prot · G70944 · 1983-12-31 00:00:00 — tvingas vi alla acceptera attbetala för sådant som vi kanske inte önskar. Det sker genom olika skatter ochavgifter. Idetta fall har de människor som tycker att saker och ting inte fungerar på etttillfredsställande sätt möjlighet att aktivera sig i hyresgäströrelsen,antingen i riksorganisationen eller i egna hyresgästorganisationer och på det 'sättet påverka utvecklingen. Detförhåller sig inte så som säger, att pengarna tas in utan kravpå motprestationer. Hyresgästerna har alla möjligheter att krävamotprestationer för de avgifter som tas ut. Som jag redovisade har deenligt den överenskommelse som träffats med möjlighet till fullinsyn i hur medlen används. Påståendet att pengarna går till den centralahyresgäströrelsen stämmer inte. Låt mig än en gång hänvisa tillden artikel som är införd i dagens nummer av . Pengarna går tillde lokala ombudsmännen, och dessa behövs om vi skall få till stånd aktiviteter. Jagkan inte heller förstå talet om att det skulle föreligga hinder för att bildaen egen hyresgästorganisation, såvida det inte redan finns en förhandlingsordningmed en annan hyresgästorganisation. Jag trodde att och jagåtminstone kunde vara överens om att vi inte kan ha flera olika organisationersom samtliga förhandlar om samma hus. Vi måste välja ut en organisation. Omflera anmäler sig, väljs den som har flest hyresgäster i resp. hus. Jag kaninte finna något upprörande eller felaktigt i det. Hyresgästernahar full frihet att få insyn i och att delta i verksamheten samt påverka den.De har vidare möjligheter att få åtgärder som vidtas redovisade. Det finnsmöjligheter att bilda en egen hyresgästorganisation om så önskas. Om reglerna för tillträde till av säkerhetsskäl skyddadeområden Jag tror det är till stort gagn för hyresgästerna om deuppträder på ett samlat sätt mot sin motpart. Jag kan vitsorda att hyresgäströrelsengör stora insatser när det gäller att försvara hyresgästerna i derasförhållande till fastighetsägarna. Hyresgäströrelsen behövs som organisation. 167 (): Innan bostadsministern alltför mycket hyllarmöjligheterna till insyn i och inflytande på hyresgäströrelsens aktivitetertycker jag att han htet grand närmare bör ta del av de olika exempel som vi kanfinna i just på att man har vägrat de boende inflytande påoch redovisning av olika typer av aktiviteter. Kärnfrågan i detta är om man anser att en minoritet inomen grupp skall ha rätt att till sig uttaxera medel av de boende. Det är nog braatt bostadsministern uppskattar den socialdemokratiskt domineradehyresgäströrelsen. Men ett faktum är ju att majoriteten av hyresgästerinte uppskattar hyresgäströrelsen lika mycket som den socialdemokratiskebostadsministern gör. Inte minst mot bakgrund av de otaliga fördelar med attvara medlem av hyresgäströrelsen som bostadsministern räknar upp vore detrimligt att människorna själva fick avgöra om de skall betala pengar tillhyresgäströrelsen. Det finns faktiskt en väldigt nära analogi. Trots allttillåts ju människor att stå utanför fackliga organisationer och tvingas inteatt ändå betala medlemsavgifter. På detta område får man visserligen ståutanför, men man tvingas likväl att betala. Med den beundran och respekt förhyresgäströrelsen som bostadsministern hyser borde han också vara beredd attföreslå lagändringar, som gör det möjligt för de enskilda människorna att självavgöra om de skall betala medlemsavgifter. Jag tror att de enskildahyresgästerna är betydligt mera kompetenta att uppskatta den socialdemokratiskahyresgäströrelsen än vad den socialdemokratiske bostadsministern är - med all respekt. Överläggningen var härmed avslutad. 30§ Svar på fråga 1983/84:200 om reglerna för tillträde till av säkerhetsskälskyddade områden har frågat mig om reglerna förtillträde till av säkerhetsskäl skyddade områden. För att hindra att hemliga uppgifter röjs och för attminska riskerna för sabotage måste vissa anläggningar som är viktiga för vårtförsvar stängas för utomstående. Robotskjutfältet i är ett exempel på ensådan anläggning. Förbudet att beträda en anläggning gäller obehöriga oavsettmedborgarskap. Det innebär att det behövs ett särskilt tillstånd för att kommain i en anläggning, och ett sådant tillstånd kan ges inte bara till svenskamedborgare utan också till utlänningar. Detta är en ordning som tillämpas ialla länder. Jag finner ingen anledning att föreslå någon ändring avhittills tillämpade lagar och förordningar i denna fråga. 169 (vpk): Jag tackar försvarsministern för svaret. Detär kort och, vill jag säga, innehållslöst. Regler finns, reglerna följs, ochnågon ändring kommer inte att föresläs. Det är i sammanfattning vadförsvarsministern anför. Jag tycker nog att det är egendomligt attAnders Thunborg inte ägnar denna fråga någon form av analys. Bakgrunden tillmin fråga är ju att det för NATO-landet räkning har pågått upprepade provskjutningarmed robot 70. Atlantpaktsländer har företagit provflygningar och1966 över området i fråga. När området bildades, tillförsäkrades domänverket rättatt, om inte säkerhetshänsyn i samband med hanteringen på robotfältet skullehindra det, bedriva skogsbruk på området. När skogsbruk skall bedrivas inomområdet och det alltså inte förelegat något hinder på grund av verksamheten vidrobotfältet har det hänt - enligt de uppgifter jag har - att någon avdomänverkets skogsarbetare förvägrats tillstånd att komma till fältet. Jag vet inte vilket skäl som har åberopats, och det är igrunden mera ointressant. Det intressanta är väl om hanteringen av den härfrågan verkligen kan hos svenska folket stärka tilltron till vårneutralitetspolitik. Svenska arbetande människor tillåts inte komma in påområdet, trots att företaget hos vilket de är anställda har rätt att bedrivaskogsbruk där. Ändå tillåts upprepade gånger NATO-militär att komma in påområdet. Det är en väldigt egendomlig sammankoppling när det gäller att hävdaett områdes sekretess. Om reglerna för tillträde till av säkerhetsskäl skyddadeområden Vägran att ge generellt besökstillstånd tillsvenska medborgare är helt beroende av verksamheten, för att man skall kunnaundvika skador på människor och materiel samt upprätthålla sekretessen avseendehemlig materiel. Naturligtvis kan svenskar få särskilt tillstånd att besökadessa anläggningar. Även utländska besökare kan få tillträde till svenskaförsöksplatser, för att utföra prov med materiel som enligt gällandelagstiftning får exporteras till de utländska staterna. Före leverans av sådanmateriel måste kontrolleras att materielen uppfyller de krav som ingår ileveranskontrakten, ett förfarande som internationellt tillämpas i sådanasammanhang. Verksamheten vid försöksplatsen i avseende utländska staterhar berört , , och . Det kan tilläggas att då utländska medborgare givitstillstånd att vistas inom hemligt område detta regleras genom beslut avregeringen. De utländska besökarna har alltid vid de tillfällena åtföljts avsärskild svensk personal och endast förevisats de delar av området som visjälva finner lämpliga. Omåtgärder för ati rädda nedläggningshotade industrienheter i Anf.171 (vpk): Försvarsministerns senaste deklaration klargör inte varför man harhindrat domänverksanställda arbetare att komma in på området trots att detvarit klart att arbete skulle få utföras. Det har då inneburit att någon annanarbetare fått utföra arbetet. Det måste ha funnits några kriterier att gåefter. Det måste finnas någon förklaring, men jag förstår mycket väl att jaginte får den av . Jagtycker ändå att man borde tänka litet längre framåt. Man borde fundera på hurdet påverkar människors tilltro till den svenska neutraliteten, om man anseratt man kan ta in NATO-militärer och låta dem delta i provverksamhet men intekan tillåta svenska medborgare att arbeta inom fältet. Överläggningenvar härmed avslutad. 31§ Meddelande om svar på interpellation 1983/84:59 Interpellation 1983/84:59 av om industripolitiskaåtgärder i kommer att besvaras . Av den anledningen är det inte möjligt att besvarainterpellationen före juluppehållet. 32 § Svar på fråga1983/84:212 om åtgärder för att rädda nedläggningshotade industrienheter iNorrbotten har frågat mig om jag avser att ta initiativ tilloffensiva satsningar för att rädda de industrienheter i som hotasav nedläggning. EnhgtPaul Lestander har Regioninvest beslutat att lägga ner GällivareMekaniska, och ledningen för Nordkalotthus i har aviseratatt företaget avser att upphöra med sin verksamhet. Enhgtvad jag erfarit har Regioninvest beslutat inleda förhandlingar med personalenom nedläggning av företaget. Vadgäller insatser i genomförs nu det program för utveckling ilänet som (prop. 1982/83:120, AU 24, rskr 305) fattat beslutom. Programmet för är mycket omfattande. Det finns inget annat ländär så stora statliga insatser har gjorts för utvecklingen av näringsliv ochservice. Därigenom har bättre förutsättningar för den framtida sysselsättningeni länet skapats. Programmet är också ett exempel på en breddning ochfördjupning av regionalpolitiken. Riksdagenkommer att behandla regeringens förslag (prop. 1983/84:38)om nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift i län.Regeringens förslag är en unik åtgärd för att stärka och förbättraföretagandets villkor i till gagn för länets utveckling. Regeringenhar vidare lämnat förslag till (prop. 1983/84:25) om ersättning tillStatsföretag för kostnader för marknads- och produktutveckling m. m. inomRegioninvestgruppen. Inte mindre än ytterligare 230 milj. kr. föreslås ntisatsas på Regioninvest. har staten satsat 270 milj. kr. "De sammanlagda insatserna kommer i och med detta att undersenare år ha uppgått till 500 milj. kr. Debåda sistnämnda åtgärderna innebär- om beslutar i enlighet medregeringens förslag - tillsammans med Norrbottensprogrammet betydandeoffensiva insatser för att förbättra industristrukturen och sysselsättningen iNorrbottens län. Omåtgärder för ati rädda nedläggningshotade industrienheter i Anf.174 (vpk): Jag får först tacka industriministern för svaret, som var omfattande.Tyvärr ger det här svaret inget besked om de företag jag har frågat om. Det ärmöjligt att jag har uttryckt mig felaktigt i min fråga beträffande GälhvareMekaniska. Det påpekas också i svaret att det är fråga om en förhandling omnedläggning och inte ett beslut om nedläggning. Det är möjligt att detförhåller sig på detta sätt. Detprimära är emellertid: Anser industriministern att anslaget förmarknadsutveckling och för att ta fram nya produkter som Regioninvest skall fåkommer att räcka till för att trygga fortsatt verksamhet vid GällivareMekaniska? Kommer regeringen att vidta några åtgärder för att t. ex. förbättraläget för de trähusbyggande industrier som finns? Denna nedläggning iÖvertorneå är nämligen delvis också beroende av att det byggs och köps färrehus i . Men det här är ingen ny företeelse. Kommer regeringen att vidtanågra riktade åtgärder? Detviktiga är vad som sker i dessa speciella industrier. Jag känner tillNorrboftenspropositionen, och jag känner till förslaget om nedsättning avlöneavgift. Jag kanske inte så väl känner till vilka praktiska ökningar avsysselsättningen som detta har lett till i . Men det är inte dendebatten jag tänkte ta upp med industriministern. Jag vill helst veta:Kommer det här anslaget till Regioninvest att förslå för att täcka fortsattdrift vid Mekaniska? Kommer regeringen att vidta några riktadeåtgärder för att förbättra läget för de husbyggande industrierna? Jag har inte för avsikt att kommenterasituationen i de båda av nämnda företagen. Dessutom förhållerdet sig så att , om precis en månad, får jag diskuteraden industriella utvecklingen i med igen. 176 (vpk): Även jag emotser den diskussionen, men jag ställde ändå frågan om dessatvå företag. vill inte svara. Omstruktur-omvandlingen inom svensk industri, m. m. beredvilligheten att svara har ökat till nästa gångvi träffas. Överläggningen var härmed avslutad. 33§ Svar på interpellation 1983/84:45 om strukturomvandlingen inom svenskindustri, m. m. har, främst mot bakgrund av utvecklingen inomindustrin och på arbetsmarknaden i , i en interpellationfrågat arbetsmarknadsministern; Hur tänker arbetsmarknadsministern ingripa för atteliminera de negativa konsekvenser som strukturomvandlingen inom svenskindustri förorsakar? Vilka långsiktiga åtgärder avser regeringen attvidta för att förbättra arbetsmarknadsläget i ? Interpellationen haröverlämnats till mig. Sedanmitten av och fram till har utvecklingen inom den svenska industrinvarit på det hela taget mycket ogynnsam. Den svaga konjunkturutvecklingen ochbetydande strukturproblem har medfört minskande investeringar och sjunkandeproduktionsvolymer. Omfattande strukturförändringar har varit nödvändiga föratt möta förändrade konkurrensförhållanden på både export- ochhemmamarknaderna. finns en långsiktig tendens till att företagenövergår till ny och mindre arbetskraftsintensiv teknik. Mankan nu notera en klar omsvängning när det gäller industrins utveckling, med enproduktionsökning inom praktiskt taget samtliga industribranscher. Denogynnsamma utvecklingen av investeringarna och sysselsättningen har bromsatsupp, och industrin uppvisar nu en starkt förbättrad lönsamhet. Orsaken tilldetta är förbättringen av den internationella konjunkturen samt devalveringenoch omfattande statliga investeringsprogram för olika samhällssektorer somregeringen och beslutade om . Räntesänkningarnaunder har också bidragit positivt. Den svenska industrin har nugenerellt ett bra konkurrensläge, och förutsättningarna för en gynnsamutveckling av industrisysselsättningen är goda. Även om en viss försiktighetmed mätresultat för en enstaka månad är tillrådlig, kan man konstatera att 13 000fler personer var sysselsatta inom industrin jämfört med oktober1982. Detta skall jämföras med att industrisysselsättningen under de båda åren1981-1982 minskade med inte mindre än 80 000 personer. Jämförman emellertid med , finner man en nedgång med 7 000personer. Det framgår av siffror som kom . Det visar, som jagsade, att man bör vara försiktig när det gäller att bedöma en enstaka månadsmätresultat. Men jag kan med stöd av de nya arbetsmarknadssiffrorna hävda attden kraftiga nedgången av industrisysselsättningen Industrisysselsättningenstöds också genom regeringens arbetsmarknadspolitik, som i högre grad äntidigare är inriktad på industrin. har 100 milj. kr. avsatts förrekryteringsfrämjande åtgärder för industrin, varvid ungdomsprojekt är ett avde prioriterade områdena. Särskilda satsningar görs också på utbildning förindustrins behov. har som bekant beslutat om regeringensförslag om särskilda sysselsättningsåtgärder för /84. Ett stödtill s. k. rekryteringsplatser införs . Detta innebär att bidragges till halva lönesumman när en arbetsgivare anställerpersoner som skulle förbli arbetslösa om inte stödet gavs. finnsfortfarande möjligheter att utnyttja de enskilda beredskapsarbetena till sammasubventioneringsgrad som rekryteringsplatser. Genom dessa åtgärder och denökade efterfrågan på arbetskraft som förväntas bör arbetslösheten, inte minstbland ungdomar, kunna reduceras. AlexanderChrisopoulos beskrivning av industriarbetsmarknaden i Göteborgsregionengrundar sig bl. a. på prognoser för utvecklingen fram till åren1985 och 1990.1 det regionala industriprogram som i Göteborgsoch län, liksom övriga länsstyrelser, har haft regeringens uppdrag attutarbeta ges en nyanserad bild av förhållandena och utsikterna inom industrisektorn.Den minskning av industrisysselsättningen som har fåttvidkännas och har tillmer än orsakats av nödvändiga strukturförändringar inom varvsindustrin. Deåtgärder för varvsindustrin som regeringen föreslog och som beslutadeom bidrar nu till att underlätta en fortsatt och nödvändigomstrukturering inom denna industrigren. I regionen finns många företag medgynnsamma framtidsutsikter, t. ex. inom bihndustri, kemisk industri, data- ochelektronikindustri och verkstadsindustri med inriktning på havs-ochenergiteknik. Detta underlättar också omstruktureringen av varvsindustrin. Industriföretageni kan nu uppvisa en starkt ökad produktivitet ochlönsamhet. Arbetet med industrifrågorna i länet fortsätter, bl. a. på grundvalav det regionala industriprogrammet. , länsarbetsnämnden,, utvecklingsfonden, kommuner och kommunala samverkansorgan är på olikasätt engagerade i industrins utveckhng. Insatser som främjar nyetablering,företagssamverkan, marknadsföring och industrins nyrekrytering prioriteras.Resurser för teknikutveckling och teknikspridning finns inom bl. a. Chalmerstekniska högskola, produktutvecklingscentrum och många tekniskt avanceradeföretag i regionen. Två industripolifiska propositioner har särskilt storbetydelse för . Det gäller dels regeringens förslag tillnationellt mikroelektronikprogram som : ligger för riksdagsbehandling, delsregeringens förslag beträffande havsresursverksamheten, som kommeratt lämnas till . Omstrukturomvandlingen inom svensk industri, m. m. 10Riksdagens protokoll 1983/84:44 Om strukturomvandlingen inom svensk industri, m. m. Allt detta bör vara goda utgångspunkter för en totalt settförbättrad sysselsättningssituation inom länets industri. 178 (vpk): Jag tackar industriministern för svaret. Av svaret framgår att industriministern inte tänker göranågot särskilt för att förbättra den mycket svåra arbetsmarknads- ochsysselsättningssituationen för och läns befolkning. Framförallt tänker industriministern inte göra något för att påverka denindustristrukturella bilden, dess strukturella särdrag, som industrin i regionenfått genom utvecklingen och som är den största orsaken till den nuvarandesituationen. Tvärtom: de smärtsamma, strukturella förändringarnakarakteriseras som nödvändiga, och regeringens initiativ och aktiva insatservänder sig åt ett helt annat håll, nämligen att med skattemedel genom olikaformer av subventioner, bidrag och stimulansåtgärder påskynda och underlättastrukturomvand-hngen, dvs. den medvetna strukturella anpassningen avGöteborgsindustrin till den internationella marknaden. Det som regeringen inte inser, som industriministernvägrar att inse, är att man har kommit till ett nytt stadium i industrinsutveckling. Det innebär att monopolkapitalets, de internationella koncernernasoch de multinationella företagens intressen inte sammanfaller medsamhällsintresset utan i många avseenden kommer i direkt motsättning tilldetta. Arbetsmarknads- och sysselsättningssituationen i Göteborgsregionenvittnar om det. Det innebär högre arbetslöshetssiffror för ijämförelse med motsvarande månad föregående år. När det gäller de framtida arbetsmarknadsutsikterna förGöteborgsregionen gör länsarbetsnämnden den bedömningen, att trotsstimulansåtgärder och tidigareläggning av offentliga byggnadsarbeten finns detrisk för högre byggarbetslöshet. får man räkna med attbyggsysselsättningen fortsätter att minska. På den offentliga sektorn har konkurrensen om de ledigaplatserna inom. hälso- och sjukvården ökat , och denna tendensväntas fortsätta. Tillgången på utbildade sjuksköterskor och sjukvårdsbiträdenoch på utbildad ekonomipersonal betraktas som mycket god, och det är inteovanligt att antalet sökande fill en tjänst har fördubblats eller trefaldigatsi jämförelse med tidigare. Anställningsmöjligheterna inom sjukvården för outbildadarbetskraft torde i det närmaste vara obefintliga. Ätstramningspolitiken inom den offentliga sektorn väntasfortsätta. Så gott som hela den offentliga sektorn har f. n. besparingskrav påsig. Det kommer att leda till rationaliseringar och därmed betydligt mindreökningar i antalet arbetstillfällen framöver. Den statliga sektorn minskarredan nu, och vissa kommuner har piraktiskt taget infört anställningsstopp.Personalomsättningen har minskat, och uppkomna vakanser tillsätts i ökadutsträckning genom omplacering av personal, vilket begränsarersättningsrekryteringen. Inom verkstadsindustrin fortsätter strukturomvandlingen.Tillverkningsindustrin tenderar att bli mera kapitalintensiv. Att företag är expansivaoch investerar leder numera inte alltid till ökad sysselsättning. Arbetet bliralltmer datoriserat och automatiserat. De av länets företag som har en högteknologinivå och en stark produktutveckling och marknadsföring kommer attbefästa sin ställning, medan flera av de mindre och mer arbetskraftsintensivaföretagen kommer att slås ut. Av svaret framgår att de åtgärder som regeringen tänker vidta för attbekämpa arbetslösheten i i huvudsak är koncentrerade tillarbetsmarknadspolitikens område. Från vpk:s sida menar vi att satsningen påarbetsmarknadsutbildning och beredskapsarbete är bra, men att det på längresikt behövs varaktiga och meningsfulla arbetsuppgifter. Av svaret framgår ocksåatt regeringen fäster stora förhoppningar vid industrins mycket starkt ökadelönsamhet. Man hoppas på att industrins ökade lönsamhet, som bl. a. är en följdav regeringens ekonomiska politik och devalveringen, skall resultera i ökadeinvesteringar och ökad sysselsättning. Frånvpk:s sida tror vi inte på en koppling mellan industrins ökade vinster på denena sidan och ökad sysselsättning på den andra. Vi tror inte på den kopphngenav följande skäl: Landetsnäringsliv är generellt sett starkt. Dess saluvärde har ökat och dessförädlingsvärde . har antaletarbetade timmar minskat . Ser man på industrins utveckling från 1977och därefter, finner man att omsättningen för samtliga börsnoterade företag medundantag för banker och försäkringsbolag har ökat från år1977 till 1981. har 160 000 jobb försvunnit inomsvensk industri . Det är alltså inte dålig lönsamhetsom har orsakat den svåra sysselsättningssituation som vi befinner oss i. Vitror inte på den nämnda kopplingen därför att det låga kapacitetsutnyttjandeti dag i många industriföretag möjliggör för företagen att öka produkfivitetenutan att vidta personalförstärkningar. Det råder vidare försiktighet i fråga omkapacitetshöjande investeringar på grund av allmän osäkerhet om framfiden.Investeringar är ofta arbetskraftsbesparande för företagen, eftersomautomatiseringen i regel höjs i samband med dem. Strukturomvandlingen fortsätterinom t. ex. maskinindustrin. Företag som slås ut eller tvingas krympa är oftamer arbetskraftsintensiva än expanderande företag. De senares starka sida är ide flesta fall en hög teknologinivå och produktutveckling, men de lägger utmycket på legofillverkning och arbetar med importerade komponenter. Strukturomvandlingenhar inneburit en markant ökning av utlandsberoendet. Det gör att produktionenär särskiU känslig för internationella konjunk-turella svängningar och kriser.Strukturomvandlingen har också inneburit en starkt tilltagande monopoliseringoch mulfinationalisering av den svenska industrin. Detta har i sin tur medförten ökad utlandsetablering med större andel investeringar utomlands. Det finns ingenting som garanterar att ökade företagsvinster inte resulterar i ökadeinvesteringar utomlands i stället för i . Utlandsetableringen harinneburit att våra industrier håller på Omstruktiir-ornvandlingen inom svensk industri, m. m. Om strukturomvandlingen inom svensk industri, m. m. attförvandlas till sammansättningsfabriker, där en stor del av komponenternaimporteras från utlandet. Vårt parti har den bestämda uppfattningen attarbetslösheten inte går att bekämpa med mindre än att man aktivt ingriper ochpåverkar eller styr den pågående strukturomvandlingen. Om den tillåts fortsättakommer dess negativa effekter att fördjupas och förstärkas. Här liggerregeringens ansvar - eller brist på sådant - i kampen mot arbetslösheten. En pågående strukturförändring av svenskindustri till följd av att vi får ny teknik, ändrade efterfrågeförhållanden,förändrade prisrelationer och mycket annat är helt nödvändig. Vi kan aldrigvilka slagord vi än använder resonera bort detta. Försökte vi stoppa enpågående strukturom-vandhng skulle konsekvensen bli förödande för bådesysselsättning och reallöner. Det är ju faktiskt så att den ställning haruppnått som en avancerad industrination med en av världens högstastandardnivåer till stor del förklaras av vår öppenhet för förändringar,öppenhet för ny teknik osv.