhar mot denna bakgrund frågat mig om jag ser någon möjlighet all förhindra dennaförsämring av kommunikationerna i norra . Enligt de ramar som dragit upp är del SJ självtsom fattar beslut i tidlabellsfrågor. Självfallet strävar SJ efter att görasådana förändringar i trafiken all den blir så bra som möjligt. Därmed ökarresandet, och SJ får ett bättre resultat. Vad gäller tågtrafiken på , dvs. mellan Göteborgoch , har jag inhämtat alt SJ planerar att fr. o. m. nästa sommarsälla in fler tåg, förkorta restiderna och delvis införa fasta avgångstider förtågen. För norra innebär planen att restiden mellanStrömstad och i vissa fall förkortas . Tågen kommerdessutom alt gå på attraktivare lider. För all möjliggöra dessa förbättringarkommer två låg all sluta göra uppehåll vid fyra hållplatser. Alla platser längsbandelen kommer dock att få minst fyra tåguppehåll per dag. Jag vill säga all del kan finnas fall där SJ avekonomiska skäl inte har möjlighet all fillgodose alla lokala önskemål om förbättringari tågtrafiken. Länshuvudmännen, som är ansvariga för den lokala och regionalakollektivtrafiken, kan i sådana fall köpa tjänster av SJ som t. ex. innebärfler förbindelser och ytterligare tåguppehåll. 40JENS (): Jag tackar kommunikationsministern för svaret. Del kan kanske synas litet konstigt och övermaga attbesvära kommunikafionsministern med en i ordels dubbla bemärkelse så enkelfråga som att tågen kör förbi fyra stationer i norra . Men för den sombor i en kommun, där tre av fyra möjligheter att kliva på tåget tas bort, ärfrågan tillräckligt allvarlig. Vad gör man när man inlé kan få gehör för kravetall tågen skall stanna? Jo, då tvingas man fill slut alt gå högst upp ochpåtala del orimliga i SJ:s beslut och begära hjälp. Del är precis vad jag gjorti dag. Vi har i norra kämpat för att fåbehålla vår järnväg. Den har varit i farozonen, och det har längefunnits planer på att lägga ned den eller åtminstone dess norra del. I början av 1970-lalet började man nedrustningen. Manslängde och sålde järnvägsstationer, och man slutade all salsa på viadukteröver järnvägen. Man körde t. o. m. parallellt med bussar på landsvägen. Men såkom oljekrisen, och den borgerliga regeringen satsade mer på kollekliv trafikoch då också på järnvägen. Vi frågar oss nu oroligt i norra om vi ärtillbaka i 1970-lalet och om detta är ett led i strävandena att få ned lönsamhetoch resandefrekvens, så att järnvägen kän läggas ned. Vi frågar oss också omdet är lättare för SJ att försämra och lägga ned järnvägar nu när vi fåll ensocialdemokrafisk regering och om det är en sådan SJ-polifikkommunikationsministern vill ha. I så fall är del olyckligt, ty del drabbar englesbygd, en glesbygd där vi inordnat järnvägen i lokaltrafiken, mendär tågen nu åker förbi. I de bygder där detta inträffar bor många gamla människor,som inte har bilar, och all åka taxi är dyrt. Även turismen under sommarendrabbas. De hållplatser som dras in har många resande som går avoch på tågen, bl. a. på grund av all del finns många stugor längs kusten sombetjänas av järnvägen. Del är emellertid lakfiskl all göra neddragningarna nupå hösten. är inte stadsborna ute i glesbygderna, och då är del inte såmånga som ger ljud ifrån sig.