prot · G709158 · 1983-12-31 00:00:00 — Vi menar att eleverna vinner på att kunna välja mellan olikaskolor. Skolväsendet kan utvecklas bättre om det finns olika alternativ som kanprövas. Skolan kan bli billigare för stat och kommun, om man utnyttjar demöjligheter till rationellare skolskötsel som många fristående skolor utgörexempel på. Alla - både samhäUe och elever - har att vinna på att flerutbildningsvägar kan öppnas. Vi menar också att eleverna har en möjlighet attvinna trygghet genom det faktum att om man vantrivs i en skola kan man välja enannan. Vimoderater menar därför att staten skall ge fristående skolorett stöd som ärUkvärdigt med den offentliga skolans, och att kommuner bör ge skolorna ett stödsom motsvarar den rörliga kommunala elevkostnaden. Mot den bakgrunden yrkar jag bifall till de moderata reservationerna nr1, 6, 9, 10, 11, 12 och den gemensamma bprgerligä reservatipnen nr 8. Spcialdempkratin mptarbetar tillkpmsten av nya, fristående skplor,Uksom man motarbetar existensen av dem som fiiins. Ibetänkandet föreslås att statsbidragen till högre samskola, SigridRudebecks gymnasium och skall dras in. Församtliga dessa tre skolor gäller att de inte bara självklart skulle fåstatsbidrag med den syn som vi moderater förespråkar, utan att de ocksåuppfyller det kriterium för statsbidrag som 'utskottsmajoriteten ställer sigbakom. De utgör samtliga viktiga komplement, de har en undervisning och enverksamhet som det aUmänna skolväsendet skulle kunna dra nytta av. Ändå skalldessa väl fungerande skolenheter, populära bland elever, lärare och föräldrar,undandras statsbidrag. Närdet gäller högre samskola är detta den enda skola i somkommer att tillämpa en vertikal skolorganisation. Föregående år beslötutskottet att inte ta initiativ till att rädda en annan vertikal skolenhet avriksintresse, nämligen i . Motivet för att då inte göranågot var att Samskolän i också hade en vertikal skolorganisation,varför "riksbehovet" täcktes av denna. vill man strypaSamskolans framtid. Socialdemokrater har, fru talman, ett kort minne när detgäller skolor som avviker och som är annorlunda! Närdet gäller far dessutom utskottsmajoriteten med osanning. Man påstår,trpts infprmation i frågan, att tillämpningen av Montessoripeda-gogikinskränker sig till stadier. Detta är inte sant,Montessori-pedagogiken omfattar åtminstone av veckotimmarna pågymnasinivån. I och med att utskottets resonemang är felaktigt rycks grundenför utskottets bedömning undan. Därför skulle jag vilja frågautskottsmajoritetens företrä- dåre: Är ni, mot bakgrundav att ert förslag vilar på en felaktig grund, beredda att ändra er till förmånför fortsatta statsbidrag till högre samskola? gymnasium är en skola som på grund av sin miljö är ettvärdefullt komplement till övriga gymnasieskolor. Många elever somhaft svårigheter i den offentliga skolan har funnit sig väl till rätta i SigridRudebecks gymnasium. Där planerar man också en gymnasielinje medinternatipnell inriktning. Skplan är på många sätt en skpla spm väl uppfylleräven de spcialdemokratiska kriterierna för statsbidrag. Närdet gäller är detta så uppenbart en annorlundaskola att det borde vara en självklarhet att institutet skall få fortieva medstatsbidrag. Eleverna är äldre, de har en annan bakgrund, och undervisningenhar sin egen uppläggning. T. o. m. utskottsmajoriteten inser detta, men i siniver att kommunalisera skolan föreslår man att den skall överföras tillStockholms kommun men att de nuvarande formerna för verksamheten skallbibehållas med hjälp av statiiga insatser till . Mendet står helt klart att när en skola kommunaliseras kommer den också attlikformas - förr eller . Det är därför som skolor med en egen identitetoftast är fristående. Om det är så angeläget att skolan skall fortsätta med sinegen profil, och om utskottsmajoriteten anser att statsbidrag skall utgå - intetill skolan men till - vore det då inte en enklare ochsäkrare väg att låta skolan fortsätta som med fortsatta statsbidrag?Varför, skulle jag vilja fråga utskottsmajoriteten, är det ett självändamål attkommunalisera skolan? Socialdemokraterna viU tillsammans med kommunisterna strypa tre välfungerande skolor. De borgerliga partierna vill gemensamt slå vakt om fortsattastatsbidrag till dessa. Jag yrkar bifall till reservationerna 3, 4 och 5. Detär viktigare att eleverna får behåUa sina skolor än att socialdemokraterna fårförverkliga sin ideologi. Friståendeskolor på gymnasial nivå 54 (): Jag måste börja med att beklaga att ett principiellt så viktigt ärendesom detta får en sådan behandling i kammaren att debatten bUr sönderstyckad.Dehär frågorna har väckt mycket stort intresse i skolorna och hos eleverna ochföräldrarna. Man kan fundera över vilken bild de får av riksdagsbehandlingen avett sä här pass viktigt ärende. Tyvärrkan vi nu inte göra någonting åt detta. Jag förmodar att vi får fortsätta Pchavsluta debatten någpn gång , eller så. Vid .tidigare tillfällen har vi här i beslutat om statsbidragtill fristående skolor på grundskolenivå. behandlar vi motsvarande anslagnär det gäller gymnasieskolor. Iprpppsitipnen slår man fast de villkpr spm skall uppfyllas för att skolan ifråga skall få statiigt stöd. Grundkravet bör, säger statsrådet, vara attskolan i någon form utgör ett komplement tiU det allmänna skolväsendet. Somkriterier för detta nämns bl. a. att utbildningsinnehåUet skall skilja sig från Friståendeskolor på gymnasial nivå gymnasieskolaneller den kommunala vuxenutbildningen. Statsrådet säger också att skolor somger utbildning kombinerad med internat kan komma i fråga, liksom skolor somarbetar med särskilt pedagogiskt innehåll. Ett ytterligare kriterium som nämnsär om studierna är särskilt anpassade för elever med annan studiebakgrund ocherfarenhet än ungdomsskolan i allmänhet. Icentern ansluter vi oss till de regler söm föreslås. De överensstämmer iprincip med de regler som gäller fristående skolor på grundskolenivå. Däremothar vi vissa invändningar när det gäller tiUämpningen av reglerna. Detär speciellt fyra skolor som har statsbidrag, spm av regeringen inte ansesfylla kraven. har talat pm dem tidigare. Jag skall inteuppehålla mig så länge vid detta, men jag viU anlägga ytterligare någrasynpunkter på dessa skolor. Göteborgshögre samskola startade . Där är gymnasiedelen sista ledet i en frånförskola till gymnasium vertikalt integrerad skola. Jag ställer mig, precis somGunnar , frågande. Beträffande vertikalite-ten sade man i debatten omHöglandsskolan att det fanns en skola som skulle kunna stå modell för detta,och att man skulle få fram resultat därifrån. Fanns, ja. Men hur bUr det iframtiden med den inställning socialdemokraterna har? Att det är viktigt och nödvändigt att stödja och uppmuntra flickor attvälja naturvetenskapliga och tekniska utbildningar är vi väl alla överens om.Sigrid gymnasium i har under en lång följd av år arbetat medden inriktningen och har även lyckats. Andelen flickor på N- och T-linjerna är påfallandestor. Skolan utgör också bas för rekryteringen till tekniska högskolestudierför flickpr. Att så har varit fallet vidimeras inte minst från . Alltdetta är nu regeringen beredd att rasera. Dennavecka utexamineras 69 ingenjörer från . Det var den120:e avslutningen i skolans historia. Skolan fyller, enligt vår uppfattning,en alldeles specieU uppgift, som inte kan tillgodoses vare sig inomgymnasieskolan eUer komvux. Dessaelever har en annan studiebakgrund och erfarenhet än elever som söker till denvanliga gymnasieskolan. Medelåldern är ganska hög, omkring , och det varit under så gott som alla år. Bland eleverna finns ett flertal som harsökt vidareutbildning först ute i yrkeslivet. Vi har också enganska stPr grupp med plika arbetshandikapp spm söker denna utbildning.Dessutpm finns elever som har kommit till av poUtiska skäl och fåttchansen till denna utbildning. Slutligen finns här också en stor gruppstuderande från våra nordiska grannländer. Ipropositionen säger man att denna utbildning skall kunna inlemmas i denkommunala gymnasieutbildningen, och att det inte finns något som säger att detinnebär en ändring. Man kan då fråga sig varför en ändring skall behöva göras. Omden fjärde skplan. Balettakademien, skall jag inte prda mycket. Ett enigtutskott har föreslagit att denna skpla även i fortsättningen skall erhållastatsbidrag. Man kan fråga sig varför utskpttets socialdemokrater just på denna punkt "kördeöver" sin regering. Kan det vara så att man på ett tidigt stadium insågatt det fanns en majoritet i för bibehållande av statsbidraget tillBalettakademien? Sammanfattningsvis kan man konstatera att vi nu har ett antal skolorsom har verkat , några av dem t. o. m. i över hundra år.Man har en pedagogisk inriktning som har visat sig vara ett värdefulltkomplement tUl den allmänna skolan och, vilket jag tycker det finns allanledning att påpeka, som också i ett eller flera avseenden uppfyller devillkor som ställts i propositionen. Som jag sade tidigare vill socialdemokraternaatt dessa skolor med sin bakgrund, sin stabilitet och sin alldeles speciellafunktion skall inlemmas i den kommunala utbildningen. Då frågar man sig: Vemvinner på det? Ja, inte är det eleverna, som just har valt de härutbildningarna, och inte heller är det samhället. Mot den bakgrunden kan manställa frågan: Varför denna klåfingrighet från regeringens sida? Jag yrkarbifall till reservationerna 3, 4, 5 och 8. Friståendeskolor på gymnasial nivå 55 (): behandlade frågor som gällde friståendeskolor på gmndskolans nivå. Beslutet då innebar att en fristående skola för attfå statsbidrag bör ha en prägel som gör att skolan i något avseende avvikerfrån gmndskolan. Vianser att det finns större anledning att visa en generös hållning gentemotfristående skolor när det gäller det icke obligatpriska stadiet, dvs. gymnasieskolan.Gymnasieskplan är en frivillig skolform, där kraven på likformighet mellan dencentralt fastställda läroplanen och alternativa pedagogiska inriktningar kanställas lägre än för den obligatoriska skolan. Från sidaefterlyser vi därför en mer generös hållning från statsmaktens sida i fråga omatt bevilja statsbidrag till fristående skolor än den som utskottsmajoriteteni dag företräder. Vihar en bra skola i . Den är öppen för alla, den häller hög kvalitet, dentar ansvar för eleverna. För det alldeles överväldigande flertalet elever ochföräldrar är det självklart att man skall gå i den vanliga skolan. Men detfinns också de som av oUka skäl inte accepterar den allmänna skolan, som ärberedda till uppoffringar för att få tillgång till alternativa skolor. Det ärinte så enkelt som att bara rika personer vill ha barnen i särskildastatusskolör. Vore det så, hade vi aldrig fått uppleva det djupa engagemang somså många visar för att det skall få finnas fristående skolor. Att förvägra demdet rimmar illa med ordet frihet. Självfalletkan inte varje alternativ till den ordinarie gymnasieskolan tillerkännasstatsbidrag eller få godkännande som en med gymnasieskolan likvärdigutbildning. En sådan generositet vore att göra de fristående skoloma enotjänst. Men att den prövning som skall göras av skolorna för att de skall bligpdkända skall utgå från samhällsnyttan är orimligt restriktivt. Det är i sigsamhällsnytta att kunna tillgodose medborgares välmotiverade önskemål. Det ärkanske just detta som skiljer vår syn på frihet från den socialdemokratiska. Friståendeskolor pä gymnasial nivå .Väl fungerande skolor som visat intresse för pedagogisk förnyelse på det sättsom gymnasium och högre samskola har gjort, menar vidärför bör få fortsatt statsbidrag för hela utbildningen. kommersenare att belysa dessa skolors situation. Utskottsmajoritetenhar visat ett visst intresse för att verksamheten vid skall kunna fortsätta. Men talar man om överläggningarmellan berörda parter i syfte att föra över verksamheten till Stockholmskommun. Vad sådana överläggningar kommer att leda tUl när det gällerutformningen av skolans verksamhet är ovisst. Från sida menar vi,att fortsatta statliga bidrag under nuvarande former bättre skulle trygga enskola som ovedersägligen har visat sig kunna ge en attraktiv utbildning,framför allt för dem som har arbetslivserfarenhet. - villjag bara uttrycka tacksamhet över att utskottet blivit enigt om att slå vakt omfortsatt statiigt stöd till Balettakademien. Medanledning av vad jag nu har sagt, fru talman, yrkar jag bifall tillreservationerna 3, 4, 5 och 8. Kammaren beslöt att förhandlingarna skullefortsättas vid ett senare sammanträde. 56 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Påföredragningslistan för upptas skatteutskottets betänkanden46, 43, 45, 47, 52, 48, 49 och 44 i nu angiven ordning främst bland två gångerbordlagda ärenden. 8§ Anmäldes och bordlades betänkande 1983/84:54 Tullfrihet under -föroraffinerade vegetabiliska fetter och feta oljor (prop. 1983/84:198) 1983/84:37Uppskov med behandlingen ay vissa ärenden 1983/84:34 Uppskov med behandlingen av vissaärenden till /85 1983/84:26Uppskov med behandUngen av vissa ärenden 1983/84:33 Uppskov medbehandlingen av vissa ärenden 1983/84:39 Uppskov med behandUngen av vissa tiUutskottet hänvisade ärenden 1983/84:28 Mineralpolitik(prop. 1983/84:100 delvis) 1983/84:38 Ändringar ibörs- och fondkommissionslagstiftningen, m.m. _ .,, 1983/84:164) Om.jmi 1983/84:40 Exportfrämjandeverksamhet (prop. 1983/84:100 delvis och prop. 1983/84:168)1983/84:42 Industriell tillväxt och förnyelse (prop. 1983/84:135) 9§ Kammaren åtskildes .