prot · G70921 · 1983-12-31 00:00:00 — för att AMS skall kunna behålla dentillfälliga personalförstärkningen till utgången av innevarande budgetår. Iregeringskansliet pågår nu arbetet med nästa års budget. Om arbetsförmedlingenkommer all förslärkas även nästa budgetår ber jag all få ge besked om ibudgetpropositionen. Vad gäller effektiviseringen av arbetsmarknadsutbildningenhar kommittén för arbetsmarknadsutbildning och förelagsutbildning, ellerenklare uttryckt KAFU, lämnat ett belänkande med förslag om arbetsmarknadsutbildningensframtida inriktning och organisation. Förslagen bereds f. n. i ,med sikte på budgetpropositionen och en särskild proposifion . I har länsarbetsnämnden tillsammans medarbetsmarknadens parter genomfört en utredning i vilken man föreslår attAMU-filialen i flyttas till , all filialen i flyttas tillSöderhamn och all AMU-filialen i utvidgas till ett AMU-center. F. n.pågår överläggningar mellan AMS och SÖ i denna fråga. Del ankommer på nämndamyndigheter att besluta om eventuella omlokaliseringar och ombildningar avarbetsmarknadsutbildningen. 42GUNNEL JONÄNG (c): Jag ber att få tacka arbetsmarknadsministernför svaret på min fråga. hör till de län som drabbats hårdast avarbetslösheten. Jag har i min fråga tagit upp endast en begränsad del avarbetslöshelsproblemati-ken, nämligen arbetsförmedlingarnas resurser ocharbetsmarknadsutbildningen. Del är naturligtvis viktigt all de arbetssökande kan få såsnabb hjälp som möjligt vid arbetsförmedlingarna. De personella resurserna harinte stigit i samma takt som arbetslösheten i länet, och det leder naturligtvistill en orimlig situation, både för de arbetssökande och för de anställda vidförmedlingarna. Del är önskvärt med en omprioritering av medel ut tillarbetsförmedlingarna. En utredning har gjorts speciellt omarbetsmarknadsutbildningen i , vilket arbetsmarknadsministernnoterade. I utredningen påpekas viklen av en flexibel utbildning beträffandebåde innehåll och form. Man säger i utredningen alt det ur kostnadssynpunkt ärnödvändigt med flera köp av utbildningsplatser och bättre samordning med andrautbildningsansvariga. Utredningen framhåller också vikten av att man skallkunna utbyta kurser mellan ohka orter,eftersom del inte finns avsättning för en och samma utbildning år påsamma plats. Utbildningsvägarna måste snabbi kunna ändras. Delbehövs också en träindustrien utbildning i Bollnäs-Ovanåkers- ochLjusdalsområdena, eftersom av arbetstillfällena finns inom trävaruindustrini och i . Detbehövs en ledningsfunktion som ansvarar för utvecklingen av en flexibel ochutåtriktad arbetsmarknadsutbildning i . Hälsinglandär en geografiskt och arbetsmarknadsmässigl sammanhållen enhet. Ett AMU-centerbehövs alltså, och är en ändamålsenlig plats för ett sådant center.Alla andra Norrlandslän har flera centra, det är bara som harett som ligger i i . Det är naturligtvis inte främst därförvi vill ha ett center också i , ulan därför att del behövs. Iutredningen räknar man inte med att bygga upp någon större administrafion,ulan det är framför allt ledningen av arbetsmarknadsutbildningen i Hälsinglanddel gäller. För all länet skall få resurser i förhållande till behoven behövsökade resurser. Vi får i länet mindre ekonomisk hjälp än riksgenomsnittet.Andelen av utbildningsresurserna utgör , medan länets andel av den totalaarbetslösheten låg kring . Är arbetsmarknadsministern bereddall ställa upp på en effektivisering i enlighet med vad jag nu har anfört? Omvissa åtgärder mot arbetslösheten i Jag vill komplettera mitt svar genom alt kortfattat redovisa två beslutsom regeringen har fattat och som kan vara av intresse i dettasammanhang. Jagnämnde fidigare all KAFU-ulredningen har kommit med förslag somremissbehandlas. Den utredningen föreslår bl. a. all del dubbla huvudmannaskapför arbetsmarknadsutbildningen som AMS och SÖ delar skall AMS ensamt ha ansvarför. Del har tillstyrkts av flertalet remissinstanser. har man sagtalt även om AMS som myndighet ensam får bli ansvarig, tillmötesgår det intealla krav på flexibilitet, behov av köp och samverkan med andrautbildningsanordnare - dvs. ungefär den flexibilitet som . Regeringenhar därför gett AMS i uppdrag att tillsammans med andra berördamyndigheter gå vidare i ett utredningsarbete för att se om det finns andraalternativ än just del som KAFU föreslog och som kan tillgodose det här bättre. Detandra beslutet som regeringen har fattat är att vi har fördelatytterligare pengar inom ramen för den s. k. induslrikampanjen, vilken riksdagenbeviljade medel fill . Huvuddelen av pengarna till industrikampanjenskall fördelas ut till verksamhet lokalt i länet - detta har regeringen kommitöverens med parterna om. Dagens beslut innebär att tilldelalsytterligare 1,5 milj. kr. för aktiviteter som rör industri. Om arbetsmarknadsservicen till intagna på kriminalvårdsanstalter län fåralltså totalt 2,2 milj. kr. för verksamhet som skall stimulera intresset förindustri och fidigareläggning av industrianställningar. 44 (): Jag tackar för den härkompletteringen, som var positiv också för mitt län. Jag skulle önska all lar del av denutredning som har gjorts i . Den är progressiv och bra och kansäkert vara till nytta för arbetsmarknadsministern framöver när det gällerarbetet med budgetpropositionen och de frågor som berör justarbetsmarknadsutbildningen. Arbetsmarknadsministern har i sitt svar - när det gällerförändringar i länet och AMU-center i - sagt att det ankommer på AMSoch SÖ alt besluta om eventuella omlokaliseringar. Det är naturligtvis riktigt,men genomförandet är ändå beroende av i vilken utsträckning länet tilldelasresurser. Jag vill än en gång framhålla att det måste vara etträttvisekrav att länet får resurser i förhållande till sina behov. Gävleborgslän hör till Norrlandslänen och bör ha hög prioritet när det gällerarbetsmarknadsutbildningen. Överläggningen var härmed avslutad. 14 §Svar på fråga 1983/84:67 om arbetsmarknadsservicen till intagna påkriminalvårdsanstalter har frågat mig dels vad orsakenär till att de intagna på kriminalvårdsanstaller inte längre ges önskad servicefrån arbetsförmedlingen, dels om regeringen är beredd alt vidta åtgärder förall de intagna åter skall ges erforderlig arbetsmarknadsservice för attunderlätta deras återanpassning. () har utfärdat föreskrifter omhur arbetsförmedlingen skall lämna erforderlig service åt dem som är intagnapå kriminalvårdsanstaller. Dessa föreskrifter gäller sedan flera år tillbakaoch har inte ändrats. I de rikflinjer som styr platsförmedlingens organisationoch arbetssätt finns ett avsnitt om arbetsförmedlingens externa kontakter.Detta avsnitt har på sina håll felaktigt tolkats som att kontakterna medkriminalvårdsanstalterna skall skäras ned. Detta har inte varit avsikten. F. n. pågår inom AMS en översyn av de föreskrifter som jagnyss nämnde i syfte att anpassa dem till den förändring av arbetsförmedlingensorganisation som har skett . Denna översyn bedrivs isamråd med . De nya föreskrifterna väntas bli klara ibörjan av . Enligt vad jag har erfarit kommer det i de nyaföreskrifterna att betonas att förmedlingsservice även fortsättningsvis skalllämnas ål de intagna inne på anstalterna. Under detta anförande överlog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. 46 (): Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaretpå min fråga; I den stora arbelslöshetskö vi har är de som friges frånvåra kriminalvårdsanstaller en ringa del. Det kan därför kanske synas vara enliten fråga som jag här har aktualiserat, nämligen hur vi skall hjälpa dem somavtjänat sina straff att få ett arbete. Det finns så många andra som är utanjobb. Även om arbetslösheten är förödande för alla människor,drabbas vissa grupper särskilt hårt. Dit hör utan tvivel de som varit intagnavid kriminal-vårdsanslalt. I arbetslöshetens spår följer tilltagande tendensertill utstötning av tidigare straffade människor. Vi vet all om.de intagna är utan ordnat arbete vid frigivningen är riskenstor för återfall i brottslig verksamhet. Därför måste vi på alla sättunderlätta för de intagna alt få arbete ordnat före frigivningen. Det ärviktigt för de intagna men också för samhället. Kriminaliteten orsakar storakostnader. Del är därför viktigt alt satsa på åtgärder som återför de intagnatill samhällsgemenskapen och därigenom förhindra att nya brott begås. Arbetsförmedlingarnas insatser är av stor betydelsehärvidlag. Före frigivningen måste arbetsförmedlingarna i samverkan med deintagna planera för ett framlida jobb. Del är nödvändigt för att ha möjlighetatt lyckas. Därför var uppgifter i massmedia om en försämrad service frånarbetsförmedlingarnas sida illavarslande, särskilt då påståendet att dearbetssökande måste stå till arbetsförmedlingens förfogande innan någon hjälpkan ges-dvs. att man inte kan söka jobb innan man lämnat anstalten. Av svaret framgår det att det tyvärr förekommit enfelaktig tolkning av de föreskrifter som utgått från AMS. Jag beklagar mycketatt det blivit på det sättet. Det framgår också att man här försöker att få en ändringtill stånd och att det kommer alt utarbetas nya föreskrifter. En fråga tillstatsrådet är då: Får jag tolka statsrådet på det sättet att hon för sin delanser att de intagna kan få vara inskrivna vid arbetsförmedlingen förefrigivningen? Om arbetsmarknadsservicen till intagna på kriminalvårdsanstalter Jag skulle vilja redovisa vad som står i AMS föreskrifter. Vi har s.k. riksanstalter och s. k. lokalanstalter för intagna. När det gäller riksanstalterna - där finns huvudsakligenintagna med strafftider som överstiger ett år- skall det finnas enarbetsförmedlingstjäns-leman som fungerar som kontaktman, medan de intagna ärpå anstalten. De intagna på lokalanstalter - där finns främst intagnamed kortare straff och intagna som väntar på frigivning - skall i störstamöjliga utsträckning själva söka upp arbetsförmedlingen under permission ellerfrigång. Kontaktman kan utses också på lokalanstalt om särskilda förhållandenmotiverar det. Kontaktmannen skall vid behov besöka de intagna påanstalten, vara med vid planeringssammanträden och behandlingskollegier, svaraför att förbere- dande och platsförmedlande åtgärder blir vidtagna för demsom inte själva kan gå till arbetsförmedlingen. Kontaktmannen skall medverkavid planering av de intagnas sysselsättning i arbetsdriften, medverka tillstudier och utbildning inom eller utom anstalten, medverka till arbetsprövningoch -träning. Det är alltså en lång rad av aktiviteter som skall förekommaunder den lid man är inlagen, alltså innan man blir frigiven. Del har tyvärr blivit misstolkningar av en delskrivningar. AMS har dels skrivit till, dels haft direkta överläggningar med delänsarbetsnämnder som har gjort dessa misstolkningar. Jag förutsätter att efterdetta skall man över hela landet vara medveten om de bestämmelser som gäller. 48 (): Jag lackar för del kompletterande svaret. Jag tycker att det är bra att den här frågan haraktualiserats, så all man nu kommer all rätta till de missförstånd som ulantvivel har funnits. Del är väl bara all beklaga att del tagit så lång fid innandelta skett. Överläggningen var härmed avslutad. 15§ Svar på fråga 1983/84:80 om AMU-elevernas situation 49Arbetsmarknadsminister : Herr talman! frågat mig vad regeringen kommer all göra för att förbättra AMU-elevernassituafion såväl ekonomiskt som utbildningsmässigt. När detgäller utbildningsbidragets storlek har i sinanslagsframställning begärt all dagpenningen skall höjas för den gruppAMU-elever som har /dag. Jag är f. n. inte beredd att la ställningtill frågan. Vad gäller förkortad utbildningstid och lärarlösalektioner vill jag påminna om alt dessa åtgärder har sin grund i all riksdagensåväl 1982 som 1983 har . beslutat om en besparing inom AMU-verksamhelen med 50milj. För all bättre kunna utnyttja AMU-centrens resurser harett syslem med undervisning i skift införts inom vissa utbildningsområden.Detta medför att undervisningstiden per dag har minskat med en till två limmar.För de deltagare som vid kurstidens slut inte har uppnått utbildningsmåletskall kurstiden förlängas. Några heltlärarlösa lektioner finns inte i AMU. Däremot har temporärtunder delta budgetår infört viss självstudielid i avvaktan på att andra besparingsåtgärderskall kunna genomföras. Självsludiefiden varierar från en pervecka. Efter vad jag har erfarit har ålagt cenlren altutnyttja en särskilt beräknad stödresurs för dessa rimmar. Det finns såledesviss tillgång till lärare även under självsludiefiden. Jag vill slufligenerinra om att arbetsmarknadsutbildningen varit föremål för enutredning av kommittén för arbetsmarknadsutbildning och förelagsul-bildning(KAFU). Remisstiden har gått ut, och del pågår nu inomregeringskansliet beredning av kommitténs och remissinstansernas synpunkter. 50 (vpk): Jag får lacka arbetsmarknadsministern försvaret, även om del var högst otillfredsställande. Frågan gäller alltså AMU-elevernas ekonomiska ochutbildningsmässiga situation. lever mer än hälften av AMU-eleverna på 165kr./dag. Bidraget utgår , och del har inte höjts sedan 1979.Samtidigt har malkoslnaderna stigit ochbusslransporl-koslnaderna . Självfallet medför det lågautbildningsbidraget stora och ibland oöverstigliga problem för mångakursdeltagare, som ofta försöker klara sin ekonomi med extraknäck på kvällaroch , vilket bl. a. leder till försämrade studieresultat ochkorllidsfrånvaro. Det är också självklart alt det inte går all bedriva enmeningsfull utbildning när ett så stort antal elever lever långt underexistensminimum. En fortsatt vägran att höja utbildningsbidraget leder kraftig försämring av arbetsmarknadsutbildningen, något som får myckelnegativa konsekvenser i en lid då arbetslösheten i övrigt breder ut sig ocharbetsmarknadssituationen i del närmaste är katastrofal. Vad som däremot inte är lika självklart är svaret påfrågan om hur man tror att dessa människor skall kunna klara sig på /dageller . Del är nödvändigt och moraliskt förpliktandeatt arbetsmarknadsministern ger svar på den frågan. Samfidigt som arbetslösheten ökar och kravenpå yrkesutbildning skärps tvingas arbetsmarknadsutbildningen fill kraftiga ochdrastiska nedskärningar av sin verksamhet. Anledningen är att regeringen viaskolöverstyrelsen kräver att arbetsmarknadsutbildningen sparar 150 milj. kr.Resultatet av denna besparing har bl. a. blivit att antalet lärarleddalektioner har skurils ned från . De flesta AMU-kurser ersättsmed s. k. självstudier. Neddragningen av antalet lärartimmar genomförs i två etapper.Nästa år kommer ytterligare ett antal lärarledda lektioner alt ersättas medsjälvstudier. Självfallet kommer dessa besparingar alt innebära försämradestudieresultat. Den nedskärning av arbetsmarknadsutbildningen som delärarlösa lekfio-nerna innebär är ett av de mest flagranta löftesbrott somsocialdemokratin har presterat. 51Arbetsmarknadsminister : Herr talman! Låt mig först protesteramot det som säger om nedskärning avarbetsmarknadsulbildningsverksamheten. Det är precis tvärtom. I detsysselsättningspaket som regeringen lade fram och som fattadebeslut om, bl.a. med vpk:s stöd, tillfördes arbetsmarknadsutbildningen 100milj. F.n. ligger på bord för Om A M U-elevernas situation behandling ytterligare förslag om utökning avarbetsmarknadsutbildningen upp till 132 000 elever. Det kommer alt kostaytterligare . När det gäller den besparing som tidigare redanhar beslutat /83 och 1983/84 om 50 milj. kr. vill jag säga altskolöverstyrelsen nu räknar med all de nuvarande åtgärderna, förkortadutbildningstid och lärarlösa lektioner, kan begränsas till innevarandebudgetår. F.n. pågår inom i samråd med parterna påarbetsmarknaden ett omfattande arbete med omarbetning av läroplaner, så att nyasådana kan träda i kraft . Jag vill också säga att jag tycker att det är viktigt attlärarna och deras fackliga organisationer ställer upp på de förutsättningar somgäller , all de förbereder arbetsuppgifter och medverkar som stödresursunder själva sludiefiden, för alt på så sätt stödja deltagarna. Jag är medveten om all . är en mycket litensumma, om man skall leva enbart på den. Frågan om en eventuell höjning till detbelopp som har begärt är jag inte beredd att taställning till , vilket inte är särskilt underligt. Budgetarbetet pågår,och svaret på den frågan kommer alltså i samband med att det arbetet redovisas. som jag vet att det här är litet pengar vill jagsäga att det finns vuxna studerande vilkas ekonomiska situation är betydligtsämre än AMU-elevernas. De som har vuxenstudiestöd får . i handen, men deskall betala tillbaka en hel del av de pengarna. 52ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk): Arbetsmarknadsministern säger att hon inte ärberedd att ta ställning till frågan om utbildningsbidraget. Frågan gäller inteom det finns andra grupper i samhället som har det ännu sämre. Den gäller inteom man över huvud taget kan existera på det belopp som eleverna får. Frågan ärhur de skall kunna göra del. Jag tycker alt arbetsmarknadsministern har ett moralisktansvar för att tala om hur människor skall kunna existera på . om dagen.Vad skall de göra för att finnas till över huvud taget? Del är det första. Detandraäratlnärmanskär ner med50milj.kr. och man genomför lärarlösa lekfioner, även om det kallas försjälvsludietim-mar, innebär del en kraftig försämring avarbetsmarknadsutbildningen. Detta i sig är ett löftesbrott som är flagrant. Jag har här ett brev till en grupp AMU-elever, daterat den12 , där det står: "Vi socialdemokrater i riksdagensarbetsmarknadsutskott delar helt er uppfattning att arbetsmarknadsutbildningeninte får skäras ned. Vi har både i utskottet och i själva riksdagsbehandlingenförsökt att få med oss de borgerliga ledamöterna på att kräva av regeringen enupprustning i stället för den nedskärning som pågår på många ställen runt om ilandet. Tyvärr så fick vi i inte något gehör för våra förslag. Vikommer självfallet att fortsätta att kräva alt arbetsmarknadsutbildningenrustas upp. Och vi hoppas alt ni somfidigare också gör er röst hörd i de här frågorna." Brevetär undertecknat: "Med vänlig hälsning från den socialdemokratiska gruppeni arbetsmarknadsutskottet, ." Nuhar AMU-eleverna fortsatt att göra sina röster hörda, men är juarbetsmarknadsministern , och situationen försämras ytterligareför arbetsmarknadsutbildningen. Anf.53 Arbetsmarknadsminister : Herr talman! Vi har faktiskt inteförsämrat arbetsmarknadsutbildningen. Som jag redogjorde för är det enutbyggnad som har genomförts sedan socialdemokraterna kom till regeringsmakten.Jag tycker att den är självklar. I det besvärliga läge vi har påarbetsmarknaden är utbildning ett av våra allra bästa hjälpmedel. På riksdagensbord ligger för behandling ytterligare ett förslag om förstärkning avarbetsmarknadsutbildningen. Anf.54 (vpk): Att kalla en nedskärning av arbetsmarknadsutbildningen med 100 milj.kr. för utbyggnad och förstärkning är en logik som jag inte trornågon människa kan ställa sig bakom. Överläggningenvar härmed avslutad. 16 § Svar på fråga1983/84:85 om översynen av ledighetslagarna har frågat mig hur regeringen bedriver arbetet med enöversyn av ledighetslagarna. 1980tog den dåvarande trepartiregeringen initiativ till en översyn avledighelslagarna. Översynsarbetet kritiserades från socialdemokratiskt håll bl.a. för alt arbetet bedrevs ulan ordentligt samråd med arbetsmarknadens parter.Arbetet ledde fram till dels riksrevisionsverkels rapport. Frånvaron i arbetet- omfattning, utveckling och kostnader, dels rapporten ökat flexliv frånStudieförbundet och Samhälle, dels en inom arbetsmarknadsdepartementetutarbetad promemoria med en lagteknisk granskning av ledighetslagarna. Dettamaterial har remissbehandlats. Utredningsförslagmed anknytning till två av ledighetslagarna handläggs f. n. inomregeringskansliet. Det ena gäller svenskundervisningen för invandrare och dens. Det andra gäller ändringar iföräldraförsäkringen och föräldraledighetslagen. avslutat sitt arbete genom att tillsocialministern överlämna ett förslag till lag om rätt till ledighet för attvårda en sjuk anhörig. Ifilläggsdirektiven till Delfa, delegafionen för arbelsfidsfrågor, har jagunderstrukit att Delfas huvuduppgift bör vara att stimulera till debatt omarbetstidens roll i vad gäller sysselsättning, samhälls- och arbetsmiljö, jämställdhet,fördelningsfrågor m. m. och att delegationen bör vara ett forum 9 protokoll 1983/84:20-21 Om översynen av ledighetslagarna där allaaspekter på arbelsfidsfrågor kan aktualiseras. Jag har särskilt bett Delfa attstudera andra arbetstidsförkortningar än sådana som tar sikte på en kortarearbetsdag, t. ex. att varje person under sin livsarbelslid skulle kunna fådisponera för sådant som studier, semester eller tidigarepension. När del gäller beredningen i övrigt av frågor medanknytning till ledighels-lagsfiflningen sker denna iarbetsmarknadsdepartementet under medverkan av den beredningsgrupp söm har tilluppgift att förbereda del fortsatta reformarbetet på arbetsrättens område. Detkan i samband därmed finnas anledning att la upp frågor inomledighelslagsliftningen av mer teknisk natur. Jag vill dock framhålla allavsikten inte är att rubba den grundläggande rätt till ledighet för skildaändamål som finns. Jag anser dessutom, vilket jag tillsammans medcivilministern uttalat i sysselsättningspropositionen 1983/84:26, all statensom arbetsgivare bör pröva ansökningar om deltid i positiv anda. Men självfalletmåste den anställdes intressen vägas mot kraven på att verksamheten bedrivseffektivt. Vidare uttalas i proposifionen att del hos myndigheterna bör finnasen generös attityd till fidsbegränsad tjänstledighet, när den anställde villpröva nya arbetsuppgifter, t. ex. utanför den statliga sektorn. 56ERIK HOVHAMMAR (m): Jag ber först att få tackaarbetsmarknadsministern för svaret på den fråga som jag har ställt. Del var, som också har nämnts här, underIreparliregeringens lid som man fillsatle en arbetsgrupp inomarbelsmarknadsdeparlemenlel för att se över den allt rikligare avledighelsformer för arbetstagare. I studien ökat flexliv, som f. ö.utfördes av SNS på uppdrag av , förordades vissaåtgärder mot bakgrund av de resultat studien givit. Där framhölls bl. a. allregelsystemet behöver förenklas och de små förelagens situation särskiltuppmärksammas. Totalt sett är den ledighet del gäller inte så omfattande.Det är t. ex. beträffande småföretagen fråga om av den totala ledigheten.Men -och del är kanske del viktigaste i detta sammanhang - vissa företagdrabbas extremt hårt. Hifintills har ledighelsreglerna vållat de störstabekymren just i småförelagen. I ett litet förelag blir ofta varje anställd ennyckelperson. Arbetet organiseras i ett mindre förelag ganska informellt, medhänsyn till vars och ens särskilda kompetens och kunskap. Vid exempelvisstudie- och föräldraledighet kan allvarliga problem uppslå, beroende bl. a. påsvårigheterna att rekrytera kvahficerad arbetskraft . Jag nämner inte detta därför att jag i princip skulle varaemot studie- och föräldraledigheler, men jag vill markera de svårigheter somuppslår i särskilt de smärre förelagen. Förelagen har i sådana lägen all väljamellan alt fillsvidareanslälla någon och sträva efter att öka sin marknadsandeleller all anpassa verksamhetens volym till den tillgängligaproduktionskapaciteten under ledigheten, dvs. i prakfiken att dra nedproduktionen. Några exempel på åtgärder somskulle kunna underlätta småföretagarnas bekymmer med ledighelslagsliftningenvid vikariat vore alt öka varselfider-na. Den som är föräldraledig ellersludieledig har rätt all avbryta ledigheten och återgå i arbete. Denföräldraledige har rätt all återgå till arbetet efter anmälan och denstudieledige , om ledigheten varat mindre än , annarsefter en månad. Anser verkligen arbetsmarknadsministern dessa tidsfristertillräckliga för ett mindre företag? Om översynen av ledighetslagarna 57Arbetsmarknadsminister : Herr talman! På de här konkretafrågorna vill jag svara all del finns stora möjligheter att klara dessa problemgenom kollektivavtal. Såvitt jag vet har det inte från arbetsgivarnasorganisationer aktualiserats några sådana diskussioner, men den möjlighetenfinns alltså. 58 ():