prot · G709135 · 1983-12-31 00:00:00 — trädde lagen om arbetsskadeförsäkring ikraft. Egenföreta-gare och uppdragstagare kom att omfattas avarbetsskadeförsäkringen, om de inte stod utanför ATP-systemet. Därför öppnadevi också möjligheterna att komma in i systemet. Jag har sett som angeläget att ta upp dessa frågor, eftersomKarin Söder i den borgerliga regeringen därefter signerade en proposition därhon föreslog en pensionstillskottshöjning på , just beroende på attbasbeloppet urholkades. Det gällde alla utom dem som valt att ställa sigutanför ATP. De kom inte med vid det tillfället. Sedan kom ytterligare enproposition, också den signerad av . Ett förslag lades på riksdagensbord om att man icke längre skulle ha möjligheter att ställa sig utanför ATP.Man skulle alltså tillhöra det systemet. ansåg inte att det i denpropositionen var angeläget att ta med de grupper som stod utanför. Under sexår, med två socialministrar från led, ansågs det alltså inte kunde lägga fram förslag på bord som gav de människor som valtatt ställa sig utanför ATP-systemet den möjligheten. - efter dessa sex år-motionerar samma centerpartister och reserverar sig till utskottsbetänkandetför att man inte har lyckats ordna detta själv och väntar att socialdemokraternanu skall lösa frågan. Vi yrkar alltså avslag på den reservationen. Vidare har här tagits upp övriga pensionsfrågor. När detgäller fördelningen av medlen skulle det finnas sjukförsäkringsmedel som varreserverade för förtidspensionering av handikappade och andra. Det gör detalltså inte, och det sade Margö själv. Det går på förslagsanslag.Däremot kan jag meddela att det kommer en proposition om rehabilitering. Detgäller där att få människor i ett sådant skick att de inte behöverförtidspensioneras. Vi kan diskutera den frågan när det förslaget kommer. Jag vill, fru talman, ta upp ytterligare en fråga. Numeraräknar man upp basbeloppet en gång . gjorde man det var gångkonsumentprisindex hade ökat med tre enheter. Av såväl administrativa skäl som- det vill jag inte sticka under stol med - av besparingsskäl har detta blivitändrat. Vi har icke ändrat det tillbaka. Vi anser att det kan vara rimligt höjer basbeloppet en gång . ser man till att de sämstställda pensionärerna får en höjning av såväl grundpensionen sompensionstillskottet. Vi återställde också möjligheten för dem som inte harkunnat tjäna in ATP att fördubbla pensionstillskottet, vilken också togs bortnär det var en centerpartistisk socialminister. Vi har också räknat upphandikappersättningen. Jag anser att detta är en god användning av medel och enriktig fördelning till de människor som bäst behöver stöd - alltså de sämstställda pensionärerna. Avslutningsvis, fru talman, vill jag säga att ingen talarom att dessa människor också har rätt till kommunalt bostadstillägg. Det har dealltså, men man hör bara talas om grundpensionen. Jag har inte heller förståttatt man skulle kunna få ett högre skatteunderlag, därför att man inte har kunnat Folkpensioner m. m. Nr 135 dra av den ATP-avgift som man harvalt att icke betala. Man kan ju inte dra Torsdatrenden något som är avdragsgillt, om man har ställt sig utanför. 67 () replik: Jag vill ge i ett avseende. Hon säger att alla de som på sintid gjorde undantag från ATP inte tillhörde gruppen mycket små företagmed mycket svag ekonomi som inte hade råd med avgifterna. harrätt - det var inte alla, det var bara nästan alla. Jag villgärna tillägga att långa historieskrivning om bakgrundentill minimipensionärernas särbehandling bara är en återupprep- ning avdet som jag en gång har betecknat som eko sociala debatt.Man säger helt enkelt till människor som lever i ren misär: Ni får Det gör vi inte någon annanstans i Välfärdssverige. 68 MARGÖ (vpk) replik: Vi vidhåller vår anklagelse motsocialdemokraterna - att ni inte har fullföljt ert vallöfte att värdesäkrapensionerna. Till att börja med uppstod devalveringseffekter påbasbeloppet. Där frångick ni vad ni sagt i valet. Detta medför attvärdesäkringen av pensionerna inte höll. Så till frågan om 3-procentsregelns införande. från talarstolen att den årsvisa beräkningen medför en besparing. Detmåste väl innebära att pensionärerna får mindre pension genom att man övergårtill årsvis beräkning i stället för en uppräkning var gång konsumentsprisindexhöjs . Alltså kvarstår: Socialdemokraterna har frångått sitt vallöftetill pensionärerna, ni har icke värdesäkrat pensionerna. Sedan är det möjligt att jag var ouppmärksamen stund när höll sitt anförande. Jag hörde henne inte kommenteravårt förslag om en översyn av ATP-systemet för att få bort orättvisorna. Iutskottsskrivningen har sagts att det inte går att göra en översyn därför attdet är alldeles för stora administrativa svårigheter. Jag undrar då, ,varför man inte kan sänka taket för den pensionsgrundande inkomsten i ställetför att räkna fram ett basbelopp från botten. Såvitt jag förstår är det enmycket enkel administrativ åtgärd. Den skulle få till omedelbar följd att endel av orättvisorna inom ATP-systemet skulle försvinna. 69 () replik: Jag tycker faktiskt att det är på sin platsatt ställa en fråga till er, och jag hoppas få ett svar: Hur kom det sig attdenna angelägna fråga, som drevs - jag var inte längretillbaka än 1963, , jag talade inte om - när det varsocialdemokratisk regering, icke kunde finna sin lösning när det var borgerligaregeringar ? Och varför upprepar man hu frågan? Är detmöjligen därför att verkligen förstod vad detta handlar Mångainlägg från denna talarstol av folkpartister skulle förtjäna att 52 citeras här. Också i utskottet varman på det klara med att man skulle ha förmåner om man betalat avgifter. Detifrågasattes hur de som då hade betalat avgifterna skulle uppleva att de somhade ställt sig utanför skulle få precis samma förmåner som den andra gruppen. Sedan till förslaget att man skulle sänka taket i ställetför att räkna bort ett basbelopp. Det skulle hjälpa deltidsanställda kvinnor,säger man. Vilken procentsats hade Margö då tänkt sig på det förstabasbeloppet, om det skulle vara pensionsgrundande enligt ATP-principen? Ellerskulle det vara pensionsgrundande enligt både folkpensionsprincipen - med 96 %- och enligt ATP-principen ? Det skulle vara intressant att få svar påden frågan. Margö vet lika väl som jag - hon har settberäkningarna - hur det förhåller sig med detta. Vi har grundpensionen, vi harpensionstillskottet, vi har KBT. Det är skattefria belopp. Dessutom finns detskattelindring för pensionärer upp till en ganska hyfsad årsinkomst, så gapetmellan dem som bedöms som de sämst ställda pensionärerna och dem som enligtMargö borde ha en lägre pension är i storleksordningen 7 000-8 000kr. Är det så häpnadsväckande stora orättvisor? Slutligen vill jag till säga att det kommeren utredning om pensionerna. Direktiven håller man på att arbeta med. var oroad över senfärdigheten i . Låt mig barastillsamt säga att de borgerliga var väldigt senfärdiga när det gällde att geden sämst ställda gruppen ATP-pensionärer - dem som valt att ställa sig utanförsystemet - en förbättring. Folkpensioner m. m. 70 () replik: ställde en fråga, uppenbarligentill mig, varefter hon själv besvarade den. Jag nöjer mig med atttacka för hjälpen. 71 MARGÖ (vpk) replik; Jag konstaterar att fruHåvik faktiskt har väldigt olika krav på människor. På mig ställer hon kravetatt jag här i kammaren skall kunna framlägga ett förslag om hur manskall beräkna pensionen med olika procentsatser, men hon kan inte ställa kravpå sin egen regering att den, som vi har föreslagit, skall återkomma med ettförslag i den här frågan. Jag tycker att vårt krav - att en utredning nogaskall arbeta igenom de här sakerna och komma till med ett förslag somvi får ta ställning till - är rimligare. Jag tycker det är vettigare än att jaghär på min korta repliktid skall gå igenom pensionssystemet och tala om exakthur det skall fungera med olika procentsatser. 72DORIS () replik: Jag konstaterar då att det förslaget inte varså allvarligt menat. När Margö här hävdade att de deltidsanställdakvinnorna genom förslaget skulle få bättre pension och en förbättrad situationutgick jag ifrån att det var genomtänkt. Grunden för pensionen för alla sominte har haft något förvärvsarbete är ju att man har av basbeloppet. Folkpensioner m. m. göra en sådan ändring som den vpk föreslår i ett sågammalt system som ATP-systemet är tycker jag att min fråga är ganska naturlig.Hur man skall bära sig åt för att använda basbeloppet både till enfolkpensionsdel och till en ATP-del måste ni väl ändå ha diskuterat? Annarsmåste jag konstatera att man bara kastar ur sig detta förslag. Det är väl dåinte så egendomligt, Margö , att människor är så tveksamma tillförslagen från vpk att vpk inte får en större andel av väljarna. Ni framläggerdessa förträffliga förslag och begär att vi skall utreda det! Jag tror inte,Margö , att utredningsdirektiven kommer att gå i den riktningen! Anf.>3INGEMAR (): Frågan om basbeloppsberäkningen har vid dettalaget diskuterats några vändor i denna kammare, varför så många ord intebehöver ägnas den frågan. Men det kan ändå vara värt att upprepa skälen för denändrade basbeloppsberäkning som och fortfarande står för,nämligen att höjda energipriser och höjd alkoholbeskattning inte skall slåigenom. Jag tror att det också bland landets pensionärer finns en bredförståelse för dessa båda ändringar. Folkhushållet i sin helhet kan intekompensera sig för t. ex. höjda oljepriser. Inte heller finns det skäl förextra höjning, om man av alkoholpolitiska orsaker ökar spritbeskattningen. Dessutom har förslaget den fördelen att man ger raka ochvaraktiga besked i stället för att man ger ett löfte det ena året, tar tillbakadet året därpå och ger löftet på nytt det tredje året. Jag yrkar därför bifalltill reservafion 1. Detta betänkande tar också upp en gammal folkpartifråga,nämligen den om rörlig pensionsålder. Vi menar att pensionsåldern inte bör varaeller uppfattas såsom en stupstock för någon människa. Man skall kunnasuccessivt sänka sin medverkan i förvärvsarbetet på arbetsmarknaden i takt medatt man så önskar. har vi sett att många människor hartvingats i väg från arbetsmarknaden redan . Det har skett motderas vilja. De har känt sig föranlåtna att sluta av ett socialt tryck på denenskilda arbetsplatsen. Andra däremot har måst gå kvar i arbetet trots att degärna hade slutat eller trappat ned tidigare. Vi tror att det finns skäl för att förbättra villkoren fördet förtida uttaget så att de som vill gå i pension tidigare kan få denmöjligheten. De som vill stå kvar trots att arbetsstyrkan i deras företagminskas skall ges möjlighet att fortsätta förvärvsarbetet. Jag yrkar på dennapunkt bifall till vår motion 2508 om ett tillkännagivande. Den tredje frågan i detta betänkande är väl värd attkommentera, nämligen den om rehabilitering i stället för förtidspensionering.Margö har talat om denna fråga, och jag tycker att det liggermycket i vad hon har sagt. finns emellertid, såvitt jag kan förstå, intemindre än tre utredningar som arbetar med frågan. Det är delshandikapputredningen, som jag själv var med och skrev direktiven till och somjag hoppas kommer med ett förslag i den riktningen; dvs. att man skallrehabilitera innan förtidspensionering blir aktuell,dels den översyn av sjukförsäkringens ersättningsregler som också utskottetrefererar till. utöver-vilket utskottet inte påpekar-har visocialberedningens arbete med rehabiliteringslön. Jag hoppas att man i alladessa tre utredningar har grundsynen att det är bättre att försöka rehabiliteramänniskor till förvärvsarbete, att använda pengarna aktivt för att låtaindividen delta i arbetsgemenskapen och så långt möjligt själv tjäna sittuppehälle, än att passivt betala ut pengar i form av förtidspension. Iförhoppning om att det kommer ett positivt och konstruktivt förslag från någonav dessa utredningar nöjer vi oss med vad utskottet säger på denna punkt. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten omsocialförsäkringsutskottets betänkande 24.) 74 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debatterasocialförsäkringsutskottets betänkande 23 om delpensionsförsäkringen. 75MARGÖ (vpk): Jag skall hoppa över historiken i det härärendet, bara konstatera att när delpensionen infördes , med möjlighet atttrappa ner arbetet , var det en mycket bra reform. Det varen reform som var efterlängtad och som uppskattades av många, främst arbetaremed tunga och slitsamma jobb som på det här sättet kunde arbeta så mycket dekände att de orkade och vara pensionerade men ändå behålla kontakten medarbetet. När delpensionen infördes, fanns det absolut inga delademeningar om att den skulle motsvara av den försäkrades pensionsunderlag.Pensionskommittén gjorde beräkningar av hur många som skulle söka den härformen av pension, och man räknade då med att ungefär en fjärdedel av allamellan 60 och skulle utnyttja möjligheten. Det visade sig sedan attberäkningarna stämde ganska väl överens med verkligheten. Reformen fick dock inte vara i fred så . 1980 ladeden borgeriiga regeringen fram ett förslag om att sänka kompensationsnivån från65 till . Det var en del av ett större besparingsförslag, och på det sätteträknade man med att spara 150 milj. kr. Det är, fru talman, anmärkningsvärt att man lägger framett besparingsförslag för statsbudgeten, när kostnaderna för reformen intealls belastar denna budget - delpensionsförsäkringen är ju avgiftsfinansierad.Man hävdade att det blev för dyrt att delpensionera folk på det här sättet -det gick inte ihop, och därför fick man sänka nivån. Men om en försäkring integår ihop, får man väl höja avgiften för försäkringen! Efter det att möjligheten att få delpension försämradeskan vi mycket riktigt se en nedåtgående trend för ansökningarna om delpension.I första handdrabbas de som har ett tungt arbete. Vi vet att ett tungt arbete och dålig lönofta hänger ihop, och det är främst människor med låg lön som inte har rådatt delpensionera sig.- De som har det största behovet av den här reformen kanalltså inte utnyttja den, på grund av att villkoren har försämrats. Påsenaste tiden har också det hänt att vi fått en smygförtidspensionering vid58,. Man kan, som vi talade om i det förra ärendet, bli förtidspensioneradav arbetsmarknadsskäl, och är det så finurligt uträknat att den tid kan drasifrån som den försäkrade har rätt att stämpla för arbetslöshetsersättning. Påså sätt kringgås bestämmelserna om en åldersgräns, och i praktiken blir folk nuförtidspensionerade vid 58,3 års ålder. Vianser att om man återställer kompensationsnivån till och sänkeråldersgränsen till för att få delpension, slår man två flugor i en smäll.Folk får på nytt råd att utnyttja reformen och vi kommer ifrånsmygförfidspensioneringen vid . Somdet har sagts förut, låter vi inte folk svälta ihjäl, utan vi ger dem pengar pånågot sätt. Dåär frågan vad som är bäst; att ge dem förtidspension och utestänga dem frånarbetslivet, eller att ge dem delpension med vad det innebär att fortfarande haen anknytning till arbetslivet. Omdet är för dyrt med den här reformen, får man ju göra som med andra försäkringarsom inte går ihop; man får höja försäkringsavgiften. Jag yrkarbifall fill vår reservation i detta betänkande. Anf.76 (); Vpk har i en motion, som Margö här beskrivit, krävt att mandels återställer pensionsnivån till , dels sänker den nuvarandeåldersgränsen från 60 till . Manhar också följt upp detta med en reservafion till utskottets betänkande.Motionärerna menar att många med nuvarande delpensionsnivå inte anser sig haråd med den inkomstminskning en delpensionering innebär. Sedannämns också smygpensioneringen vid 58,3 års ålder genom utnyttjande avarbetslöshetsförsäkringen. Det pågår ett arbete för att sätta stopp för detta. Fråganom delpensionsnivån togs upp i . Riksdagengodkände utskottets betänkande och avslog vpk:s reservation. Utskottethänvisade då till att delpensionsfonden hade ett underskott på 774 milj.kr. Det var en skuld till statskassan. Delpensionerna fick till en del finansierasöver statsbudgeten. I rådande statsfinansiella läge ansåg sig inte utskottetkunna tillstyrka en höjning. följde detta förslag. Nuåterkommer vpk med sitt förslag, men det finns ett viktigt tillägg, och det äratt delpensionsåldern skall sänkas från 60 till . Underskotteti delpensionsfonden är fortfarande stort. Det uppgick till ca600 milj. kr. Detfinns stora delar i vpk;s förslag som man kan instämma i. Vi är säkert överensom att delpensionen är en bra reform. Vi socialdemokrater har en bestämd vilja - det sadevi också - att undan för undan höja delpensionsnivån. Vi anser dockatt detta inte är möjligt . har vi haft en mycket dåligutveckling av landets ekonomi. Detta måste rättas till, om vi vill bygga vidarenär det gäller välfärden. Atträtta fill ekonomin tar tid. Även om det börjar gå åt rätt håll har vifortfarande en allvarlig ekonomisk situation. Innan vi kommit ur dettaläge är det svårt att genomföra reformer. Medhänsyn till den ekonomiska situationen anser utskottet att det inte nu finnsutrymme för en höjning av delpensionsnivån. Beträffandefrågan om sänkning av åldersgränsen i delpensionsförsäkringen anser vi att denbör ses som en del av de överväganden som pågår om rörlig pensionsålder ochäldre arbetstagares ställning på arbetsmarknaden. ,som ju avgivit sitt slutbetänkande, har diskuterat önskvärdheten av att stärkade äldre arbetstagarnas ställning på arbetsmarknaden. Riksförsäkringsverketöverlämnade en rapport rned , en uppföljning och utvärdering. Bådenämnda utredning och denna rapport är föremål för beredning inom regeringskansliet.Dessutom har delegationen för arbetslivsfrågor genom tilläggsdirektiv fått iuppgift att studera möjligheterna till mera flexibla pensionslösningar. Riksförsäkringsverketföreslår i sin rapport en översyn av den rörliga pensionsålderns framtida ställningmed hänsyn fill dess betydelse för och samspel med förhållandena påarbetsmarknaden. Dettaär motiveringarna fill att vi yrkar bifall till utskottets förslag och avslagpå reservationen. 77 MARGÖ (vpk) replik; Jag tror inte att och jag har skilda meningar omdelpensionen såsom social reform. Där tycks vi vara överens. Men vi har litetolika åsikter om finansieringen av delpensionen. Omdet är ett underskott på 600 milj. kr., varför kan man då inte höjaförsäkringsavgiften - dvs. arbetsgivaravgiften - i stället för att belastastatsbudgeten med det här underskottet? Såvitt jag vet har vinstutvecklingenvarit ganska god i företagen och . Omman väljer att finansiera underskottet över statsbudgeten, så har det inteheller så stor betydelse egentligen, för antingen ger man människorna den härdeltidspensionen, som då delvis finansieras över statsbudgeten, eller också fårmänniskorna förtidspension, som också finansieras via försäkringsmedel ochgemensamma pengar. Detär så att säga ingen större skillnad. Däremot är det en oerhört stor skillnadom människor har möjlighet att vara kvar i arbete eller inte. Arbete är ju intebara en fråga om försörj ning - det har en helt annan betydelse också imänniskors liv. Man vet nu att arbete har en stor betydelse för hälsan t. ex.Det finns massor av undersökningar som visar att människor som får arbeta håller sig friskare än de som förtidspensioneras ellerblir arbetslösa. sade att det skall komma ett förslag somsätter stopp för smygpensioneringen vid 58,3 års ålder. Så långt jag har tagitdel av det förslaget kan jag bara se att man skall sätta stopp för de lokalauppgörelserna om den här möjligheten att förtidspensionera vid . Manskjuter i stället över saken till det ifrågavarande förbundet, så att förbundetkan göra överenskommelsen. Det är väl inte så mycket bättre, om det förutskedde på lokal nivå och hädanefter kommer att ske på förbundsnivå. Jag kaninte riktigt se skillnaden här. 78 () replik: Jag vill först säga, att om beslutet rörandepensionering vid 58,3 års ålder flyttas upp på förbundsnivå, så blirsituationen en helt annan, för de flesta fackförbund som jag har hört uttalasig är emot det här systemet. När det gäller delpensionens nivå får vi avvakta denekonomiska utvecklingen. Det är underskott i delpensionsfonden, och då blirdet hela en statsfinansiell fråga. I detta sammanhang säger man från vänsterhåll att vi ärrädda för att höja arbetsgivaravgifter. Kritiken från högersidan går ut på attarbetsgivaravgifterna är alldeles för höga. Vi ligger väl mitt emellan, och dåligger vi nog ganska rätt, tror jag. Skall vi kunna gå vidare för att komma ur den ekonomiskakrisen måste vi vara försiktiga med att dra på oss alltför stora kostnader. Viär ju, när det gäller att fortsätta att förbättra ekonomin, oerhört beroende avden export vi kan åstadkomma. Jag anser att vi i detta fall skall avvakta ett tag. Dettror jag att alla parter kommer att tjäna på i längden. Detta är vårt syfte med förslaget. Jag yrkar alltså avslagpå reservationen på denna punkt och bifall till utskottets hemställan. 79 MARGÖ (vpk) repUk: Jag förstår att jaginte får uppta tiden här i kammaren för att med diskutera denprincipiella frågan - om man, ifall det uppstår underskott i en försäkring,skall finansiera detta över statsbudgeten eller över höjda försäkringsavgifter.Vi får kanske fortsätta att diskutera den frågan i utskottet. Men det råderalltså delade meningar här. Vi inom vpk anser att uppstår det underskott i enförsäkring skall avgifterna höjas, och finansieringen skall inte ske överstatsbudgeten. 80STURE (): I motion 1983/84:1204 har jag tagit upp fråganom möjligheten att inneha politiska förtroendeuppdrag i samband meddelpensionering. Har uppdraget eller uppdragen innehafts varaktigt före ansökanom delpension, finns möjligheten att begära bortseende från bisysslan, som detheter i detta sammanhang. En sådan begäran beviljas som regel. Har den somansöker om delpension inte haft något uppdrag eller annan sysselsättning vidsidan om ordinariearbete, finns inte denna möjlighet. Själv vill jag inte jämföra ledamotskap i t. ex.kommunfullmäktige med en bisyssla. Jag tror inte att någon ställer upp i valtill kommunfullmäktige för att skaffa sig en bisyssla. Det är nog andraintressen som är avgörande. Givetvis skall inte en delpensionering följas av att någonplockar på sig ett stort antal fidskrävande uppdrag, som gör att arbetstiden iprakfiken inte minskas. Vad jag har yrkat i min motion är att uppdrag som erhållsi allmänna val skall undantas vid bedömningen om rätt till delpension. Det ärtre uppdrag som är aktuella: ledamot i kommun- och kyrkofullmäktige samtlandstingsledamot. Som lagen om delpension nu tillämpas kan personerutestängas från möjligheten att åtaga sig de uppdrag som jag angivit i minmotion. Det tycker jag är otillfredsställande. I utskottets betänkande anges att riksförsäkringsverkethaft i uppdrag att göra en utredning om delpensionsbestämmelserna.Riksförsäkringsverket har redovisat uppdraget i en nyligen avlämnad rapport,som är föremål för beredning i . Utskottet framför somsin mening att denna beredning skall avvaktas, innan ställning tas. Jag tycker att det är bra att hela frågan om delpensionses över, och jag kommer med intresse att följa frågans vidare behandling. Jaghoppas att de problem som jag tagit upp i min motion får en positiv lösning. Jag har inget yrkande. 81 () replik; Det jag hade tänkt ta upp i min replik haregentligen berört i stor utsträckning. Jag måste ändå säga att StureThuns motion har fått en positiv behandling i utskottet. När det gäller den rapport frånriksförsäkringsverket som jag tidigare nämnde finns där uppslag och idéer tilllösningar. Dessa bör undersökas närmare innan beslut fattas. För min del hyserjag en viss optimism om att vi skall kunna lösa problemen. 82NILS CARLSHAMRE (m); Jag vill gärna uttrycka min respekt för MargöIngvardssons och vpk:s heroiska ansträngningar att uppfylla socialdemokraternasvallöften. Men är jag glad att de inte lyckas. behöver också ha en honnör för att hanför sitt parti i den här frågan vågar låta det ekonomiska förnuftet råda ochtalar om vår underskottsproblematik med samma allvar som vilken gammal moderatsom helst.