prot · G70995 · 1983-12-31 00:00:00 — Det måste ändå i sista hand vara så, att om vimärker att en lag som vi har stiftat här i får uppenbart orimligakonsekvenser genom det sätt på vilket den tillämpas av myndigheterna och viinte kan få myndigheterna att ändra sin tillämpning - det finns formella hinderför det - så måste vi ändra lagen. Föross som politiker kan inte de formella reglerna vara det viktiga, utan det ärdet praktiska resultatet. Det som vi måste försöka åstadkomma är attanvändningen av THX och verksamheten i , som betyder så mycket för såmånga, skall få fortsätta utan att förföljas från samhällets sida. Anf.16 (): Frågan om aseptisk sterilitet hänger samman med bedömningar, och drSandberg och gör här olika bedömningar om nödvändiga åtgärderoch insatser. Jag tycker att man i den bedömningen också måste ta hänsyn tilldet stora antal injektioner som har givits och den lilla grad avrisk som har redovisats i de sammanhangen. DrSandberg har på uppmaning vidtagit förändringar iverksamheten. Han köpte t. ex. en filtreringsanläggning som visade sig intefungera för tillverkningen. Han lämnade tillbaka den igen och fick tillbaka endel av pengarna genom förlikning med det företag som hade levereratanläggningen. I det fallet gick det inte att använda det system somsocialstyrelsen förordade. Dettatyder också på att väl känner till under vilka förhållanden hansverksamhet måste bedrivas. Den som bedriver en forskning måste själv i storutsträckning få bedöma hur verksamheten skall skötas. Som vi har sagt tidigaresker det nu en kontroll av Swelab i vid varje tillverkningstillfälle. Vadsom är allvarligt är att den utvärdering som förutsatte, eftersom THXvar med i riksdagsdiskussionen, svårligen kan göras på grund av den situationsom nu vi befinner oss i. Oriivi ser till det historiska perspektivet måste det understrykas att den långatid som förflutit och de många diskussioner som har förevarit mellan drSandberg och myndigheterna inte tyder på någon större god vilja frånmyndigheternas sida att försöka lösa problemen. I stället har man ständigt ifrågasattden här verksamheten. Det måste bli slut på ifrågasättandet av verksamheten nu.Det är så många människor som är beroende av att få injektionerna, och det ärfaktiskt så att thymusforskning internationellt har accepterats i mycket storutsträckning, liksom den verksamhet som bedriver. Jaghoppas att statsrådet, trots de formella problem som kanske finns, kan bidratill en lösning av frågan, så att verksamhet kan bedrivas inomramen för en godkänd tillverkningsmetod och att de patienter som besöker drSandberg i lugn och ro skall kunna fortsätta med behandlingen. upprepar att har beslutat om enförsöksverksamhet med THX. Det har inte beslutat. harbeslutat om en lag, som vi nu har talat om , med bestämmelser omvissa medel avsedda för injektioner. Vissa minimikrav ställs. Det är så, RuneTorwald, att det ställs lindrigare krav på naturmedel för injektioner än vadsom följer av läkemedelsförordningens bestämmelser. Så är det redan f. n. Jagkänner mig naturligtvis hedrad över att och andra tillmäter mig såstora möjligheter att avgöra vad som är aseptisk tillverkning eller inte. Jaghar i en tidigare interpellationsdebatt citerat vad har skrivit ipropositionen om vad det är som skall gälla. Naturligtvis måste detta följas,och det är som har ansvaret för att lagens bestämmelserefterlevs. Visstskall man använda sitt sunda förstånd. För mig som statsråd ärdet mycket väsentligt att jag följer de beslut som har fattat. Sedantalas det om diskussioner mellan parterna och att man bör ta initiativ tillsamtal. Jag kan i den här kammaren säga att jag, och har suttit och diskuterat hur man skall kunna lösa den här konflikten- naturligtvis på ett sådant sätt att man inte överskrider lagens bestämmelser. Omlagliga möjligheter att tillverka THX Anf.18 (): Det för inte saken vidare att vi diskuterar så mycket mer här i dag.Låt mig bara avslutningsvis för min del konstatera att alla lagar har enfunktion och ett syfte. Man kan om man har bristande vilja, tolka lagen så attden blir helt ohanterlig. Man kan, om man har god vilja, tolka lagen så att denfungerar i enlighet med andan när lagen togs. I gamla västgötalagen står det attgod domare är bättre än god lag. Det gäller även i detta sammanhang. Man kanidissla paragrafer så att patienterna dör i tusental i detta land. Jag vädjar än en gång till statsrådet - och jagtror att statsrådet har både förmågan och viljan - att nu takrafttag, sammanföra parterna och se till att någonting händer. Det var det viförväntade oss när vi fattade beslutet - det är det patienterna väntar på. 19 (): Statsrådet säger att hon som statsråd måste följa lagen, ochdet är självklart - det gäller inom parentes sagt även riksdagsledamöter ochandra. Jag kan inte heller påminna mig att jag under något av mina inlägg haruppmanat statsrådet att bryta mot lagen. Tvärtom tycker jag att honhär har en mycket lovvärd utgångspunkt. Vadjag och flera andra har sagt här är att det sätt på vilket den här lagen nutillämpas får uppenbart orimliga konsekvenser. Vi har en verksamhet som ärpositiv och viktig för väldigt många människor, och man kan inte påvisa någraegentliga skadeverkningar. Man ägnar massor av tid och resurser åt att förföljaden verksamheten. I första rummet bör man pröva möjligheterna att Omexporten av sill till fåtill stånd en annan hantering, genom diskussioner och överläggningar med deberörda parterna inom ramen för den lagstiftning som vi redan har. Går inte detbör man ändra lagen. Det är det enkla, raka recept som vi har talat för här ikammaren. Tyvärr har vi inte fått särskilt klara besked om att statsrådet ärberedd att gå någon av dessa vägar. Jag vill också förena mig i till statsrådet - det sätt på vilket man förföljer THX-verksamheten ärorimligt och oförsvarbart. Vi måste utnyttja de möjligheter som vi faktiskt haratt få en annan tingens ordning. Överläggningenvar härmed avslutad. 3 § Svar påinterpellation 1983/84:101 om exporten av sill till har ställt följ ande frågor med anledning av denEuropeiska gemenskapens beslut att upphäva tidigare suspension av tullen vidimport av sill. Vilkaförklaringar har den erhållit till EG:s åtgärder mot sillimporten? Vilka åtgärder har regeringen vidtagit resp. avseratt vidta med anledning av den uppkomna situationen? Överväger regeringen åtgärder mot svensk import avfiskprodukter från EG-området om en tillfredsställande lösning inte kan nåsförhandlingsvägen? Jagdelar helt oro över följderna för svensk fiskenäring av EG:sbeslut att upphäva suspensionen av silltullen. När detta beslut fattades hösten1981 inledde den dåvarande regeringen omgående kontakter med EG i syfte att nåen från svensk synpunkt godtagbar lösning, vilket dock inte visade sig möjligt.Den nuvarande regeringen har fortsatt överläggningarna med EG. Trots ihärdigaförsök har tillfredsställande villkor för den svenska sillexporten dockhittills inte kunnat återupprättas. Arbetet med att påverka EG har inte enbartbedrivits i . Från svensk sida har gjorts uppvaktningari samtliga EG-huvudstäder. I samband med besöksutbyte med ochEG-länderna har dessutom varje lägligt tillfälle tillvaratagits för attunderstryka problemets allvar och det angelägna i att en lösning nås som medgeratt traditionell svensk export av sill till EG även fortsättningsvis får tullfritttillträde. Iöverläggningarna har från EG:s sida understrukits att man inte anser sigskyldig att bibehålla suspensionen av silltullen. EG har uttryckt förståelseför det svenska problemet men hänvisat till att marknadslägetförändrats med ökad tillgång på sill och överskott i vissa delar av EG. I dettaläge har EG ansett det naturligt att begränsa det tullfria tillträdet förimporten. EG har vidare framhållitatt full tullfrihet även fortsättningsvis kommer att rådaunder perioden den 15 februari-den 15 juni och att visst utrymme attimportera tullfritt även kommer att bibehållas - den14 februari. Från svensk sida har understrukits att detta inte löser vårtproblem. beskrivning av hur det tullfria utrymmet kommer attminska t. o. m. kvotperioden /85 är korrekt. Minskningen utgör denallvarligaste aspekten av EG:s beslut att begränsa den tullfria importen avsill. Regeringenhar som sin främsta målsättning haft att åstadkomma en långsiktiglösning av problemet med sillexporten. Givetvis hade det varit angeläget att nåen sådan lösning innan tullbeläggningen påbörjades. Som bekant har detta intevarit möjligt. trädde tullen i kraft. Den 15februari upphörde tullbeläggningen igen, och regeringen går ånyo igenomsituationen inför fortsatta överläggningar med EG. Vadgäller frågan om eventuella svenska åtgärder riktade mot import av fiskvaror frånEG vill jag säga att regeringen mycket noggrant prövadeom den skulle utnyttja det bemyndigande som givit. Övervägande skältalade då för att sådana åtgärder inte skulle ha fått avsedd verkan, utantvärtom skulle ha minskat utsikterna för en lösning. Skulle det visa sig att enförhandlingslösning inte kan nås, utesluter regeringen självfallet inteåtgärder avseende svensk import av fiskvaror. Avvad jag sagt framgår att regeringen avser att fortsätta sina ansträngningaratt nå en långsiktig lösning som innebär bibehållen tullfrihet för dentraditionella exporten till EG. pågår planering av nästa möte medEG-kommissionen. Det är regeringens förhoppning att det skall gå att nå enuppgörelse i den anda av samarbetsvilja som präglar de allmänna förbindelsernamellan och EG. Omexporten av sill till 21 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min interpellation. Jagtycker att det var ett utförligt och bra svar. Detär helt klart att silltullarna utgör ett mycket stort problem för svensktfiske. Sill är ju en mycket viktig fångstkategori för det svenska fisket, ochavsättningen för sill har därför stor betydelse för hela fiskenäringenslönsamhet. EG-marknaden är också en mycket viktig marknad för det svenskafisket. Därför måste åtgärder för att få bort dessa silltullar ha en mycket högprioritet i den svenska handelspolitiken. Nubeskriver utrikeshandelsministern utförligt den insatserför att få EG att tänka om när det gäller silltullarna, och jag harnaturligtvis ingen anledning att ifrågasätta att man inte verkligen har drivitdetta med full kraft. Jag utgår från att så är fallet. Detär emellertid så att löftet att suspendera silltullarna i början av 1970-taletinte var något ensidigt åtagande från EG:s sida, utan det hade en motsvarigheti ett svenskt åtagande att inte införa tull på fiskkonserver och liknande. Såhär står det i Kungl. proposition 1972:135 angående avtal med denEuropeiska ekonomiska gemenskapen, m.m.: Omexporten av sill till "Färsk fisk omfattas sålunda inte av avtaletoch kommer i likhet med frysta fiskfiléer samt fisk- och skaldjurskonserver attbeläggas med tull i och . För den viktigaste svenskaexportvaran inom fiskområdet, sill, är EEC:s tull emellertid suspenderad. Isärskild skriftväxling har åtagit sig att behålla den nuvarandetullfriheten för frysta fiskfiléer samt fisk- och skaldjurskonserver vid importfrån och samt att utsträcka dessa förmåner att gällahela EEC (bilaga 2). Dessa åtaganden gäller dock endast så länge någongenomgripande förändring i konkurrensförhållandena inom fiskerinäringen intesker. Sådana förändringar kan vara att EEC upphäver nuvarande suspendering avsilltullen eller att de svenska fiskarnas landningsrättigheter i Danmarkupphör." Denna punkt har jag ocksåciterat i min interpellation. Såvittjag har mig bekant har inte regeringen vidtagit några åtgärder när det gällerimporten till av fiskkonserver och skaldjurskonserver. Det sägs isvaret att regeringen noga har övervägt motåtgärder men, i alla fall ,kommit fram till att de inte skulle tjäna sitt syfte. Min fråga blirnaturligtvis: Varför? Mankan föreställa sig att vi skulle haft en något annan förhandlingssituation omSverige, i enlighet med den tidigare nämnda skriftväxlingen, hade infört tullarpå de här aktuella varorna. Det skulle då vara ett ömsesidigt intresse förSverige och EG att komma fram till en lösning. Båda parter skulle kunna tjänapå den lösningen. är den svenska förhandlingssituationen något besvärlig,eftersom vi efterlyser en ensidig åtgärd från EG:s sida. EG skall ta bort entull som man har infört. Vi har, såvitt jag förstår, inte så mycket att erbjudai stället. Om vi hade infört tullar på dessa varor, hade vi haft ettförhandlingskort. Detkunde vara intressant att höra vilka överväganden det var som regeringen gjordenär den kom fram till att motåtgärder snarare skulle skada våraförhandlingsmöjligheter. Iövrigt kan jag naturligtvis bara hoppas att regeringen fortsätter att med allkraft driva denna fråga för att försöka åstadkomma en situation där dentidigare tullfriheten på sill återställs. 22 (): Jag har med intresse tagit del av utrikeshandelsministems svar på PärGranstedts interpellation. Jagställde ungefär samma fråga , vilken statsrådet besvarade den 28november. Då stod vi inför hotet att drabbas av tullar - ja, vi hade faktisktdrabbats av tullar fidigare. hade vi ocksåtull på hel sill. Närmin interpellation besvarades beräknade jag att vi skulle komma att få tvåmånaders tull, och det visade sig vara riktigt. träddetullen i kraft. Jagvet inte exakt vad det har kostat svenskt fiske, men kostnaderna torde liggarunt 5 milj. kr. Utrikeshandelsministernuttalade , liksom . sinoro för svenskt fiske och de konsekvenser silltullarna medför. Man får iblanddet intrycket, bl. a. av statsrådets svar, att det är något oundvikligt sominträffat och som ingen kan göra något åt. Vigör så gott vi kan och hoppas att det skall lösa sig, säger man. Men är det så?Nej, det är det visst inte. Detvar den socialdemokratiska regering som fanns 1972 som ingick dessa avtal. EGtillämpar dem bara. Regeringen sålde fisket, ty då var inte fisket så mycketvärt. Ensidigatullar på fisk och konserver har tagit död på större delen av svenskkonservindustri. Fabrikslokalerna står tomma längs . Det är också enföljd av avtalet. Detär denna resignation och ovilja att ta följderna av avtal som skadar näringensom oroar mig lika mycket som tullarna i sig själva. Detstår nu klart att allt som inte är bundet i kommer atttullbeläggas. Det kommer att kosta svenskt fiske troUgen 20 milj. kr. närbeslutet är fullföljt. Harinte regeringen skyldigheter mot svenskt fiske för de avtal som slutits? Harman inte ansvar för näringen? Detär litet skrämmande när statliga verk som jordbruksnämnden tar kommandesilltullar till intäkt för nedgång i lönsamheten för det svenska fisket och somett skäl till att skära ner normkvantiteten, dvs. den kvantitet för vilkenriksdagen lämnar garanti att det skall utgå pristillägg. har den kvantiteten minskats med , från 88 000 till 80 000 ton.Är det svenskt sillfiske som skall ta kostnaderna för dåliga eller, rent utsagt, urusla avtal? Manfår det intrycket av statsrådets svar, att det finns vissa utsikter tilllösningar. Jagkänner till att man arbetar efter de linjerna, och i årets avtal med EGbeträffande kvoter har vi också gjort ett dåligt avtal. Vi har från fisketssida accepterat avtalet i tron att det möjligen kan underlätta eraförhandlingar. Men jag är inte så säker på det. Påfiskets område bara kräver EG, och när utrikeshandelsministern talar om densamarbetsanda som präglar de allmänna förbindelserna mellan och EG harsannerligen inte denna märkts i fiskeförhandlingarna. Möjligenbetraktar man det som samarbetsvilja när EG erhåller lejonparten av fisketbåde i och utan hänsyn till rättvisa. Jag kan tänka mig attså länge präglar samarbetsviljan umgänget. Och så länge EG kan ha ensidigatullar och ingenting annat tar sig före än förhandlar kanske ocksåsamarbetsviljan präglar de allmänna förbindelserna. Den2 sade jordbmksministern att man inom jordbruksdepartementetkommer att inom den allra utarbeta en beredskapsplan föragerande på svensk sida för den händelse svensk sillexport tullbeläggs i EG motslutet av kvoteringsperioden. Härvid blir det fråga om ett formellttillbakadragande av de ensidiga koncessionerna, som lämnades EG 1972 avseendefrysta fiskfiléer och fiskkonserver samt ett system för avgifts- ochtullbeläggning som flexibelt kan anpassas till olika Omexporten av sill till Omexporten av sill till situationer.Frågan kommer att beredas gemensamt mellan jordbruks- och utrikesdepartementen,sade jordbruksministern. Ärinte den arbetsplanen färdig snart? Det går år och förhandlar.Varför tar ni inte bort suspensionerna på införselavgifterna på fiskfiléer frånEG? De är, såvitt jag kan bedöma, suspenderade på samma sätt som EG:ssilltullar. Harregeringen nu satt någon tidsgräns för förhandlingarna när den plan somjordbruksministern talade om sätts i verket, eller kommer ni att utan åtgärderfinna er i EG:s protektionism? Då kan nästa fråga bli: Vem skall takostnaderna? Blir det svenskt fiske eller någon annan? En del av diskussionen bygger uppenbarligen på ett missförstånd omavtalens innebörd och framför allt ett missförstånd om hur man inom EG resp.Sverige ser på avtalen. tog upp frihandelsavtalen från1970-talets början och uttryckte sig ungefär så, att EG skulle ha åtagit sigatt suspendera tullarna på sill. Men det är fel. EG har inte åtagit sig attsuspendera tullarna på sill. Det var ett autonomt beslut som fattades förefrihandelsavtalet på grund av behov av import av ökade mängder sill. Vad vi änmå tycka - jag tror att vi som debatterar här i och i denna sal harsamma uppfattning i denna fråga - uppfattar inte EG att dess suspension avsilltullen ingår i frihandelsbalansen med . Däremot ingår fiskfiléerna,som berördes av , i frihandelsavtalet och den balansen. Det är såEG ser på denna fråga: Det är också detta motstånd vi har att bryta ner. Skälettill att vi ännu inte har utnyttjat de möjligheter till retaliation somriksdagen har givit är naturligtvis det som framgår av mitt svar, nämligen denbedömning regeringen gjorde , att det vore att i dettaläge slå till mot det land som i EG har samma uppfattning som , somdriver denna fråga på samma sätt som , dvs. Den retaliation sominterpellanten och har talat om skulle ju komma att rikta sigjust mot vår främsta allierade i EG, . I det läge som rådde då skulle ensådan åtgärd icke ha lett till en långsiktig lösning. Den skulle inte haunderlättat möjligheterna för de svenska fiskarna att få en utvidgadsillexport, utan snarare kunnat leda till en upptrappning av ömsesidigretaliation, där kunde ha förutsett en upptrappning också från EG:ssida, med ytterligare svårigheter för det svenska sillfisket som följd. Hurförhandlingen skall föras har jag beskrivit i interpellationssvaret.Självfallet finns det formuleringar som inte är ägnade att användas här iriksdagens talarstol utan som snarare bör användas i en förhandling med EG, ochnaturligtvis kan jag inte kommentera de förhandlingsinitiativ som regeringentar på annat sätt än jag har gjort här - vissa initiativ skall föras framendast till den man förhandlar med. Men det helt avgörande skälet för minbedömning var att en retaliation från svensk sida då hade kunnatäventyra en långsiktig lösning och leda till motåtgärder från EG:s sida. Vi bör inte heller glömma att ett ursprung till desvårigheter som den svenska sillexporten har råkat i är de mycket hårdamotsättningarna mellan själva när det gäller många olika delar avfiskeripolitiken. Den är ju ett av EG:s stora problemområden, där vi har dragitsin - vilket vi högljutt och kraftfullt protesterar mot - och där vi hittillsuppnått en diskussion som kan leda fram till en långsiktig lösning, men ickekunnat uppnå resultat i den meningen att de införda tullarna har kunnat tasbort. Omexporten av sill till 24 (): Jag har inte gjort gällande att EG:s tidigare suspension avsilltullarna innebar något åtagande i den meningen att man hade iklätt sig enförbindelse - i så fall hade det varit fråga om ett avtalsbrott. Detjag har påpekat både i min interpellation och i mitt tidigare inlägg är att det, i varje fall såsom verkligheten beskrevs av den dåvarande socialdemokratiska regeringen, fanns en koppling mellan å ena sidan EG:s suspension av silltullarna och å andra sidan åtagande - här använder man uttrycket åtagande - att behålla den nuvarande tullfriheten för frysta fiskfiléer och fisk- och skaldjurskonserver. Det står uttryckligen i propositio nen: "Dessa åtaganden gäller dock endast så länge någon genomgripande förändring i konkurrensförhållandena inom fiskerinäringen inte sker. Såda na förändringar kan vara att EEC upphäver nuvarande suspendering av silltullen--- ." Dågjorde man alltså en klar koppling mellan dessa båda tullmässiga eftergifterfrån å ena sidan EG:s sida och å andra sidan . MatsHellström antyder nu att EG inte ser på frågan på samma sätt och att ettåterinförande av tull på fiskfiléer och fisk- och skaldjurskonserver inteskulle uppfattas som en naturlig motåtgärd från svensk sida på grund av att maninfört silltull utan skulle leda till andra motåtgärder från EG:s sida. Då blirnaturligtvis mina frågor till utrikeshandelsministern: inte längre denverklighetsbeskrivning som den dåvarande socialdemokratiska regeringen gjorde1972, där den svenska tullfriheten på frysta fiskfiléer och fisk- ochskaldjurskonserver var kopplad till ett bibehållande av EG:s suspension avsilltullarna? Har vårt förhandlingsläge på det här området gentemot EGförsämrats jämfört med den situation som beskrivs i propositionen? Det vore iså fall intressant att få detta belyst, eftersom det antyder att den nuvaranderegeringen på något sätt har förhandlat bort en viktig position. Jagupplever också, när jag lyssnar till utrikeshandelsministerns beskrivning avvår situation, att vi har försatt oss i en mycket svag position gentemot EG.Det inger inte särskilt stora förhoppningar. Jag hoppas därför att den bildeninte stämmer, utan att regeringen verkhgen är beredd att sätta kraft bakomSveriges krav på att få bort dessa silltullar. Det är oerhört viktigt att maninte hanterar denna fråga med valhänthet och ointresse. Omexporten av sill till Anf.25 (): Utrikeshandelsministern säger att EG inte betraktar frågan på sammasätt som vi gör. Men min uppfattning delas, såvitt jag kan bedöma, åtminstoneav jordbruksministern, när han säger att om man inte får ordning på EG och fårdessa länder att ta tillbaka beslutet om silltullar, så kommer man från svensksida att utarbeta en plan om att dra tillbaka de ensidiga koncessionerna. Dettar jag till intäkt för att man från den sida har samma synpå detta, dvs. att om inte EG ger med sig i fråga om silltullarna, så kommer viatt vidta motåtgärder. Jag tycker att det är en linje som man bör följa. Sillfisketär oerhört viktigt för svenskt fiske. Med sina är det egentligenryggraden i svenskt fiske. Enbart har ett exportbehov till EG under denhär perioden på över . Om EG nu skär ner den tullfria kvoten till , som då skall delas med några andra nationer, bl. a. , får viväldiga problem och mycket stora kostnader. Jag menar att om infördetullar och tog tillbaka de ensidiga koncessionerna, fick man åtminstoneekonomiska möjligheter att hjälpa upp den svenska exporten av fet sill till EG,så att man kunde få lönsamhet för fisket. Det måste väl ändå vara en framkomligväg? Ja, visst finns det en koppling. , en koppling som viuttrycker den i - därom är vi ju överens. Regeringen bedömde frågan somså viktig att man inte ansåg det tillräckligt att endast ha riksdagensställningstagande i samband med propositionen 1982 om frihandelsavtalet somledning för sitt handlande. I förra budgetpropositionen, 1982/83, togs därförfrågan upp på nytt, vilket resulterade i att regeringen fick följandebemyndigande: "godkänner att regeringen - för det fall svensksillexport till EEC skulle tullbeläggas - får besluta om att under tid somregeringen bestämmer återta helt eller delvis de i skriftväxling mellan Sverigeoch EEC omnämnda svenska åtagandena avseende tullar samtavgifter med samma verkan för vissa fiskvaror med ursprung i EEC:smedlemsländer." Där är den kopphng som visjälvfallet här är helt överens om.