prot · G70937 · 1983-12-31 00:00:00 — Skillnaden är att uppslag och idéer till utredningar ochkampanjer nu initieras från ett sekretariat och inte så mycket i tankeutbytetmellan politiker från olika partier. Förankringen av förändringsidéer ochförslag under pågående arbete behövs. Det är både svårare och ger sämreresultat att försöka åstadkomma detta i efterhand. Den kvinnliga andelen politiker är viktig församhällsarbetet. Den andelen påverkas av hur jämställdhetsarbetet utvecklas ochav det gehör som de politiska representanterna får inom de egna leden och hosallmänheten. Eftersom detta i sin tur är beroende av hur delaktig och hurkunnig resp. politiker är, vill jag påstå att förutsättningen för framgång ijämställdhetsar- betet ochdärmed för ett bra samhällsarbete är att politiker från alla partier finnsrepresenterade i och är delaktiga av det direkta jämställdhetsarbetet. Jämställdhetsarbetet är inte någon politisk stridsfråga,även om uppfattningarna om lämpliga metoder för att förändra kan skilja sigmellan partierna. Den politiska oppositionens kunskaper måste tas till varabättre. Samtliga partiers engagemang är av betydelse för effektiviteten iopinionsarbetet. Jag yrkar bifall till de moderatareservationer som är fogade till detta betänkande. Varför lade man ned jämställdhetskommittén?Jo, man hade haft en parlamentarisk kommitté, som betraktades såsom enutredning. Den skulle starta och initiera arbetet. Men på detta område behöverman, precis som på alla andra områden, organisera arbetet allteftersomutvecklingen går vidare. Det var viktigt att man skapade en ordentligorganisation i departementet med handläggare, så att arbetet flöt där. Vidare hade forskningen blivit en väsentlig fråga. Detgick inte att föra ut jämställdhetsforskningen direkt till universitet ochhögskolor, utan samhället måste driva på och ta initiativ. Forskare ochpolitiker måste tillsammans initiera det arbetet, och sedan hoppas jag att detblir där som på invandrar-området, att vi kan slussa ut det till universiteten. Att opinionsbildningen är viktig är vi alla överens om,och det är bl. a. för det ändamålet vi har jämställdhetsrådet. Efter att ha hört partikollega har jag svårtatt tro att vill ha jämställdhetsarbetet centralstyrt från ettlitet råd i . När kommunerna bedriver aktivt jämställdhetsarbete, skerdet utifrån förutsättningarna i kommunerna, och vi vet att också partierna,folkrörelserna och arbetsmarknadens parter utför ett engagerat arbete. Allt det här gör att rådet kan vara en mötesplats, där detabsolut inte är förbjudet att komma med uppslag och idéer. Att vi frånarbetsmarknadsdepartementet inte skulle lyssna är naturligtvis helt galet. Jag tror att jämställdhetsarbetettjänar på att vi har fått den nya organisationen. Där kan vi föra arbetetvidare och göra det mer omfattande, från lokal nivå och upp till central nivå. 51GÖREL (): förutsätter att jag inte vill hajämställdhetsarbetet centralstyrt. Nej, det vill jag inte, och det var detinte tidigare, men vad det nu har blivit är just centralstyrt. Att man haren organisation som till sin hjälp hartjänstemän i departementet hade ju inte behövt hindra att man fortsattkommittéarbetet. Som det nu är, har socialdemokraterna valt att driva de härfrågorna direkt i regeringen. Det betyder alltså att man på beredningsstadietinte lyssnar på de andra politiska partiernas representanter. Och det betyder,, att Villkoren för arbetslöshetsersättningar m. m. folketsvalda ombud inte får påverka de här viktiga frågorna på beredningsstadiet. Detkallar jag för centralstyrt. Under detta anförande övertogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Folkets valda ombud har alla möjligheter attpåverka förslag, inte bara när de kommer hit till . De skriver oftaremissvar och medverkar i olika förberedelser. De valda ombuden ochrepresentanter för partierna hade - var själv med - allamöjligheter att diskutera den skrivelse som JämO lämnat till regeringen medförslag till ändringar i lagen. Jag ansåg det vara väldigt viktigt att få tadel av synpunkter och höra var parterna stod - inte minstkvinnoorganisationerna och andra som är engagerade i jämställdhetsarbetet. 53 (): Det som säger nu bekräftar bara att jag harrätt. Förslag från regeringen får vi tillfälle att diskutera i denna enormatestgrupp. Det gör att det är praktiskt ogenomförbart att påverka utformningenav förslagen. Det är en helt annan sak att bygga upp ett förslag, somsedan föreläggs en rad remissinstanser och som regeringen därefter hartillfälle att utforma annorlunda. Nej, , arbetet har blivit mycketmer centralstyrt. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter behandlingen avarbetsmarknadsutskottets betänkande 7.) 54 TREDJE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debatteraarbetsmarknadsutskottets betänkande 7 om villkoren förarbetslöshetsersättningar m. m. Villkorenför arbetslöshetsersättningar m. m. 55SONJA REMBO (m): tar i sitt betänkandenr 7 upp en rad enskilda motioner som rör arbetslöshetsförsäkringen. presenterade den s. k. sittförslag till en allmän arbetslöshetsförsäkring. Detta har på grund av de kostnaderdet skulle leda till inte genomförts, bortsett från en del smärre förändringar. Vi harsedan dess fått en helt ny situation på arbetsmarknaden. Arbetslösheten är högre än någonsin trots de gigantiskabelopp som anslås för att hålla nere siffrorna. avsysselsättningspolitiska åtgärder byggs ut och antalet personer som sysselsättsi tillfälliga, konstruerade arbeten blir allt högre. Det finns en uppenbar faraför att dessa konstruerade arbeten konkurrerar ut varaktiga, produktivaarbeten, som kan bära sina egna kostnader och bidra till vår ekonomiska tillväxt. Vi har fått nya fenomen på arbetsmarknaden. Allt fler gårarbetslösa så länge att de blir utförsäkrade från arbetslöshetskassorna. Deblir beroende av socialbidrag, vilket medför svåra belastningar på kommunernasekonomi. Möjligheter till förtidspension av arbetsmarknadsskäl i kombinationmed en inledande period av arbetslöshet utnyttjas i ökande utsträckning för attkringgå turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd. Förfarandet innebären belastning på arbetslöshetsförsäkringen, men också på de allmännapensionsförsäkringarna. För att klara sin egen försörjning börjar många människordriva egna företag på hel- eller deltid, någonting som är önskvärt ochuppmuntras på många sätt. Reglerna i arbetslöshetsförsäkringen är dock inteanpassade för de olika situationer som kan uppstå för småföretagare. Ett annat oroande tecken är de undersökningar som utförtsav i resp. och som visaratt unga människor slutar fasta anställningar på egen begäran för att i ställetuppbära arbetslöshetsförsäkring. Utan att lägga några moraliska aspekter pådetta tror jag att alla kan vara överens om att det är ett oroande symptom. Arbetslöshetsersättningarna har en omfattning som ärskrämmande. har betalats ut iarbetslöshetsersättning och kontakt arbetsmarknadsstöd. Förarbetslöshetsersättningen innebär detta en ökning ochför KAS en ökning . Orsaken står givetvis att finna i ett högre antalarbetslösa, men också i den kraftiga höjning av ersättningens storlek,dagpenningen, som genomfördes som ett resultat av regeringens löftespropositionför . Dagpenningen från arbetslöshetsförsäkringen höjdes till 280kr. och dagpenningen från KAS till , från dåvarande 230 resp. . När beslutade om nyastatsbidragsregler för arbetslöshetsförsäkringen, vilka innebar att kassornavia fonder och medlemsavgifter skulle ta på sig en ökad andel av kostnadernaför verksamheten som bidragsreglerna förenklades, var det imedvetande om att medlemsavgifterna fått allt mindrebetydelse som finansieringskälla för arbetslöshetsförsäkringen. Kassornafinansierar av utbetalningarna. Resterande betalas viastatskassan och består till en större del av inkomster frånarbetsmarknadsavgiften som debiteras arbetsgivarna. Den uppgår nu till . Avgifterna fill arbetslöshetskassorna har sedan mitten av1970-talet i realt penningvärde sjunkit kraftigt och är därtill avdragsgillavid taxeringen. De är nu att betrakta som närmast symboliska. I samband med fjolåretsdiskussioner tog upplysningstjänsten fram information omarbetslöshetsförsäkringens andel av medlemsavgifterna till de fackligaorganisationerna. Normalt ingår ju avgiften till arbetslöshetsförsäkringen somen del av den totala avgiften till facket. För exempelvis utgjorde avgiften7,av den genomsnittliga medlemsavgiften. Villkoren för arbetslöshetsersättningar m. m. Villkoren för arbetslöshetsersättningar m. m. tareförbundetvar , , Metall , StatsanställdasFörbund , . I kronor och örenmotsvarade detta mellan 3:50 och . Det finns ingen anledningtro att relationerna märkbart har förändrats under det år som gått. I så falltorde arbetslöshetsförsäkringens andel av medlemsavgiften ha blivitännu lägre. Utvecklingen visar att beslut var väl motiveratoch att det var olyckligt att det upphävdes av den nya riksdagsmajoriteten. Arbetslöshet innebär i sig personligatragedier för de drabbade. Vi talar mycket om de problem arbetslösheten innebärför de unga människor som ännu inte har fått fast fot på arbetsmarknaden. Merasällan talar vi om de problem som arbetslösheten förorsakar äldre ochmedelålders arbetare och tjänstemän. Dessa har i regel en familj att tänka på.De är fast etablerade på sin hemort, ofta har de ett eget hus. Till denpsykiska belastning som arbetslösheten innebär kommer då också ekonomiskabekymmer vid långvarig arbetslöshet och utförsäkring. Många äldre känner en moralisk förpliktelse att vid strukturförändringaracceptera en period av arbetslöshet som övergår i förtidspension. Detta sker isamförstånd mellan företag och facklig organisation. Syftet är att företagetvid en omstrukturering skallkunna få en sådan personalsammansättning att det fåroptimala möjligheter att överleva. Detta visar hur ihåliga turordningsreglernai lagen om anställningsskydd är. Men det visar också att skyddet vidarbetslöshet fungerar dåligt. Detta är inga enkla frågor. En utvidgad rätt tillförtidspensionering är inte heller någon bra utväg med tanke på denbekymmersamma utvecklingen av pensionssystemen. Det svenska samhället står inför en omfattandestrukturomvandling. Industriproduktionen måste öka och den offentliga sektornminska. Ny teknik kommer att tas i anspråk i ökande utsträckning. De nyaarbetstillfällena kommer att finnas inom den privata tjänste- ochservicesektorn. Detta innebär en omställningsprocess som kan bli besvärlig förmånga människor. Den del av den sociala tryggheten som arbetslöshetsförsäkringenutgör måste i det läget fås att fungera bättre än den gör . I de motioner som behandlas i arbetsmarknadsutskottetsbetänkande tas det upp en rad av de problem som jag har berört. Mot den bakgrund som jag har skisserat anser vi moderateratt det inte är meningsfullt att var för sig behandla olika delar av hela dettaproblemkomplex. De behöver lösas i ett sammanhang och med beaktande av helakostnadsbilden. Vi föreslår därför att regeringen får i uppdrag att göraen samlad översyn av arbetslöshetsförsäkringen med anledning av den nyasituation som råder på arbetsmarknaden, jämfört med den som rådde dåALF-utredningen lade fram sitt betänkande. Då bör också en ökadavgiftsfinansiering övervägas. Jag yrkar bifall till reservation nr 1. Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. 56ELVER (): Det utförs på olika områden mycket obetaltarbete som inte räknas in i produktionen. Eftersom det arbetet inte värderas ireala pengar har det låg status. I mycket stor utsträckning utförs arbetet avkvinnor. har vi alltmer börjat få upp ögonen föratt allt arbete inte är lönearbete. Den som på ett daghem arbetar med att vårdabarn får lön och sociala förmåner som är .knutna till lönen. Om vederbörandeskulle bli arbetslös, utgår arbetslöshetsersättning eller KAS. Vårdar däremotnågon egna barn i hemmet anses hon - det är enkvinna -inte ha arbetat den dag när hon av olika skälsöker sig ut på arbetsmarknaden och då finner att hon inte kan fånågot arbete. Mycket ofta råkar hon i en sådan situation. Kanske har hon pågrund av skilsmässa blivit ensam förälder. Inom menar vi att dethär är en orättvisa, som mycket ofta drabbar en svag grupp i samhället. Vi beklagar att utskottet inte ens i princip har velatställa sig bakom förslaget att vård av egna barn i hemmet skall räknas somfullvärdigt arbete och kunna tillgodoräknas som kvalifikationstid för KAS. Jag ber att med detta korta inlägg få yrkabifall till reservation 2, undertecknad av tredje vice talman . Villkoren för arbetslöshetsersättningar m. m. 57ALEXANDER CHRISOPOULQS (vpk): I mitt anförande kommer jag att argumenteraför reservationerna 3,4 och 5 av , som är fogade till detbetänkande vi nu behandlar. Reservation 3 berör problem som hänger samman medvärnplikten. De ungdomar som fullgör sin värnpliktstjänstgöring får i dagtillgodoräkna sig två av de minst fem månaders förvärvsarbete som krävs för attarbetsvillkoret för KAS skall vara uppfyllt. Värnpliktstjänstgöringen tar docki anspråk avsevärt än . Med hänsyn till detta och tillatt fullgörande av värnplikten är en form av samhällstjänst, menar vi att samtligatjänstgöringsmånader bör få tillgodoräknas vid ansökan om kontant arbetsmarknadsstöd. Reservation 4 anknyter till en socialdemokratisk motionsom berör villkoren för arbetslöshetsersättning eller kontantarbetsmarknadsstöd. Rätt till ersättning från arbetslöshetsförsäkring ellerkontant arbetsmarknadsstöd förutsätter att sökanden står till arbetsmarknadensförfogande, dvs. i princip är oförhindrad att ta ett erbjudet arbete, såvidaman inte anmält giltigt hinder. Det finns en rad s. k. giltiga hinder, t. ex.sjukdom, bristande kommunikationer till arbetsplatsen, för lång bortovaro genomatt pendlingsavståndet är för stort, om man är familjebunden eller ortsbunden,dvs. om familjen har småbarn osv. Allt detta plus en del individuella skäl kanräknas som giltigt hinder och innebär att man inte avstängs frånarbetslöshetsersättning eller KAS, även om man inte tar ett anvisat jobb. Men om man saknar daghemsplats eller annan form avbarntillsyn räknas detta enligt praxis inte som giltigt hinder att avvisa etterbjudet, lämpligt arbete. Den som på grund av arbetslöshet inte hardaghemsplats kan hamna i Villkoren för arbetslöshetsersättningar m. m. den ondacirkeln att ibland ha erbjudande om jobb men inte barntillsyn och ibland habarntillsyn men inte jobb. Framför allt är det kvinnor som drabbas av denrådande ordningen. När de blir arbetslösa får de inte längre ha kvar barnen iden kommunala barnomsorgen. Därmed anses de inte längre stå tillarbetsmarknadens förfogande, och med hänvisning till detta avstängs de frånrätten till arbetslöshetsersättning. Detta är djupt otillfredsställande, intebara från sociala synpunkter utan också från jämställdhetssynpunkt. I remissyttrandena över den aktuella motionen hävdas attdetta aren fråga som skall lösas genom en utbyggnad av barnomsorgen, eller ivarje fall genom särskilda anordningar inom barnomsorgens ram. Man säger alltsåatt detta är en barnomsorgsfråga och inte en arbetsmarknadspolitisk fråga. Detargumentet används även av utskottsmajoriteten för att yrka avslag på denaktuella motionen. Detta låter sig sägas, men det löser inte de aktuellaproblemen på något sätt. De kommer att kvarstå tills barnomsorgen har byggts utpå ett tillfredsställande sätt. De socialdemokratiska motionärerna drar därför en alldelesriktig slutsats när de kräver att tills barnomsorgen är fullt utbyggd måste mangodta att arbetslöshetsersättning utgår till arbetssökande som inte harbarntillsynen ordnad men i övrigt uppfyller ersättningsvillkoren. Den förutvarande jämställdhetskommittén uttalade sig ibetänkandet Förvärvsarbete och föräldraskap för en lösning efter de linjer somdragits upp i motionen. Kommittén tänkte sig fortsätta övervägandena iersättningsfrågan med parlamentarisk medverkan. Betänkandet avgavs i början avår 1982, men någon åtgärd har inte vidtagits från regeringens sida för att förafrågan till en lösning. Som ett resultat av regeringens åtstramningspolitik kankraffiga försämringar noteras inom den kommunala barntillsynen, dvs. just detområde där utskottet hävdar att frågan bör lösas. Med detsagda, herr talman, yrkar jag bifall till samtliga vpk-reservationer. Avslutningsvis tänker jag något kommentera den moderatareservation som var fogad till betänkandet. I denna reservation framskymtarmoderata samlingspartiets oemotståndliga behov av att läxa upp den svenskaarbetarklassen för total brist på solidaritetstänkande. Enligt moderaternaborde de svenska arbetarna för det första "visa solidaritet med sinaarbetslösa kamrater genom att ta på sig en något höjd avgift till sinaarbetslöshetskassor". För det andra borde den svenska arbetarklassen visasolidaritet med staten genom att förstå att det "av statsfinanisella skälvar nödvändigt att hejda den kraftiga ökningen av statsbidragen tillarbetslöshetskassorna". För det tredje borde den svenska arbetarklassen visasolidaritet med arbetsgivarna i allmänhet genom att förstå följande: "Deaccelererande kostnaderna för arbetslöshetsersättningarna har på statens budgettemporärt kunnat döljas genom en kraftig höjning av arbetsgivaravgiften. Det ärtvivel underkastat om man kan fortsätta på en sådan finansieringsväg." För det fjärde borde den svenska arbetarklassen visasolidaritet med företagarna genom att vara med och betalaarbetslöshetsunderstöd till arbetslösa företagare - något som kan förverkligasmed en ändring av det Man blir riktigt rörd när man upptäcker den styrka medvilken moderata samlingspartiet försöker inpränta solidaritetstänkande hos densvenska arbetarklassen. Det är kanske inte så förvånande eller nyttatt moderata samlingspartiet bedriver en reaktionär klasspolitik. Det sommåhända är nytt är att dessa tankar kan framföras på ett så öppet,cyniskt sätt. 58 () replik: är riktigt rolig. Jagtrodde faktiskt att det var solidaritet att medlemmar inom arbetarrörelsen,inom kollektivet, ställer upp för varandra och hjälper varandra vid problem.Arbetslöshet är ett allvarligt problem. Det berör inte bara arbetarna, utanäven tjänstemännen och företagarna. Nog vore det en gärd av solidaritet om vi alla hjälptetill på detta sätt, om en större del av den avgift som går tillfackföreningarna användes just till arbetslöshetsförsäkringen. Det vore verkligsolidaritet. 59 (vpk) replik: Herr talman!Jag tycker inte alls att detta är skojigt. Jag tycker att det är ledsamt att enså reaktionär klasspolitik kan framföras i den svenska på ettså öppet sätt. Det är klart att det är bra med solidaritet. Det är baradet att moderata samlingspartiets syn på solidaritet inskränker sig tillarbetarklassens uppoffringar. Den sträcker sig inte tillArbetsgivareföreningens ansvar gentemot svenska folket. 60 () replik: Jag trodde faktiskt, ,att solidaritet är detsamma som att ställa upp för sina kamrater. Jag vet intevar kommer in i bilden. Här har vi i en situation som är besvärlig. Detmåste väl t. o. m. kommunisterna hålla med om. Att ständigt ställa krav påökade arbetsgivaravgifter och skattemedel är i realiteten att ställa krav påarbetare och tjänstemän, för det är i slutändan de som skall betala. Det vorebättre om vi hade en väl definierad arbetslöshetsförsäkring som täckte alla desituationer som i detta sammanhang behöver täckas, så att vi undviker attmänniskor hamnar i sociala svårigheter. Det är det som jag kallar försolidaritet. Villkoren för arbetslöshetsersättningar m. m. 61ERIK (): Alla är ense om att arbetslösheten i landetligger på en hög nivå. Det är regeringens uppfattning att arbetslösheten skallbekämpas med offensiva åtgärder i form av en näringslivsinriktadsysselsättningspolitik och ett kraftfullt investeringsprogram i kombination medsysselsättningsskapan-de åtgärder inom arbetsmarknadspolitikens ram. Det haremellertid inte kunnat undyikas att det , liksom under de Villkoren för arbetslöshetsersättningar m. m. borgerligaregeringsåren, har uppstått ett väsentligt ökat behov av att ge kontantaersättningar till de arbetslösa. Därmed har också intresset för dessaersättningar kommit mer i förgrunden . Detta avspeglas i att detunder den allmänna motionstiden i början av detta år väcktes många motioner omersättningar vid arbetslöshet. En del av dessa motioner med nära samband med budgeteneller som berörde problemen med den s. k. utförsäkringen behandlades avriksdagen . De återstående elva motionerna, som gällerersättningsvillkoren och andra mer allmänna frågor, har efter remissbehandlingtagits upp i utskottets föreliggande betänkande nr 7. Remissinstanserna är AMS, , de fackliga huvudorganisationerna samt Arbetsgivareföreningen.De har gett värdefull belysning av de olika frågor som har aktualiserats imotionerna. Utskottet har därför fogat yttrandena i oavkortat skick som bilaga tillbetänkandet. Ärendebehandlingen i utskottet har lett tillatt utskottets skrivning i praktiken är delad i två huvudavsnitt. Det beror påatt företrädare i utskottet har tagit en motion från en moderatensammotionär, , till utgångspunkt för att föreslå att det skallgöras en, vad man kallar, "sammanhållen översyn" aversättningssystemet vid arbetslöshet. I denna översyn är det meningen att manskall ta upp t. ex. frågan om de informella ersättningssystem som börjat utvecklasför de s. k. äldreavgångarna vid personalinskränkningar. Ett annat ämne föröversynen skulle vara ersättningarna vid arbetslöshet för företagare. Dessa båda ämnen - äldreavgångar och företagaresersättningsrätt vid arbetslöshet - har tagits upp i fem motioner av ledamöterfrån moderata samlingspartiet och från . Utskottet har, av skälsom utvecklats i betänkandet, inte velat stödja dessa motioner. iutskottet gör det inte heller utan hänvisar till den föreslagna översynen. således är enigt om att dessa motioner bör lämnas utan någon åtgärdfrån sida finner jag inte anledning att kommentera dem, utan jaghänvisar till utskottets betänkande. Om det nu är så att man vill ha en översyn av systemet förarbetslöshetsersättningar kan det däremot i första hand invändas att det genomALF-utredningen, som avslutade sitt arbete , redan finnsett färdigt och remissbehandlat förslag. gör inte anspråk på skall göra ett lika stort utredningsarbete. Kärnan i deras krav på enöversyn synes vara kostnadsfördelningsfrågan. Denna bör, enligt ,ses över "på nytt och förutsättningslöst". Otvivelaktigt villmoderaterna återuppliva debatten . det året genomförde dendåvarande borgerliga majoriteten i en sänkning av statsbidragen tillarbetslöshetskassorna som - det var meningen - dessa skulle kompensera genomett ökat avgiftsuttag från medlemmarna. Detta väckte häffiga protester från arbetslöshetskassornaoch den fackliga rörelsen. Vi socialdemokrater gjorde det till ett vallöfte attåterställa statsbidragen till den tidigare ordningen och genomförde det ocksåefter För socialdemokraternas del är det mot den bakgrunden inte aktuelltatt på nytt ta upp den kostnadsfördelningsfråga som är inne på. Jag har redan nämnt problemet medäldreavgångarna. Utskottsmajoriteten noterar att regeringen har uppdragit åtdelegationen för arbetstidsfrågor att studera detta problem, och vidremissbehandlingen har LO och TCO var för sig upplyst om att de kommer attbedriva ett eget utredningsarbete. Det är därför inte nödvändigt att, sommoderaterna vill, ta upp just denna fråga i ett ytterligareutredningssammanhang. Man kan dock inte undgå att lägga märke till attmoderaterna gör gällande att systemet att låta äldre arbetstagare avgå i förtidillustrerar "bräckligheten i det lagstadgade anställningsskyddet, som jusärskilt har till syfte att värna om de äldre arbetarna". Det är ett i ochför sig riktigt konstaterande, men det kommer från ett litet överraskande håll.Förra veckan debatterade kammaren olika förslag om ändringar i lagen omanställningsskydd, däribland en kommittémotion från .