prot · G7098 · 1983-12-31 00:00:00 — så att samma förhållanden inte upprepas. De aviseradeåtgärderna är i och för sig bra, men min fråga gällde närmast, som statsrådetförstår, de skador som redan har inträffat. Jag tycker att man i första handbör sträva efter att om möjligt få till stånd en förlikning som är fulltgodtagbar för ägaren. Lyckas man inte med det, far man försöka få till stånd enprocess. Den här frågan börjar få sådana proportioner att detuppstått ett stort engagemang ute i landet. I har man nu för förstagången dömt ut en villa - i och för sig snygg och fin exteriörmässigt, men ickebeboelig. Familjen har fått lämna villan. Vi tror att detta fall bara är börjanpå en mycket besvärlig utveckling. Jag är dock tacksam för svaret på min fråga. Vi skallstudera propositionen, och jag hoppas att de aviserade lånen i någon månkommer att hjälpa dem som redan är drabbade. Överläggningen var härmed avslutad. 11 §Svar på fråga 1983/84:42 om distributionsnät för regionalaTV-sändningar har frågat mig om jag är bereddatt vidta åtgärder så att distributionsnät anpassas tilldistriktsindelningen för de regionala TV-sändningarna. I sin fråga tar upp mottagningsförhållandenai nordöstra delen av , där det inte går att ta emotSmålandsnytts sändningar, men däremot Västnytts. Problemet är inte unikt. Liknande svårigheter finns iandra delar av landet. Bakgrunden är att landets distributionsnät byggdes utnär regionala program inte fanns och då ambitionen var att ge bästa möjligarikstäckning. För att åstadkomma en täckning som helt följer regionindelningenkrävs omfattande investeringar i kompletterande sändare. För hela landet tordedet röra sig om bortåt 50 milj. kr. I den investeringsplan för sändarnätet som fastställdes avriksdagen anges att "utbyggnaden av särskilda sändare förregional-TV slopas utöver nödvändiga kompletteringar iförbindelser som kan föranledas av tillkomsten av nya regioner". F. n. torde detta vara en ordning som vi får acceptera.Med hänsyn till den allmänna återhållsamhet som krävs på alla samhällsområdenär det knappast försvarbart att satsa stora belopp på detta ändamål. Om distributionsnät för regionala TV-sändningar 40RUNE (): Jag tackar statsrådet för det svar som jaghar fått, men jagar inte nöjd med det. Det är inte tillfredsställande att ca 10000 invånare i ett regionalt inte kan se de nyhetssändningar somvänder sig till befolkningen inom distriktet. I det fall som jag tar upp i minfråga kan de invånare som är bo.satta på den östra sidan av , frånGränna-Visingsö i norr och ned till Huskvarnaområdet, inte se . 1stället får de se nyhetssändningarna för , dvs. De får dånyheter från ett område som de har mycket litet kontakter med. Besvikelsen blev stor bland befolkningen i området när deti samband med att startade sina sändningar visadesig att man inte kunde ta in den nyhetssändning som vänder sig tillbefolkningen i . Orsaken till detta förhållande är att televerketsdistributionsnät för TV-signaler inte överensstämmer med dendistriktsindelning som gäller för de regionala TV-sändningarna. I det härfallet får man sina TV-signaler från Skövdesändaren på Västgötasidan, inte frånen sändare i . Från sida har man sagt att man inte i avtaletmed staten har förbundit sig att placera utsändningen av lokalprogrammen rätt iförhållande till distriktsindelningarna. En ändring på den punkten skulle krävaett nytt avtal. När manläser svaret inställer sig en liten fundering. Det är ju så att de Om distributionsnät för regionala TV-sändningar TV-tittaresom bor i det här området betalar samma licensavgifter som alla andralicensbetalare, och rimligen borde man då kunna få ta del av samma TV-service. Jag kan för min del bara beklaga statsrådets negativainställning. Svaret ger inget som helst hopp om någon öppning beträffande möjligheternaatt lösa frågan för de 10 000 i detta område som väntar på att få seSmålandsnytt. får väl dessa TV-tittare finna sig i attinte få se de TV-nyheter som vänder sig till dem. Därigenom tycker jag att manförfuskar en del av den tanke som låg bakom utbyggnaden av regional-TV. Jag tycker nog att det borde finnas utrymme för enviljeyttring att försöka klara av en utbyggnad eller förändring avdistributionsnätet och åtminstone ange en tidsplan för när detta kan varaklart. Riksdagsbeslutet togs 1981. sändningar började i åroch har alltså tillkommit efter detta beslut. Jag tycker det borde finnasåtminstone någon viljeyttring från statsrådet om att man med regional-TV skallnå alla dem som är bosatta inom ett och samma distrikt. Den viljeyttring som efterlyserär mycket konkret och mycket enkel: är viktigt. De regionalaTV-programmen är så angelägna att man inte har avvaktat med etablerandet avSmålandsnytt till dess man hade ekonomiska resurser att tillgodose var och enav dem som bor i området. Det hade naturligtvis varit en möjlighet atttillmötesgå det rättvisekrav som ställer. Man har valt att startaverksamheten även om man f. n. inte har resurser - och det har vi faktiskt inte- att bygga om och bygga ut sändarna så att alla kan se. Vi måste väga detta mot andra angelägna behov. Men i dettaligger inget underkännande av de krav som riktas av dem som bor i de områdendär man inte kan se sändningarna. Jag medger att det är berättigade önskemålman har. Det är emellertid lika viktigt att, i det ekonomiska läge som vi i dagbefinner oss i, hushålla med de pengar vi har och låta det som är mestangeläget gå före. Faktum är ju att utöver de regionala programmen har dessatittare en mycket god TV-mottagning, och denna har ansetts ha den viktigarefunktionen. 42 (): Jag kan instämma i den kommentar statsrådetgör när det gäller vikten av att bygga ut och vidmakthålla dessa sändningar.Men det är klart att det är minst lika viktigt att dagens sändningar också nåralla dem som bor inom ett sådant område. Det är ju ingen liten grupp som står utanför.Det handlar om 10 000 invånare i distriktet som inte kan se sändningarna. Vad jag efterlyser är någon form av viljeyttring frånstatsrådets sida när det gäller att åtminstone få fram en plan för när man kanlösa dessa frågor. I det svar som jag har fått görs det bara en kommentar omatt man inte kan förvänta sig att det skall ske någonting. Man kan säga attdetta svar innebär attinvånarna i området kan få vänta fem, tio, eller i all evighet innande får se . Det besked jag har lämnat har jag självfalletlämnat i det budgetperspektiv under vilket vi f. n. arbetar. Jag anser det interimligt att. göra uttalanden om insatser utanför den period som vi f. n.bereder inom ramen för kommande budgetår. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på fråga 1983/84:69 om statsbidraget till vissaprivatskolor i har frågat mig om vilkaskäl som ligger bakom regeringens beslut att bevilja statsbidrag till fyrafristående skolor i . Regeringen har genom beslut förklaratföljande fristående skolor i berättigade till statsbidrag: , Drottning . har avstyrkt statsbidrag tillDrottning och . i och har tillstyrkt statsbidrag till samtliga fyra skolor, medanskolöverstyrelsen (SÖ) tillstyrkt statsbidrag för samtliga utom . Grunden för statsbidrag till fristående skolor, utom vadgäller internationella skolor, är att deras verksamhet pedagogiskt eller påannat sätt är sådan att den kan ge erfarenheter av värde för det allmännaskolväsendet. De båda konfessionella skolorna på grund iGöteborg som regeringen förklarat berättigade till statsbidrag. DrottningAstrids skola och , har själva hävdat att deras verksamhet har detvärde som förutsätts. Jag har sett det som angeläget att ge skolorna en chansatt visa om de har rätt. Jag har också sett det som logiskt att statsbidragmedges till konfessionella skolor som vilar på grund när skolor somvilar på antroposofins grund får bidrag. För att följa upp beslutet omstatsbidrag till fristående skolor har regeringen uppdragit åt SÖ att utvärderaverksamheten vid skolorna och göra en bedömning av i vilken omfattning och påvilket sätt de erfarenheter som görs i skolorna kan överföras till det allmännaskolväsendet. 45MARIE-ANN (vpk): Herr talman! Jag tackar för svaret på min fråga. Vi har vant oss vid att det i dessa tider sparas och skärsned på det mesta. Från vpk har vi haft anledning att kritisera både dennaregering och Om statsbidraget till vissa privatskolor i föregående regeringar för en i vårt tycke felaktig ochförödande nedskärningspolitik som lett till arbetslöshet och försämradservice. Men diskuterar vi det motsatta. Vpk har länge motsatt sig statliga och kommunala bidragtill de privata skolorna. Vi menar att resurserna bör läggas på att göra denvanliga skolan så bra som möjligt. Vi anser att det är fel att skilja ut barntill olika skolformer. Alla barn skall ha samma chanser och möjligheter. ärdet inte så. Många undersökningar visar att man inte ens i den vanliga skolanhar lyckats med att överbrygga de olika förutsättningar som skilda hemmiljöerger barnen. Men att acceptera och ge bidrag till privatskolor är att frånbörjan ge upp denna strävan att alla barn skall ha samma möjligheter. Det är förvånande att den socialdemokratiska regeringenanser det både ideologiskt och ekonomiskt försvarbart att inte bara ge bidragtill privatskolorna utan dessutom ge bidrag utöver vad SÖ och skolstyrelsen iGöteborg har rekommenderat. Många med en progressiv ideologi är besvikna.Ett utslag för denna besvikelse är det öppna brev som en rektor i harskrivit till och som jag nämnde i min fråga. I svaret säger att grunden för statsbidragär att verksamheten pedagogiskt eller på annat sätt är sådan att den kan geerfarenheter av värde för det allmänna skolväsendet. Om man nu tycker att detär värdefullt att pröva olika pedagogiska modeller - och det kan jag hålla medom att det är-borde man kunna göra det i den allmänna skolan och inte överlåtadet till privata skolor. Sådana försök pågår redan till viss del. Det måstevara viktigt att de görs i den vanliga skolan, eftersom det är där som eneventuell ny pedagogik sedan skall fungera. Det kanske inte går att göra en ekonomisk ochstorleksmässig jämförelse, men jag tycker att det är principiellt fel attbidrag ges till privata skolor samfidigt som man inte anser sig ha råd att t.ex. avskaffa de lärarlösa lektionerna. Jag har ställt min fråga om skolorna i , men detgäller här hela principen bakom privatskolorna. Jag vill avsluta med att frågaBengt om statsrådet, i likhet med oss, anser att skolan skall strävaefter att ge alla barn samma inöjligheter och samma grund attstå på när desedan går ut i livet. När det gäller dessa kristna skolor ställer jag migfrågande till på vilket sätt de kan tillföra det allmänna skolväsendet något.Av svaret kan man se att också gör det. Vad händer om dessaskolor inte anses tillföra det allmänna skolväsendet något värdefullt? Kommerde i så fall att inte längre få statsbidrag? Bakgrunden till att fristående skolor undervissa förutsättningar kan få statsbidrag är ett riksdagsbeslut från i fjolhöst. I ett särskilt yttrande till det utskottsbetänkandet anför vpk-ledamotenBjörn att han för sin del inte har något att erinra mot vad utskottetförordar om bidrag till vissa fristående skolor. Jag har därav dragitslutsatsen att möjligenvar enig i sitt beslut om att sådana skolor skulle kunna få bidrag. När beslutet nu är detta, när vi en gång har tagitställning till den typ, av skolor som representerar en särpräglad pedagogikeller på annat sätt skiljer sig från det ordinarie skolväsendet, är detnaturligtvis viktigt att vi tillämpar dessa regler på ett rimligt, rättvist ochobjektivt sätt. Jag har då konstaterat att vissa skolor på konfessionell grund,på grund - det gäller katolska skolor - eller på antroposofisk grundhar ansetts behöriga såväl av skolstyrelser i landet-det gäller alltså inteGöteborg-och av länsskolnäinn-der som av . Att i det lägeturskilja vissa kristna skolor, nämligen de som arbetar på svenska kyrkansgrund, har jag inte ansett rimligt. Av det skälet har också skolor på kristengrund, dvs. tillhöriga , enligt regeringens beslut fått bidrag. Detta är naturligtvis inte på något sätten konflikt meduppfattningen att vi skall ha en god grundskola för alla. Det är i självaverket bara ett erkännande av att det finns ett begränsat antal skolor med enavvikande pedagogik som på grundval av ett enigt riksdagsbeslut skall få sinaansökningar prövade i rimlig ordning. Om statsbidraget till vissa privatskolor i 47MARIE-ANN (vpk): Statsrådet vill alltså så att säga skaparättvisa i det felaktiga som jag anser att det är att ha sådana härprivatskolor. Det må vara mig förlåtet om jag inte har uppmärksammat beslutet fråni höstas - jag var barnledig då och följde inte arbetet i på sammasätt. Jag tror för min del att det är felaktigt. Det är i och för sig en uddaföreteelse med privatskolor i , men det är principerna det gäller. Omman exempelvis tar kristna skolor, tror jag att det är bra om de elever som gårdär får möta andra uppfattningar. Likaså tror jag att det är brafördevälbesuttnasbarn att få se verkligheten redan i skolåldern, verkligheten medklass- och inkomstklyftor. Tankar om solidaritet och jämlikhet väcks noglättare hos ungdomar än hos vuxna, med färdiga åsikter. Då måste ocksåsolidariteten ges en chans. När man accepterar och ger bidrag till privatskolorfår man en kategoriindelning som inte är bra, inte heller för de barn som går idessa skolor. Det är faktiskt inte barnen som väljer privatskolor, utanföräldrarna. Vi kanske får ta den mer allmänna, principielladiskussionen om privatskolor . Vi lär väl återkomma från vårtparti - vi har alltid haft uppfattningen att vi skall komma bort från detta medprivatskolor. Jag tycker att bedömningen i fråga om kristna skolor ärlitet egendomlig. Det sägs först att grunden för att få statsbidrag skall varaatt de tillför den allmänna skolan någonting. Men sedan bedömer man inteskolorna utan låter dem verka för att ge dem en chans. Det ger oanademöjligheter att öppna skolor som skall få statsbidrag, och sedan ger regeringendem en chans att bevisa att de kan filiföra skolan någonting. Borde de intefrån början ha bevisat det, innan de fått sitt statsbidrag? Jag fick inte svarpå frågan om vad som händer, om det nu visar sig att de inte tillför någonting.Får de inte längre något statsbidrag då? Om statsbidraget till vissa privatskolor i Jag har ställt mig bakom det beslut somriksdagen enhälligt fattade . När ändå förutsätteratt jag skall skapa rättvisa i det hon benämner som felaktigt, innebär detegentligen att hon begär att jag som statsråd skulle ta initiativ till attkorrigera eller ändra på riksdagsbeslutet. Självfallet skulle jag inte kunnagöra det, även om jag delade hennes principiella bedömning och värdering avskolan. Påpekandet att de besuttna kan ordna sina barns skolgångmed hjälp av statsbidraget är faktiskt inte riktigt. Alla föräldrar kan göradet tack vare att man har tillstånd att ordna skolgång på annat sätt än iordinarie grundskola. Genom statsbidraget och en av föreskrifterna för att manskall kunna få det, nämligen att elevavgifterna inte får vara avstängande,möjliggör man faktiskt för de skolor som har en pedagogisk särart att vända sigockså till barn till icke besuttna. Det var faktiskt en av poängerna med detta. De skolor som här kommer i fråga är avvikande från detordinarie skolsystemet på sådant sätt att de av regeringen har bedömts ha rätttill statsbidrag. Överläggningenvar härmed avslutad. 13 § Anmäldes och bordlades 1983/84:11 Forsknings- ochförsöksverksamhet på barnomsorgsområdet m. m. 1983/84:14 Godkännande av vissadelar av ett avtal mellan staten och Rederiaktiebolaget m. m. 1983/84:15 Godkännande avöverenskommelse mellan staten och 1983/84:19 Dubbelbeskattningsavtalmellan , , , och 1983/84:201983 års redogörelse för de statliga företagen 1983/84:28Beskattningen av energi 1983/84:29 Ett tilläggsavtal tilldubbelbeskattningsavtalet mellan och 1983/84:33Ändring i utsökningsbalken 14 § Anmäldes och bordlades Redogörelse 1983/84:3 Fullmäktiges iriksgäldskontoret förvaltningsberättelse för /83 15 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1983/84:27 av () till bostadsministern omförtida inlösen av mindre bostadslån: I civilutskottets betänkande CU1982/83:22 (s. 35) behandlas två motioner (c), i vilka togs upp frågan omavveckling av mindre statliga bostadslån. 1 motionerna framhölls att det är avintresse att minska den statliga låneförvaltningen och att det bl. a. därförvore av intresse att undersöka möjligheterna till en avveckling avbostadslånestocken. Enligt motionärernas uppfattning borde i första handundersökas om det vore möjligt att lösa in små lån, t. ex. sådana som är under30 . och på låneformer som inte längre beviljas. På initiativ av civlutskottet presenterades en statistiskredovisning av viss del av den av förvaltade lånestocken,uppdelad på låneformer och återstående lånebelopp. Av statistiken framgår bl.a. att antalet lån . i återstående låneskuld är ca 600 000,varav ca 300 000 är lån utan räntebidrag. delade motionärernas uppfattning, att detfanns skäl att få belyst hur ett system för en rationellare hantering avbostadsverkets lånestock skulle kunna utformas och om det var möjligt attavveckla viss del av lånestocken genom förtida inlösen. I detta sammanhang borde enligt utskottets uppfattningingå överväganden om hur ett eventuellt system om förtida inlösen m. m. skallvara utformat för att låntagaren skall vara intresserad att medverka.Regeringen borde i lämpligt sammanhang redovisa sin syn på frågan förriksdagen. anfört gav som sin mening regeringen till känna. Med anledning av det ovan anförda önskar jag ställaföljande frågor till bostadsministern: Vilka åtgärderhar vidtagits för att få ytterligare underlag för bedömningen av hur eneventuell avveckling av delar av bostadsverkets lånestock skall genomföras? När ämnarregeringen lämna den av begärda redovisningen i frågan? 1983/84:28 av () till industriministern omprissättningen på produkter från statliga m. fl. Statens pris- och kartellnämnd hari dagarna publicerat en utredning om LIC:s (landstingens inköpscentrals)verksamhet. Vid granskning av LIC:s inköp och försäljning avpatientskjortor framkom att prissättningen i både producent- ochåterförsäljarledet tydde på prisdumpning. AB Trivab - ett företag inom denstatligt ägda Eiserkoncernen - har överlåtit ensamrätten för marknadsföring ochförsäljning av patientskjortor på . LIC:s inköpspriser låg långt undertillverkningskostnaderna, och Trivab har också uppvisat betydande förluster. 1982fick Trivab ett koncernbidrag från moderbolaget på ca 6,5 milj. kr. föratt täcka ådragna förluster, ett stort belopp när det gällerkonfektionsföretag. Moderbolaget har i sin tur varithänvisat till statligt industristöd för koncernens överlevnad. , som fick köpa patientskjortor utomordentligt billigt(enligt uppskattningar till under den faktiska kostnaden), prissattetrots detta patientskjortorna så att erhållet täckningsbidrag klart understegtäckningsbidragen för likartade produkter i LlC:s sortiment. Divisionen försjukvårdsartiklar inom visade dock totalt viss lönsamhet. SPK:s undersökning visar hur orimliga effekterna kan blinär staten och kommunerna subventionerar företag. Inget privat företag har chansatt konkurrera med affärsverksamhet som kan lita till att skattebetalarnatäcker uppkomna förluster. Det statliga industristödet bidrar således till attslå ut de mest effektiva företagen i en bransch, dvs. de företag som trotsstrukturkriser har överlevt utan samhälleliga stödåtgärder. Detta strider inteendast mot gängse uppfattning orn rättvisa utan bidrar också till att försvagade mest livskraftiga delarna av näringslivet. Kommunerna har av tradition en helt oomstridd rätt attengagera sig i en rad verksamheter som enligt vanligt språkbruk är att anse somen del av svenskt näringsliv. Gränsen mellan den del av näringslivet, därkommunerna i stort sett har fria händer och andra delar av näringslivet äroklar. Vare sig landstingens återförsäljarverksamhet genom står i strid medkommunallagen eller inte, visar LlC:s hantering av nu relaterade ärende attbetydande problem kan skapas genom kommunernas och landstingens engagemang inäringsverksamhet. Det nu diskuterade fallet är inte unikt. Motsvarandeerfarenheter har tidigare gjorts när det gäller inköpsverksamhet inomKommunförbundet. Vad avser industriministern vidta för åtgärder i avsiktatt minska eller eliminera statligt stödda företags möjligheter att konkurreramed prissätning som bäst kan beskrivas med termen dumpning? Är industriministern beredd att förorda minskadestatssubventioner till företag som på ovan relaterat sätt använt sig avstatsstödet för att med underpriser konkurrera ut andra företag inom sammabransch? 1983/84:29av () till utrikesministern om förhållandena iAfghanistan: Kriget i har pågått isnart . Motslåndsviljan mot den sovjetiska ockupationen tycks varaobruten trots rapporter om svåra övergrepp och repressalieåtgärder gentemotcivilbefolkningen. Umbäranden och lidanden präglar de kämpande afghanernasvardag. hjälporganisationer tillåts endast verka i de av regimen iKabul kontrollerade områdena. ' Mot bakgrund av ovanstående ber jag att tillutrikesminister få ställa följande frågor: Vad är utrikesministernsbedömning av de diskussioner som förts mellan vissa av de berörda parterna medbiträde av FN;s generalsekreterare? Är Sverigeberett att genom en aktion inom eller utom FN ånyo aktualisera Afghanistanskamp för sin självständighet och därvid söka förmå världssamfundet att på olikasätt stödja de rörelser som kämpar för landets frihet? Vilka ärregeringens planer för fortsatt stöd till de afghanska flyktingarna och tillbefrielserörelserna? 16 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1983/84:88 av () till statsrådet om aktualiserande av vissa frågor vid officiellt besök från : Enligt uppgifter i pressen harställföreträdande statsminister inbjudit vice presidentoch vice regeringschef på officiellt besök i har tackat ja och lär komma för att bl. a. överläggamed företrädare för den . Med anledning av det officiella besöket från vill jagfråga statsrådet : Kommer regeringen i sina samtal med vice presidentRodriquez att påtala de politiska fångarnas svåra situation i och krävaderas frisläppande? Kommer regeringen att även ta upp till diskussion viktenav att de mänskliga rättigheterna respekteras? 1983/84:89 av () tillkommunikationsministern om broförbindelser till : I motion 1982/83:1413 föreslogs bl.a. finansiering av vissa brobyggen i kommun med anlitande avkapitalmarknaden. Motionen avvisades av trafikutskottet (/83:12) medhänvisning till att i de kommande direktiven för vägplaneringen föråren 19841993 skulle ges möjlighet att lägga särskild vikt vid sådanaföretagsekonomiskt lönsamma objekt utan hinder av det gängse samhällsekonomiskasynsättet i planeringen och att det reinvesteringsbehov som föreligger ibefintliga brobestånd borde inta en framskjuten plats. Vill statsrådet redogöra för hurlångt planeringsarbetet fortskridit när det gäller att ersätta färjeleder medbroförbindelser? 1983/84:90 av () till statsrådet om uttalande rörande förvaring i av utländskt kärnkraftsavfall: Generaldirektören i FN:satomenergiorgan i (lAEA) har uttalat att i sitt urberg bör förvararadioaktivt avfall från andra länders kärnkraftverk. Energiministern har sagtatt förslaget saknar förankring i regeringen samt att varje land självt måsteta ansvar för hanteringen av sitt kärnkraftsavfall. Mot denna bakgrund vill jagställa följande frågor: Innebärenergiministerns kommentareratt regeringen inte är beredd att acceptera någonsom helst förvaring av utländskt kärnkraftsavfall inkl. plutonium i svenskberggrund? Är någon svenskmyndighet. Projekt (KBS) inom halvstatligaSvensk () eller annat organ med offentligt ansvarinblandade i lAEA-chefens planer? Kommerregeringen att officiellt protestera hos det internationella atomenergiorganeti med anledning av lAEA-chefens uttalanden? Anserregeringen att de nu avslöjade planerna från lAEA-chefen bör påverka detförslag till ny atomlagstiftning som f. n. förbereds?