prot · G709133 · 1983-12-31 00:00:00 — Risken att en stor, ny kulturutredning, som mednödvändighet måste ta , endast bidrar till att försena nödvändigaåtgärder och insatser är faktiskt påtaglig i dagens ekonomiska situation. Jagtror snarare på arbetssättet att analysera delområden och försöka finnaförslag till förändringar mer konkret. Dessutom behövs en metodutveckling ochen utvärdering av gjorda insatser som mycket väl kan ske lokalt och regionaltoch gärna, vill jag understryka, grundad på folkrörelseideal, såsom . När det gäller inriktningen på ett folkrörelsearbete ochfolkbildningsarbete inom kulturutvecklingsarbetet känner vi frånsocialdemokraterna stark värdege-. Jag yrkar därför avslag på reservationerna 6 och 7 ochbifall till utskottets hemställan i denna del. När det gäller sammansättning och uppgifterhar vi diskuterat frågan tidigare i utskottet. Vi har där bemöttde framförda synpunkterna. vill kraftigt skära ner anslagen inom kulturområdet.Man vill också förändra sammansättning så, att man får en klarparlamentarisk sammansättning av styrelsen. Jag tolkar detta förslag frånmoderaterna som så att man, för att kunna påvisa en hård politisk styrning,alltså vill starta med att åstadkomma en sådan. Varför skall just kulturområdet sakna resurser som andraområden anser självklara? Lika väl sorn på andra samhällsområden är det viktigtatt det på kulturområdet finns en central myndighet. En sådan behövs för attregeringen skall kunna avlastas ärenden av verkställighetsnatur, för attstatens åtgärder skall kunna samordnas, för att planer för statliga insatserskall kunna förverkligas och inte minst för att man skall kunna utvärdera måloch göra de utredningar som syftar till att kartlägga behovet av reformer ochsom kan utgöra underlag för beslut om nya samhälleliga insatser. Jag finneringen anledning att tillmötesgå på denna punkt. Vi har diskuteratdetta så tidigare i kammaren, och det tycks vara ett envistfasthållande vid en förutfattad mening. Jag yrkar slutligen bifall till reservationerna 3 samt 18och 19 och avslag på utskottets hemställan i dessa delar men i övrigt bifalltill utskottets hemställan. Kulturverksamhet m. m. 39LARS () replik: Jag tror inte att riktigtförstått vilken stor inverkan det svenska skattesystemet har på människorsmöjlighet att köpa exempelvis ett konstverk eller någonting annat som harproducerats av en annan person. Skattesystemet slår ju inte bara mot den somstår för arbetet utan även mot den som köper arbetet. Detta betyder att den härenkla omsättningen av en tjänst människor emellan, att någon förvärvar vad enannan person har producerat, drabbas av en mycket hård statlig beskattning som,om man räknar på den marginalskatt som köparen exempelvis har, mycket väl kanvara eller mer. Detta är förvisso till stor nackdel för de människor somär skapande med sin egen arbetsinsats inom konstområdet, konsthantverksområdetoch på många andra sektorer. talade i svepande termer om debesparingar vi föreslår. Det vore bättre om man från socialdemokratisk sidadiskuterade de konkreta förslag som vi framlägger. Av det jag tog upp gälldedet exempelvis 1 milj. kr. i extra pengar som statsrådet skall ha tillförfogande för att stoppa in när det passar . Vi moderater gör enmycket hård budgetprövning över samtliga sektorer i statens verksamhet ochmenar därför att man även på kulturområdet måste undersöka om vissa ting ärumbärliga. Och den där miljonen tycker vi är umbärlig. Sponsorstödet talade en hel del om. Vadär det man från socialdemokratisk sida fruktar i detta att företagen går in ochgör en extra satsning för att det skall kunna åstadkommas ett arrangemang elleranordnas en extra utställning eller för att ett museum skall kunna köpa ettintressant objekt? Vari ligger faran? Är det så att det gäller den konstnärligaintegriteten? Ja, men nog är väl kulturskaparna mogna att tacka nej'om de menaratt ett erbjudande skadar deras integritet. Nej, såvitt jag kan se irriterasman från socialdemokratisk sida i stället av att den politiska Kulturverksamhet m. m. möjligheten att styra medlen inom kultursektorn påverkasav en sponsorverksamhet. Ur kulturens synvinkel är det bättre att det finnsmånga oberoende källor för verksamheten. Vad slutligen gäller är det ju på det sättet -för att ta ett helt hypotetiskt fall - att en person kan vara både författareoch socialdemokrat och sitta i förtroendeställning och tvingas göraställningstaganden av en rad olika slag. Det är ytterst sällan egenskapen avförfattare, utan snarare egenskapen av socialdemokrat som styrställningstagandet. Då är det bättre att det klart sägs ut att personen sitterpå sin post därför att han nominerats som socialdemokrat. 40 () replik: Utskottets vice ordförande stor förståelse för de synpunkter jag framförde i mitt anförande omkulturpolitiken framöver. Jag vill gärna notera detta. Jag vill också säga attdet självfallet är viktigt att man gör bedömningar på de olika delområdena, menlika viktigt är det att man får en sammanställning och en total bedömning överinriktningen i sin helhet. Detta är precis vad vi föreslår i vårtmotionsyrkande och följer upp i reservationen. Det är ändå så mycket som harskett, och en ny fid är inne, då många sådana här värderingar, även om de ärriktiga i grunden, bör förfinas och följas upp. Jag vidhåller således, med detunderlag som i olika sammanhang har kommit fram och kommer fram, det självklarai att man får en parlamentarisk utredning. Jag vill gärna också säga att t. ex.folkbiblioteksutredningen är intressant iir många synpunkter. Jag kan för gärna betyga att det är skönt att man i den utredningen har återvänt tillmånga grundläggande tankar, bl. a. i fråga om gemenskap i de små biblioteken.Det är viktigt att sfimulera kunskap om, närhet fill och intresse för bokenockså på det sättet. När det gäller sponsorverksamheten kanske jag skulleöverlåta diskussionen till statsrådet och utskottets viceordförande. Statsrådet har ju uttryckt sig ganska positivt tillinslag av sponsorverksamhet i olika projekt som kan vara av värde när nyapengar kommer in. Vad vi gör i vårt förslag är att följa upp detta. Vi hävdar,Uksom statsrådet , mycket bestämt den meningen att det är en självklarförutsättning att de kulturpolitiska målen städse beaktas och effekterna påkulturlivet noga uppmärksammas om sådana insatser kommer till stånd. Jag vill,herr talman, gärna understryka detta. När vi i ett särskilt yttrandevärnar om de små kulturinstitutionerna gäller det generellt. Självfallet kaninte en 2-procentig årlig besparing fullföljas hur länge som helst utanskadeverkningar. 41JAN-ERIK () replik: noterade att folkpartiettotalt sett har ett stramare budgetalternativ än regeringen och att folkpartietprioriterar kultursektorn högre än regeringen. Jag varken kan eller villbestrida dessa iakttagelser. Närdet gäller sponsring har jag tidigare påpekat den kluvenhet som finns inomsvensk socialdemokrati - inte hos alla, men hos alltför många. Det ansesfullständigt självklart att man skall kunna ta emot företagsstöd till reguljärverksamhet på idrottsområdet, men det gäller inte för stöd, av fillfällig ellerpermanent natur, på kultursektorn. Jag tycker att socialdemokraterna här ärute och åker skridskor! Anf.42 (vpk) replik: sade att kommunisterna allfid harobegränsade resurser fill kulturen men att vi inte anger någrafinansieringsalternativ. Det är nu inte helt riktigt, . går till vår ekonomisk-politiska mofion, kan hon där noteraatt vi gör andra prioriteringar än regeringen. Därför får vi också mer pengaröver till kulturen. Vi vill alltså inte omfördela inom kulturområdet, för detfår redan nu alltför knappa resurser, utan omfördela från andra områden. Vitycker, för att ta ett klassiskt exempel, att resurserna till JAS-planet skullekunna finansiera en bättre barnkultur och en bättre regionalisering avkulturen. Därmedkommer jag in på vad själv tog upp, nämligen att det är ettoerhört skiftande kulturliv runt om i kommunerna. För att åter ge ett klassisktexempel kan jag nämna biblioteksområdet. visar attdet är en skillnad på över 1 mellan vad kommunerna anslår för bokinköp.Det är helt otillfredsställande. Därför har vi år krävt inte bara enbibliotekslag utan också en kulturlag, som skulle ge åtminstone en vissminimistandard. T. ex. skulle varje skolbarn kunna ha rätt att se minst tvåteaterföreställningar . Det skulle vara fullt möjligt att införa en sådankulturlag. Det är klart att det kostar - det är vi helt medvetna om - menkultur måste få kosta. Låtmig säga att det är litet beklämmande att se hur socialdemokraternanär de nu är i regeringsställning följer upp vad de krävde i opposifion. Underopposifionstiden hade socialdemokraterna betydligt mer pengar än . Under detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 43 () replik: Först vill jag säga till att jag faktiskt inte tror att vii ett replikskifte kommer att bli överens om skattesystemets för- ochnackdelar. Vi socialdemokrater ser det naturligtvis på det sättet att skattesystemetockså är en garanfi för samhällets satsningar inom hela kulturområdet, t. ex.på institutioner och, inte minst, när det gäller konstinköpsanslag. Vadjag menade var att just marginalskatteeffekterna drabbar höginkomsttagare, somhar ett konsumtionsmönster som medger en stor frihet i valet av vilkenkonsumtionsvara som de vill prioritera. Som det ser ut nu är jag inte heltsäker på att det gagnar kulturarbetarna om deras stöd dras 4 protokoll 1983/84:133-134 in och de därigenom blirännu mer beroende av vad de konsumenter som har pengar att handla för villprioritera. Det kan i stället totalt rycka undan kulturarbetarnas möjUghet attexistera. Jagtog inte upp frågan om att ställa till regeringens disposion,eftersom jag tycker att jag inte kan gå in i alla små detaljer. Men det är välhelt klart att det är ytterligt angeläget att regeringen har ett handlingsutrymmeför att kunna göra snabba insatser, när det händer saker. Om t. ex. enljusanläggning skulle kapsejsa på eller om en institutionskulle få en dramatisk hyreshöjning, är det önskvärt att snabbt kunnaåstadkomma medel. Detta är vikfigt inte minst när det gäller att stödja nyaidéer och projekt, som ibland får vänta alltför på grund avhandläggningsordningar. Där tror jag att både regeringen och anseratt det är angeläget att gå in med snabba pengar. Sponsorstödetutvecklade jag ingående i mitt anförande. Jag anser att det finns många formerav företagsstöd. Det har vi också skrivit i reservationen, där vi ansluter osstill kulturministerns bedömning. På många områden är det säkert värdefullt ochinte alls konstigt utan tvärtom ganska vanligt förekommande att näringslivetsatsar pengar i olika kultursammanhang, t. ex. genom att abonneraföreställningar eller subvenfionera olika typer av engångssats-ningar. Detfinns ett ganska stort utrymme för sådana åtgärder. Det tycker vi är bara bra.Men skillnaden - och det som jag verkligen vill lyfta fram - är att alla de treborgerliga partierna säger att de t. o. m. kan tänka sig sponsorstöd när detgäller institutionernas basresurser. Men basresurserna är ju ändå grunden förinsfitutionernas oberoende. 44 ()replik; Det är säkert sant att vi inte klarar ut skattesystemets problem underdenna debattstund, men jag tycker ändå att det är viktigt att understryka attkulturpolitik inte bara är det som man sysslar med i kulturbudgeten. Ett dåligtskattesystem dels hämmar de möjligheter som en kulturskapare har att fungerasåsom den småföretagare han ofta är, dels gör det svårt för andra människor attförvärva konsthantverk, eftersom deras inkomster på marginalen beskattas såorimligt hårt. Beträffandemiljonen vill jag säga att det visst kan vara bra att det finns litet lösapengar för en tillfällig insats. Men jag trodde faktiskt att vi moderater hadefått en viss förståelse för vår uppfattning att de pengarna bör finnas hoskulturrådet och inte hos regeringen. är tanken att pengarna skall finnasbåde hos och hos regeringen. Det är den mest misslyckade modellenav alla. Denstora skillnaden mellan oss när det gäller sponsring är att att sponsring i princip är någonting fult. Det är fult att på det sättetskaffa pengar till kulturen, även om det finns små sektorer där det kanaccepteras. Vi moderater har den precis motsatta uppfattningen. Vi anser attdet är utmärkt att näringslivet stöder kulturen. Skulle det i något avseendeuppstå ett missförhållande, skall vi ha ett öga på detta. Men i princip ärsponsring något positivt. Ett otillbörligtinflytande är naturligtvis någonting som inte kan accepte- Men, Ing-MarieHansson, är inte riskerna för ett ofillbörligt inflytande minst lika stora ompolifiker hanterar pengarna som om näringslivets folk gör det? Anf.45 () replik: Först och främst vill jag tillägga fill vad jag har sagt tidigare attkulturskattekommittén nu har framlagt ett betänkande, som förmodligen kommeratt innebära betydande lättnader för kulturarbetarna från skattesynpunkt. Detär kanske värt att nämna. TillKarl vill jag, eftersom jag inte hann med det i min tidigare replik, sägaatt jag tror att det finns väldigt många andra sätt att utveckla och utvärderakulturpolitiken på än stora sammanhållna utredningar över hela kultursektorn.Som ett exempel på detta vill jag peka på , som handlar om attinom få i gång en lässtimulerande verksamhet. har bedrivitdetta projekt , och det har givit mycket goda resultat. Jag troratt man kan lära sig mycket av den arbetsmodell som har använts i den här typenav projekt. JagviU sedan säga till att vi inte är rädda för företagsstöd ialla former, men vi menar, precis som kulturministern har sagt i propositionen,att det faktiskt är viktigt att man inom kulturområdet garanterarinstitutionerna en basresurs, så att de inte skall behöva tiggapengar för sin basverksamhet. Jaglog igenkännande när nämnde JAS-planet. Vi har beslutat omJAS-planet i riksdag, och man kan inte ta pengar ifrån anslaget tilldet hur länge som helst. Jag tror att vi inom den totala ramen förkulturområdet måste se på vilket utrymme vi kan få för nya satsningar. Det ärganska billigt att genomföra reformer inom kulturen, och därför har vi ocksåfaktiskt fått ett gehör för kraven på ökade satsningar i årets budgetproposition.Vi anser det vara mycket tillfredsställande och viktigt att så har skett. Förstevice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet fåantecknat att hon inte ägde rätt till ytterligare replik. 46 LARS-INGVARSÖRENSON (s): har redan yrkat bifall till utskottets hemställanavseende betänkandet i dess helhet, utom i de avsnitt där vi genomreservationer under punkterna 3, 18 och 19 har redovisat avvikande meningar. Iårets budgetproposition har regeringen i bil. 10 under punkt F 5 föreslagit enuppräkning av visningsersättningen till bildkonstnärer från 20,3 till20,9 milj. kr. Det är den uppräkning som genomgående har gjorts av de flestaanslagen i kulturbudgeten, därest inte särskilda skäl funnits för att också i enpressad budget ytterligare räkna upp kulturstödet. Så har t. ex. skett förbildkonstnärernas del. Under punkt F 23 har stödet till inköp av konst förstatens byggnader generellt räknats upp med 10 milj. kr. Skälet till dennauppräkning hänger samman med att bildkonstnärerna i förhållande tiU andragrupper kulturarbetare under en rad år har kommit att släpa efter i Kulturverksamhet m. m. utvecklingen.Utskottets majoritet anser att den kan dela regeringens prioritering i dettaavseende. En uppräkning av anslaget till inköp av konst för utsmyckning avoffentliga lokaler ger arbete åt konstnärerna, och konst placerad i lokaler sombesöks av allmänheten stimulerar och väcker intresse för konst, vilket kan fåspridningseffekter i vidare mening. nöjer sig inte med detta utan väljer att imotion 495 yrka på en höjning av visningsersättningen med 3,5 milj. kr. Naturligtvis skulle också vi socialdemokrater vilja höjavisningsersättningen med ett större belopp än regeringen föreslagit, men vi harinte tillräckliga medel för att göra det . Vi avstyrker därförreservation 17, som avser punkt 6 i betänkandet, i vilken följerupp sitt förslag enligt motion 495. Som jag förut anmärkte har regeringen genomgående höjtanslagen under titeln . Detta har också gälltbiblioteksanslaget, som räknats upp från 40,368 till 42,525 milj. kr. Enuppräkning av detta anslag blir emellertid något mer komplicerad än när detgäller övriga anslag, eftersom flera bidragsformer ingår. Till att börja medutgår enligt nuvarande budget ett grundbelopp på per lån och perreferensexemplar när det gäller originalverk. För översatta verk utgårersättning med halva beloppen. Medlen går till författarfonden, som utbetalareller fördelar dem bland sina medlemmar, varvid man satt ett tak för verk medhöga utlåningssiffror. Dessutom utgår särskilda medel för talböcker ochtaltidningar - med sammantaget 1,697 milj. kr. Totalt blir detta i år40,368 milj. kr. vill regeringen höja beloppen i fråga om originalverk till38 öre vid hemlän och till vid lån av referensexemplar. För översattaverk skulle beloppen då bU resp. . Regeringen är beredd att tahänsyn till hur författarfonden och därmed författarna vill fördela erhållnamedel. Man förutsätter att överenskommelse kan träffas efter överläggningar medberörda upphovsmannaorganisationer. Skolornas referensböcker är svåra attskatta statistiskt, varför författarfondens styrelse föreslår en schablonberäkning.Kulturministern föreslår också en sådan beräknad schablonskattning och kommerfram till att ersättning kan utgå av totalbeståndet. Ersättningskulle då kunna utgå för 7,3 miljoner böcker. Totalt'skulle man då komma fram till enbiblioteksersättning om 40,777 milj. kr. samt till en talboks- ochtaltidningsersättning om 1,748 milj. kr. eller sammanlagt 42,525 milj. kr.,vilket regeringen också föreslår. vill i motion 495 utöver regeringens förslagytterligare höja grundbeloppet för orginalverk med , vilket skulle gesammantaget 45,74 milj. kr. och vpk kan med utgångspunkt i egna motionerinstämma i detta förslag. Med frångående av ett eget betydligt lägre yrkande imotion 1361 instämmer slutligen moderata samlingspartiet i detta yrkande,som , och vpk pirutar ett öre. Därigenomåstadkommer med en liten elegant opportunistisk piruett majoritet iutskottet för ett större anslag, dvs. 44,675 milj. kr. Vi socialdemokraterskulle också gärna önska att vi hade de pengarna, men vi har ju redanprioriterat bildkonstnärerna . Alltså får vi nu avstå och återkomma då virestaurerat den ekonomi fyra borgerliga regeringar i följd lyckats ödelägga. Viyrkar alltså avslag på utskottets hemställan i denna del och bifall tillreservation 18, som är fogad till p. 9 mom. 1. Underförutsättning av bifall till den reservationen yrkar vi också bifalltill reservation 19 till p. 9 mom. 2, vilket innebär godkännande av regeringensförslag i denna del om 42,525 milj. kr. i ersättning åt författarna m. fl. förutlåning av deras verk genom biblioteken. Slutligenyrkar vi också i denna del, fru talman, avslag på reservation nr 20, som ärknuten till vpk:s motion nr 1673.1 denna motion talar vpk varmt för principenatt upphovsmännen, i detta fall författarna, borde ha sina bidrag knutna tillett arbetskostnadsindex, vilket skulle värdesäkra bidragen. Också regeringenhar uttalat sig positivt i denna fråga. Så gör nu också utskottets majoritetmen hänvisar till att inte nu bör binda sig vid hur dennafråga skall lösas, eftersom den är föremål för upphovsrättsutredningensutrednings- och förslagsarbete. Som jag sagt har regeringen med närmare 10 milj. kr. höjtanslaget för inköp av konst till statliga byggnader. Därmed har tvåbeställningar effektuerats; dels har regeringen följt utskottets och riksdagensbeställning från förra årets budgetbehandling i denna del, dels har därmed ettlänge eftersträvat mål nåtts; jag tänker då på det s. k. enprocentsmålet. Medelsom motsvarar av byggnadskostnaderna för nya statliga byggnaderställs nu till förfogande för konstnärlig utsmyckning av dessa byggnader förnästa budgetår. Underdetta anslag finns också en post som upptar medel för konstförvärv tillsamUngslokaler och folkparker. Regeringen vill nu höja det anslaget med 100 000kr. till 3,05 milj. kr. Bidragsgrupperna är samlade under och Samlingslokalorganisationernas samarbetskommitté.Utskottets majoritet tycker att detta anslag gör stor nytta, då det möjliggöratt god konst kan ses av många människor genom att medlemsorganisationernaordnar offentliga utställningar av konst under samlingsnamnet "Konst åtalla" över hela landet. Man visar konst för många människor, vilket ärbra. Vi tycker att sådant kan stimulera allmänheten till ytterligare konstköp.Utskottet föreslår alltså bifall till budgetpropositionen i denna del. Detär då beklagligt att moderata samlingspartiet i sin motion 1361 för i årföreslår att detta anslag helt skall tas bort och att man i anslutning tilldenna motion har fogat en reservation med nr 35 under p. 21 mom. 2, i vilkenman yrkar att detta anslag inte skaU utgå. I stället, finner reservanterna detnaturligt att "de berörda organisationerna själva finansierar sinakonsfin-köp". Under förutsättning av bifall till detta yrkandeföljer moderatema upp denna reservation med ytterligare en, nämligen reservafion36, i vilken reservanterna föreslår att med 3,05 miljoner minska detav regeringen föreslagna reservationsanslaget. Jag tycker att det vilar en sorts generad ton av pliktskyldighet överde här yrkandena. Jag skaU inte ge mig in på några amplare kommentarer, men jagmåste av naturiiga skäl ändå yrka avslag på dessa reservationer. Anf.47 (); Jag skall nu motivera de reservafioner som i sittinlägg yrkat avslag på. Detkan med fog sägas att boken är vårt viktigaste kulturmedium. Därför är detväsentligt att ge den goda litteraturen en chans. För detta behövs det dels braböcker, dels läsintresserade människor. Utan läsintresserade människor tjänardet inte mycket till att lägga pengar på utgivningsstöd, lagerstöd,distributionsstöd och biblioteksstöd. Detta konstaterades i en artikel itidskriften . Isamma artikel framhölls betydelsen av en ordentlig satsning på skönlitteratursamt barn-.och ungdomslitteratur i skolans svenskämne. Det har sagts tidigare,och det förtjänar att upprepas, att skolan har ett stort ansvar därvidlag- attge eleverna goda läsvanor. Studier av litteratur bör ägnas ökad uppmärksamhet,och det gäller då att skolan lär ut förmågan att läsa böcker från början tillslut, inte bara korta avsnitt som kanske verkar lättast för stunden -författaren ges rättvisa först om man läser hela boken. k. biblioteksersättningen utgör ett viktigt stöd till våra författare.Sveriges författarfond disponerar de medel som kommer in via denna ersättning.Dels utbetalas en individuell författarpenning, dels betalar man ut engaranterad författarpenning tiU ca 190 upphovsmän. Dessutom finns det en , som bl. a. går tiU stipendier, pensioner och översättare. För innevarandeår utgår per hemlån för originalverk. Detta innebär en höjning med 1 örei förhållande . Samma höjning föreslås av regeringen förnästa budgetår, således . Dessutom föreslås motsvarandehöjningar för referensexemplar och översatta verk. Redanför fanns det en allmän uppfattning om att ettöreshöj-ningen varför låg. Den kompenserade på inget vis penningvärdeförsämringen ochförfattarnas eftersläpande löneläge. har en majoritet bestående av allapartier, utom socialdemokraterna, i kulturutskottet enats om att föreslå enhöjning av biblioteksersättningen med , alltså utöver regeringensförslag. Socialdemokraterna i utskottet följer sin regering och reserverar sigmot majoritetsförslaget. Jag yrkar bifall fill utskottets hemställan på denna punkt och avslagpå reservation 18. Vimoderater har redan tidigare ställt oss tveksamma till den kraftigasubvenfioneringen av Rikskonserters fonogramutgivning. Tveksamheten har snarareökat . Det finns privata skivbolag som till låga kostnaderproducerar fonogram med t. ex. symfonisk musik. I motion 1672 pekar StenSvensson på detta.