prot · G709126 · 1983-12-31 00:00:00 — Men för monarkins bevarande har jag faktiskt inte hört ett endarationellt argument. Vilken roll har monarkin ? Man kan säga att monarkininte är alldeles obetydUg, i varje fall inte från arbetarröresens synpunkt. Vbsafrågor på det författningspoli tiska området fyller en ideologisk rolli reaktionens tjänst. Veckopressens kungareportage är inte bara till för attstimulera lösnummerförsäljning. Det finns också ett medvetet syfte att avledauppmärksamheten från verkliga problem. Granskningen av kungahuset skall dämpavreden mot orättvisor, utslagning från arbete och samhällsliv. Därför är detviktigt för arbetarrörelsen att avskaffa rnonarkin. Detta skulle bU ett viktigtbidrag tiU utvecklandet av demokrati och jämlikhet. Anf.66 () replik: Även jag fäste mig vid något specieUa uttryck, attrepublikkravet för socialdemokratin utgjorde en säkerhetsventil. För vad?frågar jag mig. Är det för de av svenska folket som slår vakt om monarkinoch som är så ideologiskt förkättrade att de föredrar denna framför andrastyrelseformer - kanske också därför att den har gett dem en garanti för detdemokratiska styrelseskicket? Paradoxalt nog är det ju så att de starkastedemokratierna finns i de gamla länder som är monarkier. Dethar vidare sagts här i debatten att kungens makt skuUe ha varit störretidigare. Formellt, ja, men reellt är det länge sedan vi hade någon personligkungamakt här i landet. Ingen vill heller återinföra den. Däremot skulle detmöjligtvis kunna vara aktuellt att förstärka det symbolvärde som redan betyderså mycket i sammanhanget. 67 ()replik: Jag kan inte underlåta att säga att den här debatten, som ett parherrar håller om en annan herre där uppe i , är roligare än den debattsom jag för om rösträtten. Men jag tycker nog att rösträttsdebatten ärallvarligare. sade att man bör avvakta remissbehandUngen. Det brakar man göra. Men,bäste , den här gången har ju faktiskt inte ens regeringenavvaktat remissbehandlingen när det gäller utländska medborgares rösträtt. Enföreträdare för regeringen har sagt att det inte blir någonting av detta - utanatt remissvaren har kommit in. Hon har inte avvaktat remissbehandlingen. Jagtror t. o. m. att justitieministern har sagt någonting Uknande i , men det vet jag inte riktigt säkert. Varför kan man då inte haen åsikt också om utlandssvenskarnas rösträtt? Dettaundviker , men det är ju så att konstruktionen är kopplad.Eftersom utredningsmajoriteten till varje pris ville ge utländska medborgaresom bor i rösträtt, var man tvungen att skapa ett nytt begrepp, somhette boendeprincipen. Logikenkrävde då att man tog rösträtten ifrån svenska medborgare som inte bor här. Detvar en logiskt följd. Det kan man inte göra någon invändning emot - om manskall ha en sådan princip, går det att tänka precis som utredningsmajoritetengjorde; Nublir det uppenbarligen inte någon boendeprincip, om regeringen är så förnuftigatt den inte gör någonting sådant. Då finns det inga skäl att tala om Då finns detfaktiskt inga skäl att fortsätta den här debatten om att utlandssvenskar baraskall få rösta om de har bott utomlands ett visst antal år. kommer förmodUgen återigen att säga att remissomgången måste avvaktas.I så fall skall jag bara säga: O.K., jag vet vad vi från tycker.Jag tror att jag med en viss förtröstan kan avvakta remissomgången. Jag trornämligen att svenska folket i gemen har ganska många förnuftiga företrädarebland remissinstanserna som inte vill beröva svenska medborgare deras främstamedborgerliga rättighet. Vissafrågor på det författningspolitiska området Anf.68 'VENSSON (s) replik: Det var juflera som ville replikera. Jagvill först säga till och att jag tycker att detvar en väsentlig förändring när man i regeringsformen skrev in att alloffentiig makt utgår från folket. stod det: "Konungen äger attallena styra riktet". Jag anser alltså att den parlamentariska demokratiskautveckling som har skett under har varit det centralaför folkstyrets utveckling. Jagkan ytterligare betona att jag principiellt är emot monarki, men en förändringav statsskicket måste vara starkt motiverad av det aktuella politiska läget ochbygga på en bred opinion inom partierna. Det är inte oväsentligt att säga, attom en personUg kungamakt på nytt skulle uppträda på arenan, är det i högstagrad ett reellt politiskt krav att införa republik här i landet. Jagskriver ingalunda under på påstående att intresseradeutiandssvenskar genom det förslag som har lagts fram av majoriteten inte skulleha möjligheter att utnyttja sina politiska rättigheter vid riksdagsval iSverige. Tioårsgränsen när det gäller kyrkobokföring i ger sådanamöjligheter för dem som fortfarande har kvar ett intresse för ochsvenska förhållanden. Det är inte ett ologiskt resonemang att andrautlandssvenskar som flyttat från , inte längre betalar skatt i ochsom inte ens är intresserade av svenska förhållanden i stället bör få utöva sinmedborgerliga rättighet i det land där de har valt att bo och för vilket de nogockså har det största intresset. Detär, slutligen, ett klart svar som jag har gett på frågan om utredningen.Regeringen avvaktar remissvaren. När det gäller den del som berör invandrarnasrösträtt kommer inte regeringen att göra något utan att först ha tagit kontaktmed de andra nordiska länderna. Tredjevice talmannen anmälde att , och att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare repliker. 69 iVärmdö (m): Jag har till betänkande 1983/84:26 lämnat ettsärskilt yttrande rörande en motion inom regeringsformens ram. Vbsafrågor på det författningspolitiska området. som utskottet tyvärravstyrkt, kanske delvis beroende på att den kommit med i det här"paketet" och inte sammanförts med ett par andra motioner som meradirekt berör regeringsformens kap. 13 - om krig och krigsfara - och vilkautskottet avser att behandla . Redannär ägnade sig åt en detalj inom kap.13 kände jag mig bekymrad över hela kapitlets utformning. Jag är inte mindrebekymrad . Viden genomgång av kap. 13 har jag, som framgår av motion 1983/84:331, funnit attstatsministern i krigsfall, på ockuperat område, kan göra en totalrekonstruktion av sin regering utan att behöva anmäla detta förhållande förriksdagen eller någon annan och att han tiUsammans med fyra av honom nyutnämndastatsråd kan fungera som regering och därvid träffa avtal med fienden. Utskottethar haft tillfälle att lyssna till fyra statsministrars erfarenheter avregeringsbildning och utbyte av statsråd under resans gång. Det har varitintressant att konstatera att därvid moraliska aspekter -personlig integritetoch förtroende - varit en väsentlig faktor både när ett statsråd kommit och närstatsrådet fått gå. En regeringsbildning eller regeringsombildning under krigeller krigsfara accentuerar i hög grad sådana aspekter. Att acceptera enstatsrådspost måste förutsätta en allvarUg självprövning - om man tror sighålla måttet. Jaghar inte fått någon förklaring till varför den s. k. statsrådsförsäkranavskaffades . Förmodligen var det ett utslag av en då utbreddkulturradikalism, som bl. a. ifrågasatte värdet av moraliska kvaliteter. I minmotion 1983/84:1107 har jag försynt frågat om inte "en med domaredenjämförbar försäkran eller ed" borde avläggas av nytiUträdande statsråd.Inom utskottet har bl. a. utskottets enda lagfarna ledamot, därtill förutvarandestatsråd, betvivlat värdet av dylika försäkringar eller eder. För mitt sätt attse är statsrådsämbetet minst lika viktigt som något domarämbete - vi har junyligen fått erfara att även den som inte duger till statsråd likväl duger tilljustitieråd. Eftersom vi alltfort tillämpar bruket av domared,protokoUföra-red, ed av ledamot i domkapitel, vittnesed, ed av förmyndare, edvid sjöförklaring och prästlöfte, grundat kyrkolag, förefaUer detmig kanske litet häftigt att utdöma värdet av högtidliga försäkringar. Jagskulle nog finna det helt rimligt om nytiUträdande medlemmar av en regering -som enligt 13 kap. 9 § regeringsformen utan godkännande och utanhörande av utrikesnämnden får ingå överenskommelse om vapenstillestånd med enfientlig makt - åtminstone hade avgivit ett löfte att städse iakttaga vad somär stadgat i grandlag och allmän lag och att värna om rikets självständighetoch frihet. Det skulle kanske kunna tjäna som en påminnelse om det ansvar ettstatsrådsämbete innebär och som en referenspunkt vid den framtida bedömningenav vederbörandes sätt att uppfylla sina plikter. 70 AXEL (): I motion 1379 föreslår vi att statschefens roll och arbetsuppgifterskall omprövas. Frågan har diskuterats mycket ingående i denna kammare, så jag har funnitanledning att fatta mig kort. har vi i en monark, som inte har några möjligheter att påverka detpolitiska skeendet. Ändå är kungen formellt statschef, innebärande att hanhåller konselj och är ordförande i utrikesnämnden. Imotionen föreslår vi också att denna fråga föres till den aviseradeparlamentariska utredningen för vissa författningsfrågor. På s. 9 i KU:sbetänkande nr 26, som vi nu behandlar, understryker också utskottet detangelägna i att en ny författningsutredning tillsätts. 17 och 18 i samma betänkande kommer utskottet fram till behandlingen av vårmotion. Inledningsvis refererar utskottet till den citeradeTorekovskompromissen, där det sägs att statschefen enbart skall ha"representativa uppgifter". Det tycker vi också - så länge som vi harkvar den odemokratiska ärvda monarkin i . Litetlängre fram i texten sägs vidare att det i grandlagspropositionen 1973:90"uttalades att även formell medverkan från statschefens sida vidtUlkomsten av politiska beslut skulle kunna bli en belastning för densymbolställning som statschefen borde inta". Här finner utskottet ingenanledning att frångå dessa ståndpunkter och yrkar avslag på vårmotion. Denna utskottets konklusion förvånar oss motionärer, därför att vianser att särskilt konungens uppgift som ordförande i utrikesnämnden stridermot denna uttalade mening , varför vi föreslår attfrågan utreds av den kommande författningsutredningen. Låtmig säga, herr talman, att motionen också anger hur vi tycker attdenna fråga borde lösas. Vi menar att dessa och kungens nuvarande formellaarbetsuppgifter skulle skötas av en allmänt aktad, betrodd och folkvald person,t. ex. talmannen i riksdag. Jag ber tillsist att få yrka bifall tiU motion 1379. Vissafrågor på det författningspolitiska området Idetta anförande instämde , , , , , , Brano Poromaa och (alla s). Anf.71 (): Jag vill säga tUl Axel att jag anser att det är riktigt attkungen skall ha närmast representativa uppgifter. Men det finns en formuleringi motionen som är något missvisande. Det talas där om att kungen hållerkonselj. Men numera är det inte fråga om några beslutskonseljer, utan enbartinformationskonseljer. I det representativa uppdraget ligger ju att kungenskall uppträda bland människor, och han bör då vara väl orienterad om vad somhänder i riket. Jag ser ordförandeskapet i utrikesnämnden närmast som ettforum för kungen när han skall inhämta kunskaper, bl. a. inför resor utomlands.Men kungen har inte heller i utrikesnämnden någon beslutande funktion. Med denna motivering villjag yrka avslag på motionen. Vissafrågor på det författningspolitiska området 72 AXEL (): Med all respekt för värderade ordförande, tUUkamin partikamrat här i , vill jag ändå anmäla en något avvikande meningi fråga om ordförandens kommentar till mitt inlägg. Jagkan medge att det faktum att kungen håller konselj kanske inte tangerar det jagciterade ur Torekovskompromissen, dvs. att även medverkan vid tillkomsten avpoUtiska beslut kan vålla skada på den symbolställning som kungamakten intar . Men däremot vidhåller jag att man när det gäller utrikesnämnden och defrågor som diskuteras där har kommit in på det som uttalades iTorekovskompromissen och som jag har citerat. Jag vidhållermitt yrkande om bifall tiU motionen. Överläggningen var härmedavslutad. Mom.2 (rösträtt i riksdagsval) Utskottetshemställan bifölls med 152 röster mot 134 för reservation 1 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. () anmälde att han avsett attrösta nej men av misstag röstat ja. Mom.7 (statsformen och statschefens roll) Förstbiträddes utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifalltUl motion 1379 av Axel m. fl. med 46 röster mot 19 för reservation 2av . 221 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 237 röster mot 45 för utskottets hemställanmed den ändring däri som föranleddes av bifall till motion 1379 av AxelAndersson m. fl. 5 ledamöter avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 8§ Kammaren beslöt att behandlingen av de på föredragningsUstan återståendeutskottsbetänkandena skulle uppskjutas tUl ett senare sammanträde. 73 TREDJE VICE TALMANNEN: Vidkammarens sammanträde upptas trafikutskottetsbetänkanden 17 om anslag till järnvägar, 18 om anslag till ersättning tilllokal och regional kollektiv persontrafik och 16 om telekommunikationer i nuangiven ordning främst bland två gånger bordlagda ärenden. Tillkammarens ledamöter har utdelats en stencilerad sammanställning varav framgårvilka dagar motioner sist får väckas med anledning av de propositioner somavlämnas t. o. m. . 10§ Meddelande om svar på interpellation 1983/84:132 Jag vill anmäla att interpellation 1983/84:132 omtobakens skadeverkningar inte kommer att besvaras inom stipulerad tid på grundav min arbetsbelastning. Jag har kommit överens med om attinterpellationen skall besvaras . 11§ Svar på fråga 1983/84:469 om ändrade bestämmelser om gåvoskatt i vissa fall har frågat mig när jag är beredd att infria det löfte omen utredning av gåvoskattebestämmelserna såvitt avser konsekvenserna av attgåvor ogiltigförklaras som jag avgav i ett frågesvar till henne i februariförra året. Jagfick vid regeringssammanträdet regeringens bemyndigande atttillkalla en kommitté för att göra en översyn av lagstiftningen om arvsskattoch gåvoskatt. I kommitténs uppdrag skall bl. a. ingå att överväga hur manskall kunna komma till rätta med det problem som föranlett till mig. Jag har utsett kommitténs ledamöter.Utredningsarbetet kan således påbörjas. Omändrade bestämmelser om gåvoskatt i vissa faU Ompersonalläget inom och läns skatteförvaltning Anf.76 (): Jag tackar finansministern för svaret. Det var ett svar som jag tyckteom att få. - Bättre sent än aldrig, är ett gammalt ordspråk som gäller ävenhär! Överläggningenvar härmed avslutad. 12 § Svar på fråga1983/84:466 om personalläget inom och läns skatteförvaltning har - med anledning av att 75 handläggar-tjänster vidskatteförvaltningen i är vakanta -frågat civilministernom han är medveten om personalläget vid ifrågavarande myndigheter. vidare frågat om det finns några färdiga planer för rekrytering ochutbildning av personal till dessa myndigheter för att på så sätt åstadkomma ennormalisering av handläggningstider för besvärsärenden etc. Frågan har överlämnatstill mig. Detär riktigt att myndigheterna inom skatteförvaltningen har en stor arbetsbörda.Av den anledningen har såväl länsstyrelsernas skatteavdelning- Ompersonalläget inom och läns skatteförvaltning ar som de lokalaskattemyndigheterna vid anslagstilldelningen för innevarande budgetårundantagits från de generella rationaliserings- och besparingskraven på 2 %.Regeringen har i årets budgetproposition föreslagit att dessa myndigheter skallundantas från rationaliserings- och besparingskraven även under budgetåret1984/85. Härutöver har stora resurser tillförtsbeskattningsmyndigheterna på grund av nytillkommande arbetsuppgifter. Kommissionenmot ekonomisk brottslighet har i en promemoria uppmärksammat attframför allt skattemyndigheterna i storstadslänen fått vidkännas besvärandepersonalavgångar i vad gäller kvalificerade tjänstemän. En stor del av detjänstemän som slutat sina anställningar har gått över till privata företag.Kommissionen föreslår därför att åtgärder vidtas för att förbättra lönelägetför tjänstemän med revisions- och processuppgifter. Förslaget bereds f. n. inomregeringskansliet. Behovetav kvalificerad personal inom skatteförvaltningen är stort. Utbildningen avnyanställd handläggarpersonal är omfattande, och den kräver dessutom storainsatser av tjänstemän med lång erfarenhet. Det är angeläget att utarbeta ettsystem för rekrytering och utbildning av personal inom skatteförvaltningen.Regeringen har därför givit i uppdrag att utreda frågan ombehovet av särskilda rekryteringstjänster inom skatteförvaltningen. Uppdragetskall redovisas senast . Länsstyrelsernasbesvärsenheter avger bl. a. yttrande när skattskyldiga har anfört besvär hoslänsrätterna. Länsrätterna har under haft särskUda resurser föratt arbeta av målbalanserna. Regeringen har vidare föreskrivit attlänsstyrelsernas besvärsenheter gemensamt med länsrätterna skall verka för attbalanserna av skattemål får en godtagbar nivå. Avvad jag nu har sagt hoppas jag framgår att jag är väl medveten om personal- ocharbetsläget vid skattemyndigheterna och att en rad åtgärder vidtagits ellerplaneras för att komma till rätta med situationen. 78 (): Låt mig först tacka finansministern för svaret på min fråga. Jag villge en bakgrund till denna. Skatteadministrationenkritiseras ju ofta, och dess värre med rätta, för att det tar att fåärenden i länsrätter avgjorda. Gång på gång har jag och andra rikdagsledamötertryckt på för att få till stånd en rimligare situation, och i samband därmedhar man alltid utlovat insatser för att minska arbetsbalanserna. Det var därförmed stor förvåning som jag fick klart för mig att man iGöteborgs och läns skatteförvaltning hade hela 75 vakanser på totalt 422handläggartjänster. På revisionsenheten var situationen än värre. Där var 28tjänster av 90 obesatta. Det är mot den bakgrunden som frågan har ställts. Jagär vidare medveten om att, som finansministern har sagt, många som arbetar medde aktuella uppgifterna söker sig bort från sina tjänster. Det har bl. a.meddelats i en stor artikel i att näringslivet nu har köptöver en av de skickligaste i , nämligen skattedirektören för den västsvenska regionen.Detta tycker jag i och för sig inte är så förvånande. Jag kanske t. o. m.tycker att det i viss mån är bra. Jag har själv arbetat somtaxeringsnämndsordförande och har suttit i länsskatterätt , så jagvet ganska väl hur det fungerar på detta område. Detsom jag tycker är litet förvånande i finansministerns svar är att det gerintryck av att det har hänt någonting som man inte har förutsett. "Behovetav kvalificerad personal inom skatteförvaltningen är stort. Utbildningen avnyanställd handläggarpersonal är omfattande, och den kräver dessutom storainsatser av tjänstemän med lång erfarenhet." Ja, det kan man naturligtvisinstämma i - det är inga nyheter. Det kan rimligen inte komma som någonöverraskning. Medförlov sagt verkar det dock en smula yrvaket när man säger att man nu skallgöra någonting åt detta, men först måste man göra en utredning. Vad skall manutreda när man konstaterar att nästan var tredje taxeringsrevisor inte finnsmer än på papperet, dvs. att det inte finns innehavare av de av riksdageninrättade tjänsterna? Motdenna bakgrund måste jag fråga: Det är väl inte meningen, herr finansminister,att man skall avvakta den utredning som skall bli klar först , innanman vidtar några åtgärder för att återbesätta tjänsterna i fråga? Omrutinerna i visst slag av taxeringsärenden Överläggningenvar härmed avslutad. 13 § Svar på fråga1983/84:467 om rutinerna i visst slag av taxeringsärenden har frågat civilministern om han anser att nuvaranderutiner vid behandling av realisationsvinster på småhusfastigheter ärgodtagbara eller om han avser att initiera ändringar för att reduceraarbetsbelastningen för såväl deklarant som berörda myndigheter. Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Bakgrundentill frågan är ett fall som kommit till kännedom, där en säljareav en småhusfastighet yrkat uppskov med beskattning av realisationsvinst ochförst när han erhållit slutskattesedeln fått reda på att yrkat uppskov intebeviljats. Detta har för deklaranten inneburit ytteriigare en administrativomgång, innefattande besvär till länsrätt och kontakter med lokalskattemyndighet. Uppskovmed beskattning skall enligt nuvarande regler yrkas hos taxeringsnämnden. att ta ställning till yrkandet och att underrätta deklarantenom sitt beslut, om det gått deklaranten emot. Detta är den för allataxeringsärenden normala rutinen. I det fall tar upp harunderrättelse om beslutet inte nått deklaranten. 5 Riksdagensprotokoll 1983/84:126-127 Omrutinerna i visst slag av taxeringsärenden som om felet i detaktuella fallet är att tillskriva den mänskliga faktorn. Det inträffade ärgivetvis beklagUgt. Jagkan emellertid upplysa om att handläggningen av uppskovsärendena är föremål föruppmärksamhet i utredningssammanhang. Inom kommittén för reavinstuppskov harföretagits en omfattande enkätundersökning hos länsstyrelserna angående bl. a.taxeringsnämndernas handläggning av dessa ärenden. Iavvaktan på att kommitténs arbete slutförs är jag inte beredd att vidta någonåtgärd i det hänseende som åsyftar. 80 (): Jag vill tacka finansministern även för detta svar, som gör migbetydligt mer tillfredsställd än det förra. Det gläder mig att notera att dettydligen bara var fråga om ett tillfälligt misstag. Det är inte mycket att sägaom det - misstag kan alla råka ut för. Jagkan inte underlåta att konstatera att jag tror att mycket effektivitet kanuppnås på länsrätterna, om man har mer kvalificerad personal i det som brakarkallas postöppningen. Man borde från början ta fram sådana ärenden till snabbabeslut som man vet har betydelse inkomsttaxeringar. Detsker inte , och det leder till en serie överklaganden. Jagkan som exempel nämna en fastighetstaxering som ännu inte är avgjord ilänsrätten. Vad får det för konsekvenser? Jo, det innebär att vederbörandedeklarant måste överklaga sin inkomsttaxering. Även om han senarevinner målet kan han förlora möjligheten att få genomslag när det gällerskatteutfallet. Dettamedför en enorm och onödig arbetsbelastning på länsrätterna. Jag har tagit uppdenna fråga med folk på länsrätterna men tyvärr inte fått dem att inse att deborde lägga sig till med ett mer rationellt sätt att arbeta. Varje företag och- det vågar jag påstå - varje institution måste se till att ta ärenden i denordningen att man får den minsta totala arbetsvolymen. Så sker inte f. n. Jaghoppas därför att man inte bara ser över rutinerna när det gällerfastighetsförsäljningar utan över huvud taget de rutiner som tillämpas beträffandeden turordning i vilken ärenden skall avgöras. Jagär f. n. involverad i några ärenden. I ett fall går en familj och väntar sedan1978 på att få ett ärende beträffande realisationsvinstskatt på en mindrejordbruksfastighet avgjort. Ärendet är fortfarande, , inte avgjorti länsrätten i . Det är alltså inte bara i och länsom man har stora arbetsbalanser. Dehär förhållandena medför att människor tvingas att konsekvensöver-klaga i ochför sig helt riktiga taxeringar under de år som följer efter den ifrågasattataxeringen. Dessa senare taxeringar är då baserade på det ursprangUgaställningstagande som en nämnd har gjort och som den förfördelade - om jag fåranvända det uttrycket - har överklagat. Jag vUl vädja till finansministernatt han ser tUl att man inte inskränker översynen till att baragälla realisationsvinstbeskattningen utan den bör Nr 126 Om verkningarna av ett hot om prisstopp också omfatta själva arbetsrutinerna inomlänsrätterna. Överläggningen var härmed avslutad. 14§ Svar på fråga 1983/84:474 om verkningarna av ett hot om prisstopp har frågat mig på vilket sätt hot om prisstopp kan hållatiUbaka inflationen. Lågmig först konstatera att jag aldrig har hävdat att prisregleringar som isoleradföreteelse skulle vara ett botemedel mot inflationen. I regeringens finansplanhar redovisats med vilka medel inflationen skall bekämpas och vilkaföratsättningar som bör föreligga för att nå det uppsatta inflationsmålet.Frågan diskuterades här i kammaren senast i den finanspolitiska debatten.