prot · G709153 · 1983-12-31 00:00:00 — Det kräver ökat arbete och ettökat engagemang från vår sida, och där duger inga steg tillbaka. har uttalat en önskan att höja vårt bistånd till 2 %inom tio år. Detta vittnar på ett glädjande sätt om även ungdomens ansvar idessa frågor. StureKorpås har framfört synpunkter när det gäller vårt framtida bistånd,och för att vinna tid nöjer jag mig med att instämma i hans anförande. Vii centem har tagit upp frågan om enskilda organisationers biståndsarbete iu-länder, och som vi framhålUt i en reservation är detta arbete mycketeffektivt. Jag kan här nöja mig med att instämma i vad utrikesministern sade,nämligen att detta arbete är en hörnpelare i vårt biståndsarbete. Vi har fråncenterns sida sagt att de enskilda organisationerna i ökad utsträckning böranvändas som kanaler för biståndet. Vi föreslår därför en ökning med 50 milj.kr. säger att solen har sina fläckar och att man mot denbakgmnden inte skall ge ökat bistånd till de enskilda organisationerna. Vad ärdet för fläckar det är fråga om, ? Vilka fel gör de enskildaorganisationerna som kan vara skäl till att man inte skall ge dem mer pengar? står bakom begäran att Stiftelsen skall ingåbland de svenska organisationer som.erhåller stående årUgt ekonomiskt stöd frånSIDA:s anslag för u-landsinformation. Jag vill tacka utrikesutskottetsmajoritet för att man haft förståelse för Afro-Art och för att man har insettden betydelse som Afro-Art har. Stiftelsen har gjort en pionjärinsats,framhåller utskottet, för introduktion i av hantverksprodukter frånu-länderna. , och tillhör stiftarna av Afro-Art. Jaghoppas att det inte anses otillbörligt att jag passar på att hälsa riksdagsmän,åhörare och tjänstemän välkomna till Afro-Art nere på . Genom atthandla där gör vi en insats för kvinnor i u-ländema. Tyvärt har moderatemareserverat sig på den här punkten, dvs. I reservationen visar partiet sin bristande solidaritet, som denhär gången går ut just över kvinnor. Fråncentern har vi också reserverat oss till förmån för center- Ochfolkpartimotionen beträffande Kyrkornas världsråd, som har ställt frågorna omsambandet mellan fred, utveckling och mänskliga rättigheter i fokus. SIDA harsedan länge haft ett nära samarbete med Kyrkornas världsråd, och det ärangeläget att SIDA:s stöd till Kyrkornas världsråd fortsätter. Det går inte,som utskottet säger, att skilja ut insatser för fred och nedmstning ochmänskliga rättigheter från utvecklingsbiståndet. Idagarna redovisas de projekt som drivs av Kyrkornas världsråd i iZimbabwe och som hotas av konflikt. Det är projekt för arbetslösa, som kväkarnadriver. Stödet till konfliktlösningar är nödvändigt och kan vara enfömtsättning för att man skall kunna genomföra projekt som t. ex. det aktuellasysselsättningsprojektet i . Jagnoterade med visst intresse utrikesministerns litet kritiska uttalande mot demsom inte inser sambandet mellan fredsarbete och utvecklingsbistånd. Den kritikenmåste faktiskt drabba även socialdemokraterna i utskottet. Socialdemokrater ochmoderater säger nämligen i betänkandet, beträffande stöd till Kyrkornasvärldsråd, att utskottet delar "uppfattningen att SIDA:s trots alltbegränsade resurser nödvändiggör en koncentration av insatserna till egentligtutvecklingssamarbete". Detär synd att utrikesministern, med sin kloka syn på denna fråga, inte sitter iutskottet. Då hade Kyrkornas världsråd fått sina pengar! följde socialdemokratema regeringen när det gällde sexualbrottsfrå-goma ochfrångick sina egna motioner. Jag kommer att begära votering på denna punkt ochdärmed ge socialdemokraterna möjUghet att också följa utrikesministems,och därmed förmodar jag hela regeringens, i detta fall mycket klokauppfattning. Det kan ske närmast genom att rösta påcenter-folkpartireservationen i detta hänseende. F.ö., fru talman, yrkar jag bifaU tiU de reservationer som jag undertecknat. 60 ()replik: Med anledning av inlägg vill jag framhålla att jag sadeatt det har skett ett enormt kraftigt påslag på anslaget de enskildaorganisationerna - från 215 miljoner till 250 miljoner på ett enda år. Det äralltså en ökning med 35 miljoner. Nubegär de borgerliga att det skall göras en ny biståndspoUtisk utredning. Isamband med att man gör en utredning gör man ju en analys och en utvärdering avde resultat som har uppnåtts. Vi socialdemokrater har sagt att det för vår delkan räcka med att man gör en översyn inom vissa sektorer för att på det sättetåstadkomma en utvärdering av vad som har skett. Ochi så stor utsträckning har vi ändå varit med i det offentliga livet, att vi vetatt man skall kunna sätta frågetecken för allt anslagsbeviljande. Det gälleräven på detta område. Vi har givit de enskilda organisationema många lovord förvad de uträttat, men vi kan naturligtvis inte svära på varenda krona Internationelltutvecklingssamarbete m. m. som anslås - inte hellertill dessa organisationer. Jagtror att det är av stort värde att man i den översyn av olika områden som skallgöras ser även på den sektor som det här är fråga om. Anf.61 () replik: Jag kan naturligtvis förstå om man.tycker att man av budgetmässiga skälinte har möjlighet att ge ytterligare pengar till de enskilda organisationerna.Men vad jag kan inte kan förstå och inte ställer upp på är det som låta påskina, när han talade om att solen har sina fläckar. I detuttalandet måste ju ligga att de enskilda organisationerna begår ett fel av någotslag och att man därför inte kan ge dem mera pengar. Men kanske intemenade vad han sade. Anf.62 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag får meddela att anslagom kvällsplenum nu har uppsatts. 63 (): Först en kommentar till inlägg. Hon använder väldigtkraftiga uttryck för att förstora biståndsvilja jämförd medsocialdemokraternas. I verkUgheten rör det sig om 2 %c av BNI, och det vill att man höjer rösten ganska ordentligt för att detta skall framstå som enbetydelsefull skiUnad. Enligtden arbetsfördelning vi gjort mellan utrikesutskottets socialdemokrater hardet fallit på mig att argumentera för utskottets skrivningar när det gällerbiståndet via och biståndsfond . VidareskaU jag säga något om den bindning av importstödet som förespråkaroch frågan om utnyttjandet av svenska resurser i biståndet samt något ommetoden för utvärdering av biståndets effekter. Inledningsvisvill jag bara konstatera att en debatt som den vi för kanske inte ger enhelt rättvisande bild av det svenska utvecklingsbiståndet. Våra arbetsformerhär i gör ju att det blir oppositionens säryrkanden, reservationer,som styr debatten, och det innebär att betydelsefulla aspekter på den svenskabiståndsverksamheten inte ens blir omnämnda under debatten . Låtmig därför bara helt kort inledningsvis peka på ett angeläget område där jaghoppas att vi socialdemokrater i samarbete med skall kunna ta rejälainitiativ . Det är det bistånd som kanaliseras via den svenskakooperationen. , , som är ett samarbetsorganmellan och , har kraftigt expanderat sinverksamhet. Dessa satsningar på kooperativa organisationer främst när detgäller jordbmksutveckUng- i innebär ett smidigt och effektivtbistånd med ett minimum av statlig byråkrati. Svenskt bistånd som förmedlasdirekt från SCC till kooperativa organisationer i är en form förbistånd som vi bör satsa mycket mera på , och där räknar visom sagt med att åtminstone skall ställa upp helhjärtat både här iriksdagen och i . Närdet gäUer det bistånd som kanaliseras via FN:s olika biståndsorgan konstaterarutskottet, att är en stor biståndsgivare, men att våra tidigare högabidragsandelar sjunkit något till följd av budgetsituationen. De svenskadevalveringarna har också spelat en roll. Utskottet konstaterar vidare, att detär betydelsefullt för bilden av i FN att vårt stöd till internationelltbiståndsarbete kan förbli påen hög nivå. Vad utskottet här säger är att vårtbistånd till olika FN-organ har den bieffekten att möjligheter attagera politiskt inom FN-systemet ökar. Det är en aspekt, som lätt glöms bort,när vi diskuterar svenskt bistånd. Den stora majoriteten av FN:s medlemmar är ,och de vet att är ett av de få i-länder som har nått de målför biståndet som ställts upp inom FN-systerhet. Det ger oss utan tvekan enbetydande goodwill och ökar våra möjligheter att få internationellt stöd förvåra politiska initiativ. Idet här sammanhanget finns en folkpartistisk reservation, nr 13, som vill ökaanslagen med några tiotal till vissa FN-organ. Den är litetoklart skriven, men jag förmodar att vad som avses är att villlägga på ytterligare 60 milj. kr. till utöver det extra tiUskott på 80milj. som sker enUgt proposition 154. skulle utöver de extra 20milj. från proposition 154 få ytterligare 40 milj. kr. och UNDP utöver deextra 20 milj. kr. ytterligare 30 milj. kr. Ett klarläggande på den punktenskulle nog vara av värde för att alla skall förstå vad menar. Ommin tolkning är korrekt, undrar jag om verkligen har täckning föralla sina utgifter i det förslag som man har lagt fram. Närdet gäller ställer upp på att vi skall klara den sjundepåfyllnaden men ser mycket lättsinnigt på de betalningsproblem som kommer attuppstå, när vi skall klara den åttonde påfyllnaden . Kanske ligger idetta moderata lättsinne en förhoppning om att även då skall varapresident i med makt att fullfölja den beklämmande krympning av IDAsom genomförs vid den sjunde påfyllnaden. Desom blir mest lidande på denna politik är de svältande miljonerna i fleraafrikanska länder. Som utrikesministern pekade på i sitt inlägg här tidigaresker nu en målmedveten ID A-satsning på jordbruket och matproduktionen i Afrikasöder om . Vpkgår ännu längre än och vill uppenbarligen av ideologiska doktrinäraskäl stoppa alla svenska bidrag till . Utskottet avvisar detta vpk-förslagmed konstaterandet att betyder mycket för finansieringen av projekt i desämst ställda . Om IDA:s bistånd minskar, blir merberoende av att låna i privata banker i och . .Är detinte Utet märkUgt att och de svenska kommunisterna närmar sig varandra idenna fråga? Jag har dock personligen Utet större hopp om vpk än om närdet gäller att tänka om i fråga om . Desenaste årens internationella ekonomiska kris har drabbat många av våramottagarländer mycket hårt. Det har uppstått en akut brist på valuta, och denindustri som dock finns i dessa länder har haft svårt att importera reservdelaroch insatsvaror. Det svenska biståndet har då använts för att Internationelltutvecklingssamarbete m. m. hjälpatiU med att hålla existerande industrier i gång. Det s. k. importstödet hardärför snabbt vuxit. Det måste ses såsom något temporärt, och utskottetfömtsätter att den höga andel av det bilaterala biståndet som går tillimportstöd snart kommer att minska till förmån för ökat projektbistånd. Merän hälften av importstödet har varit bundet till köp av varor från . Nuvill att allt importstöd skall bindas tiU inköp i . Vi frånde fyra andra partierna i utskottet avvisar detta förslag och pekar på att enbindning av biståndet bör användas med försiktighet, även om det ibland kanvara förenligt med mottagarlandets intressen. driver i denna frågaen extrem ståndpunkt, som starkt bidrar till deras för året närmastbiståndsfientUga profil. gemensam borgerlig reservation argumenteras för att biståndet starkare knytstill svenska resurser och unikt svenskt kunnande. Det enda exempel man ger ireservationen är svenskt kunnande när det gäller att hejda ökenspridningen. Utskottsmajoritetenser naturligtvis positivt på att svenska exportspecialiteter kommer med ibiståndet, men den påminner om att det självfallet bör vara egnabehov som styr biståndets inriktning. Detta var tidigare åtminstonecenterpartiets och uppfattning. Slutligenskall jag ta upp frågan om vi på nytt skall ha en biståndsinspektör. Visocialdemokrater anser - tillsammans med centerpartisterna - att det nyasystemet för utvärdering, som beskrivs i betänkandet på s. 28, bör geväsentligt bättre resultatvärdering än en ensam biståndsinspektör. Jag instämmer iyrkandet om bifall till utskottets hemställan. 64 (): För har en solidarisk biståndspoUtik alltid varit ettcentralt politiskt mål. Ledstjärnan för vår biståndspolitik har varitu-ländernas behov och vår önskan att minska klyftorna mellan rika och fattigaländer. Denna politik har glädjande nog vunnit starkt stöd i riksdag.Under enighet - eller med mycket stor majoritet - har en biståndspolitik som ärpräglad av solidaritet med utvecklingsländerna och deras befolkning kunnatutformas. Denna enighet och detta starka stöd för de svaga i världen har varitett viktigt bidrag till att minska spänningarna mellan rika och fattiga länder.Därmed har fömtsättningarna för en fredligare värld ökat. Detvar också en styrka att regering och riksdag under ekonomiskt mycket besvärligaår kunde hålla fast vid denna biståndspolitik. Under den var och ansvariga för den.Det föreföll som om även socialdemokraterna under sin oppositionstid insåg attdet på denna punkt knappast var särskilt opportunt att föreslå någon annanpolitik. Enprocentsmåletär en central riktpunkt i svensk biståndspolitik. Det är rimligt att ett riktoch.välmående land som skall kunna nöja sig med att för egen delbehålla av nationalinkomsten. Detkom därför som en blixt från klar himmel när socialdemokraterna som förstasvenska parti i regeringsställning föreslog att skulle frångå Ett partisom säger sig vilja främja internationell solidaritet gick nu i bräschen för ensänkning av biståndet. Den socialdemokratiska regeringen svek. Det störstasveket av dem alla - det mot världens fattiga -var ett faktum. Med stöd avmoderata samlingspartiet var en majoritet i säkrad. Kritikenmot regeringens biståndspoUtik var skarp och berättigad. Kritiken kom intebara från , utan även från kyrkorna, ungdomsorganisationerna,pressen och många enskilda. Protester kom också från de annars så lojalabroderskaparna och från de socialdemokratiska . Frånstatsministern och biståndsministern hördes intet. I stället skickades i ettförläget försök till försvar en tjänsteman i statsministerns kansli fram föratt motivera nedskärningen av biståndet. Det blev ett allmänt tal om denekonomiska politiken. Denallvarliga kritik regeringen fick utstå för sin biståndspolitik fick denlyckligtvis att ändra sig. Kompletteringspropositionens förslag om att ta igen300 miljoner av de 450 milj. kr. som fattades för att bibehålla enprocentsmåletvar välkommet. Men det räcker inte. sedan 1977 svikerriksdagsmajoriteten enprocentsmålet. Trovärdigheten i svensk biståndspolitikhar genom regeringens agerande lidit stor skada. Jaglyssnade med förvåning till utrikesministerns redogörelse för försvarsförhandlingarna.-Enligt honom skulle och ha iakttagit tystnad närbiståndet kom.på tal. Det stämmer inte. Biståndet fördes på tal vid ett endatillfälle. Då förklarade att inte hade något attinvända mot att regeringen gjorde upp med och om enåtergång till enprocentsmålet. Han sade t. o. m. att i en borgerligtrepartiregering skulle vara beredda att respektera enprocentsmålet - om än meden delvis annan inriktning av biståndet. Då tystnade regeringens företrädare.Utrikesministern förde aldrig mera frågan på tal. Det var uppenbart attavsikten hade varit att åstadkomma en spricka mellan de tre borgerligapartierna genom att ta upp biståndet parallellt med försvaret. När man intekunde åstadkomma det, släppte man frågan.. Densvenska biståndspolitiken diskuteras just nu flitigt i den offentliga debatten.Det finns skäl att nu göra en översyn av biståndspolitiken. harRune Ängström motiverat detta. Development Strategy, IDS, nu är föremål för en översyn börden svenska biståndspolitiken på motsvarande sätt granskas. IFN råder enighet om att översynen av IDS inte skall gälla målen utan vägarnaatt nå dessa mål. Också i vårt land gäller behovet av utvärdering ochomprövning inte i första hand biståndspolitikens mål utan just medlen. Låtmig här endast ta upp en aspekt på den svenska biståndspolitiken, den om endemokratisk samhällsutveckling. Visom anser, att biståndet är viktigt för att motverka de skriande orättvisornapå jorden och i arbetet för freden, är också angelägna om att biståndet äreffektivt. I debatten om biståndets storlek har man . Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. särskilt från moderathåll, sökt göra gällande att de som vill minska biståndet skuUe vara särskiltangelägna om effektiviteten. Ingenting är felaktigare. allmänna debatten diskuteras också hur biståndet bäst kan stärkautvecklingen mot pluraUsm och demokrati i . Det är viktigt, att vi ivår önskan om en demokratisk samhällsutveckling också i närmar ossfrågan med viss ödmjukhet. Utvecklingen mot en pluralistisk demokrati med frånstatsmakten oberoende maktcentra är ofta en lång och mödosam process. Förländer som härjats av frigörelsekamp eller inbördeskrig och där endast enminoritet är läs- och skrivkunnig, är det inte förvånansvärt att det tar tidatt utveckla demokratiska institutioner och traditioner. Därför är det oftamindre den uppnådda graden av demokrati än rörelseriktningen - den politiskaviljan och toleransen - som bör beaktas. Länge,alltför länge, hade många uppfattningen, att endast med starkcentralmakt och centralplanering kunde skapa den nödvändiga disciplinen föratt åstadkomma ekonomisk utveckling och en anständig levnadsstandard förflertalet medborgare. Kraven på demokratiska fri- och rättigheter fick ståtiUbaka. Nuvisar erfarenheterna från många håll, att det är just i länder där pluralismoch demokrati givits en chans som man fått en snabb ekonomisk och socialutveckling. Detta är inte förvånansvärt. Det är när friheten ökar sommänniskors initiativ och skaparkraft växer och ger resultat. hardäremot diktaturer anfört "högre" samhällsmål som förevändning förförtryck och förföljelse. Några kommentarer tillnågra inlägg från socialdemokratiskt håll. Vihar reserverat oss till förmån för att SIDA:s bidrag till Kyrkornas världsrådockså skall omfatta insatserna för fred och mänskliga rättigheter. Vi tyckerinte att de Ugger utanför det område som SIDA kan ge stöd till. Tvärtom är detinte minst i ljuset av vad vi har sagt om behovet av insatser för att stärkaden demokratiska utvecklingen ett angeläget område för stöd från svensk sida. StureEricson frågade vad reservation 13 innebär. Det är mycket riktigt så att deninnebär ökat anslag till de intemationella organisationerna, alltså de FN-organSture nämnde. Hanfrågade om hade täckning för dessa förslag. Det är riktigt attskillnaden när det gäller den totala insatsen rör sig om ungefär 150 milj. kr.Jag trodde uppmärksammat att i detta förslag satsarmera än regeringen på biståndet. Svensktbistånd har som ett av sina mål att stärka utvecklingen mot pluralism ochdemokrati i världen. Bistånd som förmedlas av svenska ideella organisationer isamverkan med systerorganisationer i fyller i detta sammanhang enviktig uppgift. a. sina kontakter med utländska systerpartier och viasina resp. internationaler deltar också de svenska poUtiska partierna i dettaarbete. Detvore värdefullt om detta arbete, inte minst det som bedrivs av politiskaorganisationer, kunde breddas. I detta sammanhang kunde det vara av särskilt intresse attstudera den verksamhet som, delvis med biståndsmedel, bedrivs av t. ex. tyskastiftelser med anknytning till partier företrädda i förbundsdagen. Det vore,anser vi, värdefullt om dessa frågor fick bli föremål för särskild utredningockså i vårt land. JagviU därför till utrikesministern ställa frågan om han delar denna synpunkt ochalltså skulle vara beredd att medverka till att låta utreda denna typ av stödtill utvecklande av den parlamentariska demokratin i utvecklingsländerna. 65 (): Vi moderater föreslår betydande besparingar på årets biståndsanslag. Iett läge med mycket stora budgetunderskott - över 80 miljarder - och en storutlandsupplåning anser vi detta vara nödvändigt. Jag vill också i allstillsamhet påpeka att den socialdemokratiska devalveringen 1982 i praktikensänkte biståndsanslaget med ca 1 miljard. Ihöstas delade regeringen i princip vår uppfattning att besparingar varnödvändiga. Man föreslog en sänkt anslagsnivå som vid den tidenmotsvarade av bmttonationaUnkomsten. Vårt förslag, framfört i våramotioner, motsvarar av BNI. Efteren del interna stridigheter inom socialdemokratin ökades anslagen med 300 milj.kr. Bland industriländerna hamnar -såväl med regeringens förslag som med det moderata förslaget - på tredje platsvad beträffar biståndsanslag; det kan vara värt att notera. Hälftenav besparingarna tas enligt de moderata förslagen på anslagen till Vietnam.Denna besparing kan ses som en kraftig kvalitetshöjning av biståndet. Detmåste för de flesta svenskar framstå som en riktig åtgärd att nu avbrytahjälpen till . OlofPalme uttalade, när de vietnamesiska armédivisionerna marscherade in i landet,att invasionen inte kunde ursäktas utan att den skulle fördömas och sade:"Men långt värre är om nu stannar kvar i , ja, det ärvärre än den dumhet man nu begått." Motbakgmnd av detta uttalande är det obegripligt att biståndsanslagen till Vietnamförra året höjdes till 365 milj. kr. och nästa budgetår föreslås utgå med sammabelopp. Med reservationer disponeras 643 milj. kr. Frånmoralisk synpunkt är det oacceptabelt att inte på minsta sätt låtabiståndsbeloppen påverkas när ett land för anfallskrig. artikel 2:4förbjuder uttryckligen krig. FN har också antagit enresolution, riktad mot den vietnamesiska invasionen. Sammaår som anföll tvingades dessutom hundratusentals människorfly från , människor som i generationer verkat där. De flesta var avkinesiskt ursprung. En brutal regim tvingade dessa båtflyktingar att genomlidaofattbara umbäranden ute på havet och i flyktingläger. En stor välutmstadkrigsmakt på nära 200 000 man håller nu i Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Detfolkliga motståndet mot ockupationen är organiserat i én koalition, detDemokratiska , som beräknas ha drygt 40 000 man under vapen. Motståndetutgår framför allt ifrån områden i bergstrakterna mot . Trots hårdaattacker från överlägsna vietnamesiska tmpper, välutrustade med sovjetiskastridsvagnar och sovjetiskt artilleri, har det folkliga motståndet motinkräktarna inte mattats. Nufår vi dess värre underrättelser om att mellan en halv och en miljonvietnameser flyttat till . En omfattande kolonisering har påbörjats. Sverigehar framför allt genom FN anslagit 130 milj. kr. för att stötta upphjälpprogram i . Flyktingläger har uppförts i gränstrakterna motThailand, och livsmedelsförsörjningen har organiserats. Dessaflyktingläger har liksom tidigare utsatts för attacker från devietnamesiska tmppema. Åter dödas kvinnor och barn. Åter ödeläggs dessa byar,som bl. a. är uppförda med svenska biståndsmedel. ,som tagit emot 3 400 milj. kr. i svenskt bistånd, förstör svenskt bistånd iKampuchea. Utrikesutskottetframhöll i ett betänkande 1978/79 att biståndssamarbetet bygger på långsiktigafömtsättningar och att ett abmpt avbrytande av sådant samarbete är ett mycketallvarligt steg, som förutsätter en ingående prövning från fall till fall. Detborde vara självklart att är ett sådant fall. Det enda vi moderater kantänka oss att ha kvar är ett humanitärt bistånd. Dethävdas ibland att vi är tvingade att fullfölja våra åtaganden för att driftenav pappersbmket och sjukhusen skall fungera. Detta kan omöjUgen vara riktigt.Vietnam har självfallet råd att betala driftkostnaderna för att få fram papperoch driva sjukhusen. Vi har ju stått för närmare 2 000 mUjoner ianläggningskostnader och har därmed mer än fuUföljt våra löften. Men detfömtsätter en politisk vilja, och det är möjligt att ett tvång att övertadriftkostnaderna begränsar möjlighetema att föra krig i , ett krig somsäkerligen kostar miljarder. Medhänsyn till det starka engagemang som en gång fanns hos det svenska folket fördet krigsdrabbade är det tragiskt att behöva konstatera att dettaengagemang givit en bitter skörd. Ireservation 11, som är en gemensam borgerlig reservation och som handlar omanvändning av svenska resurser i biståndet, framhålls att vi i störteutsträckning bör stödja projekt inom områden där svenskt näringsliv har eller,kan utveckla särskilt god kunskap.