prot · G709118 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag tycker att det vore riktigare att hänvisa till 1982års riksdagsbeslut, som ju var utgångspunkten för det nya systemet tillskatteutjämning via kyrkofonden. Det var då man slog fast hur finansieringenskulle ske, och det var då man lade fast riktlinjerna för hur man skulleförstärka de fria församlingarnas ekonomi genom ett nyttskatteutjämningssystem. Det är ganska långsökt att hänvisa tillstmkturutredningen. Dess arbete pågår ju. Den remissomgång som har varit har hittillslett till över 2 000 remissvar. Vi kan redan nu notera att överväldigande deleninte vill ha någon strukturförändring på det lokala planet. Det betydersjälvfaUet att lösningarna till utjämning den vägen kommer att bli ganskaringa. Man får ju inte bättre skatteunderlag om man slår ihop en rad fattigaförsamlingar till en större enhet, för den är precis lika fattig somförsamlingarna var var för sig. Sedan vill jag kort kommentera när det gäller pengarna till de lokala trossamfunden. Det varrätt skönt att höra motivering i fråga om detta avsnitt ibetänkandet. Det stämmer helt överens med vad vi skriver i reservationen. Jagbara väntade att skulle yrka bifall till reservation 2. Dethade varit konsekvent med tanke på den mycket goda motivering som GunnarThoUander anförde. Anf, 71 (): Jag letade i anförande efter några motiv till deståndpunkter som utskottsmajoriteten har intagit. Jag kunde inte finna dem. Detär inte så lätt, för sanningen är ju mycket enkel: finansministern slogknockout på civilministern när det gäller kyrkoärenden. Man har alltså låtitkyrkoärendena drabbas av besparingar av långt hårdare slag än vad som är falletpå många, andra håll i statsbudgeten. har ju politiken sitt offerväsen, ochdå skall - som jag känner som en oförvitlig och av idealitetpräglad person - försvara denna åtgärd. Det är inte särskilt lustigt. Jag måstesäga att min beundran för solidaritet är lika omfattande sommin kritik av den regeringspolitik han söker försvara. Anf.72 (): Först till : Vi tycker att det är fullt normalt att dettahör hemma inom kyrkoenheten. Därför förs detta över till ,och därmed tiUbaka till kyrkoenheten. Det är svar på den frågan. TillKarl : När det pågår en strukturutredning - i detta fall är den nu mitt uppei sitt arbete - bör man väl i alla fall ta hänsyn till det arbete som pågår?Jag sitter själv med i de här cirklarna, som arbetar över hela när detgäller församlingen . Självfallettror jag att det finns en möjlighet att även svaga församlingar kan blistarkare tillsammans. Delvis kan jag hålla med om att svaga församlingar alltidär svaga. Men man kan göra förändringar, och det här utredningsmaterialet visaratt man kan göra det. Det vore väl dumt att föregripa det arbetet nu utan att iförsta hand ta del av utredningens resultat. Jan-ErikWikström säger att kyrkan är den som har fått ta de största stötama när detgäller åtstramning. Jag har över huvud taget inte räknat ut hur många stötarkyrkan har tagit i förhållande till andra. Men det är känt att vi nu har ettallmänt hårt klimat och att åtstramning och bantning förekommer överallt. Igranden är jag emot att kyrkan skall drabbas så hårt att den lider. Men jagmåste svara att jag i grunden är av den åsikten att alla områdenmåste StäUa upp när vi har problem i ett samhälle. Jag har inget belägg för-jag vet inte om har det - att kyrkan har drabbats hårdare änandra områden. Jag tycker nog inte det. Jag menar att det här är åtgärder somman kan vidta. 73 (): säger att vi tycker att det är naturligt att man föröver från till civildepartementetoch att kyrkofonden får ta på sig en del av kostnaderna för översättningen. Dåär väl att märka att vi i detta sammanhang är socialdemokraterna ochkommunisterna i kulturatskottet, som är regeringens förlängda arm. Närmastberörda part, , håller inte alls med om detta utan har skrivitett brev i vilket man framför en helt annan syn. Jag skulle tro att majoritetenav berörda parter ute i landet inte heller delar kulturatskotts-majoritetensuppfattning i den här frågan. Jagtycker att det här är ett felaktigt sätt att behandla denna för hela svenskafolket mycket viktiga angelägenhet. Man gör markeringen att detta inte på sammasätt som är en allmänkulturell angelägenhet. Detta kan ju uppfattassom att översättningen blir mer en inomkyrklig angelägenhet - ochdet tycker vi är mycket olyckligt. Anf.74 (): När , regeringen och majoriteten i utskottet härföreslår förändringar när det gäller finansieringen av skatteutjämningen medanutredning pågår, är det mycket inkonsekvent. När man nu håller på med enutredning vore det då inte bättre, , att låta den arbetafärdigt enligt de gamla premisser som riksdagsbeslut innebar när detgällde finansieringen av den nuvarande skatteutjämningen över kyrkofonden? Vifår väl se vad utredningens förslag innebär och vad behandlingen därefter kange för resultat. Men så mycket torde man ändå kunna förstå av det pågåenderemissarbetet som att den tvångsvisa kommunsammanläggningen har skrämt mångaförsamlingar. Särskilttror jag att det är tvånget i förändringarna, som avskräcker oerhört många. Detkan vara en lärdom för framtiden. Jag vill mycket starkt markera att detta inte ärdet enda området. Vi har diskuterat ett annat och ytterligareett kommer. Det gäller skatteunderlaget från juridiska personer, och det blirytterligare en smäll för kyrkan. Sammantaget rör det sig om summor som per årräknat kan ligga mellan 170 milj. kr. och 200 milj. kr. Det är ett stortinkomstbortfall för kyrkan, vilket självfallet måste få konsekvenser. 75 (): Ja, , visst är det svårt att spara. Jag tyckeremellertid att man gjort några elementära misstag i det här fallet. Det förstaär att man har sparat på kyrkofonden utan att ha kontakt med svenska kyrkan.Det lönar sig inte i längden att hålla på med sådana dråpslag utan att man harsedvanlig kontakt. Detandra misstaget är att man har tagit bibelöversättningen som ett sparobjekt.Jag vill dock tro att det huvudsakligen är aningslöshet i civildepartementetsom ligger bakom detta. Jag kan inte tänka mig att om det suttit någonföreträdare för , som också företräder, icivildepartementet, man ens hade.kommit på denna vilda tanke. Så illa är detväl ändå inte med den svenska statsbudgeten att man måste klämma till med enbesparing som drabbar kyrkofonden. och bibelöversättningen.Med Utet större fantasi och litet större envishet hade man kunnat hitta någonannan post. Nufinns det alltid en möjlighet att rätta till detta! Den här räkningen skall juinte göras upp än . Jag hoppas därför att tillkyrkoministern skulle kunna förmedla en vädjan om att han omprövar detta. Härkan han räkna med stöd från mycket stora grupper i . Det är alldelesonödigt att det skall bli politisk strid på denna punkt. Jag utgår från att dethar varit fråga om aningslöshet och ett misstag ifrån kyrkoenhetens sida. 76 (): Jag har egentligen redan redogjort förinstäUningen när det gäller kommissionen och var den hör hemma. TillKarl vill jag säga att ingen skrämsel firins i det arbete som pågår. Jagtror att man skulle ha sagt ifrån mycket kraftigare redan tidigare. Det härbeslutet är dock gammalt, liksom den information man har gått ut med. vill jag slutligen bara säga att jag inte kan uppleva att dethar delats ut några dråpslag. Jag tror att är litet fördramatisk när han talar om dråpslag. Jagkan avrunda med att säga att det i min konfirmationsbibel stod så här: Om någonslår dig på den ena kinden, så vänd den andra till. Kanske kan vi lösa de härfrågorna om vi resonerar i den sinnesstämningen. Anf.77 (): Jag måste säga att det förvånar mig något att säger:Varför sade ni inte ifrån ? Har helt missat att vi dåväckte en motion från ? Vi sade ifrån lika starkt som vi gör att viinte kan acceptera denna skatteindragning. Därutöver har kyrkomötet irad uttalat som sin bestämda uppfattning att de här. pengarna borde tilldelaskyrkofonden för att den skall kunna klara sin finansiering. Sedanvill jag bara kommentera tidigare redovisning när det gällerfrågan om bidrag till trossamfundens lokaler. Det är givetvis så, att det förde lokaler som ligger utanför de prioriterade sysselsättningsområdena kommeren ytterligare påspädning, som civilministern annonserade. Om den sedan skaUavräknas på nästa års ordinarie bidrag, blir det ännu större svårigheter förtrossamfunden att planera sin byggverksamhet. Det tycker jag skulle varasynnerligen olyckligt. Därför hoppas jag verkligen att går med påbifall till reservation 2. 78JAN-ERIK,(): Nr 118 Vi politiker får finna oss i att tåla örfilar. Men varför skulle t- . man smälla ttll och kyrkofonden? Överläggningenvar härmed avslutad. ändamål Punkt 2 (bidrag till trossamfund) Utskottets hemställan medgodkännande av utskottets motivering bifölls med 231 röster mot 64 förutskottets hemställan med den ändring i motiveringen somföreslagits i reservation 1 av m. fl. Mom. 1 (medelsanvisningentill Bidrag till anskaffande av lokaler för trossamfund) UtskottetshemstäUan - som ställdes mot reservation 2 av m. fl. -bifölls medacklamation. Punkt4 (bidrag till kyrkofonden på grund av indragna skatteutjämningsmedel) Utskottetshemställan bifölls med 248 röster mot 46 för reservation 3 av ochStina . Mom. I (finansieringen ) Utskottetshemställan bifölls med 157 röster mot 137 för reservation 4 av . 1 ledamot avstod från att rösta. 1983/84:15 Anslag tillinternationellt-kultureUt samarbete (prop. 84:100delvis) 1983/84:16 Vissa frågor rörande samarbete med (prop. 1983/84:108) 19 §Anmäldes och bordlades Motionerna 1983/84:2750 av KerstinEkman m.fl. 1983/84:2751 avMargareta 1983/84:2752 av EricHägelmark m.fl. 1983/84:2753 av LarsTobisson m.fl. l983/8A:215ä> av LarsWerner m.fl. 71 1983/84:2756 av KurtHugosson m.fl. 1983/84:2757 av GunnarBjörk i m.fl. Det miUtära försvaretsfortsatta utveckling, m.m. (prop. 1983/84:112) 1983/84:2158av m.fl. 1983/84:2759 av 1983/84:2760 av RuneTorwald m.fl. 1983/84:2761 av m.fl. Förslag om tilläggsbudget III till statsbudgetenför /84 (prop. 1983/84:125) 20§ Meddelande om interpellation Meddeladesatt följande interpellation framställts 1983/84:141 av () till utrikesministem om tvångsförflyttningen av arbetslösa iTanzania: Ineffektiv administration och doktrinärnäringspolitik har fört in i en allt djupare ekonomisk kris. Denna tarsig uttryck i brist på baslivsmedel, vikande produktionssiffror förexportgrödor, sjunkande produktivitet inom industrisektorn, försämradbytesbalans, brist på reservdelar och råvaror, nedsUten transportapparat ochökad korruption. Förvanliga människor har denna utveckling lett till svåra påfrestningar, ävendirekta försörjningssvårigheter. Ej minst drabbade är alla de som lämnatjordbruksbyarna och dragit in till städerna lockade av hägrande förtjänster vidnågon industri. Allt fler går arbetslösa och lever i ren misär. Tanzaniskaregeringen genomförde 1983 en kampanj för bättre utnyttjande av de mänskligaresurserna. En förutsättning för kampanjen var en antagen, ny lag"lagen om de mänskliga resursernas deployment". Lagen föreskriver attalla personer som ej har ett av staten godkänt arbete skall återbördas till sinhembygd eller sysselsättas vid statsfarmer. tillämpadesden första gången, och en legal tvångsförflyttning av arbetslösa ägde rum.EnUgt planerna sägs att närmare 400 000 av Dar es Salaams befolkning flyttas utpå detta sätt, vilket stöder uppgifter på att en ny tvångsförflyttningsvågföljer . Deployeringslageninnebär en allvarUg inskränkning av de mänskliga fri-och rättigheterna. Denvittnar om en utveckling bort från demokrati och ett närmande till dettotalitära samhällssystemets folkförtryck. Motbakgrand av vad som ovan anförts anhåller jag att till utrikesministern fåställa följande frågor: Anser utrikesministern attdeployeringslagen i bidrar till en demokratisk utveckUng ilandet? Kan bakgrundssituationentill lagen ha uppkommit med stöd av felaktigt x H H 21 § Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1983/84:479av () till kommunikationsministern om priserna på inrikesflygetsNorrlandslinjer: behandlar just nu frågan om fritid ochrekreation. Betydelsen av goda kommunikationer måste därvid beaktas. Glesbygdsberedningenhar, enligt sina direktiv, tagit upp nödvändigheten av att landets avlägsnadelar gynnas vad kommunikationer beträffar. Flyget är en viktig faktor då detgäller både turism och glesbygdens livsmöjligheter. Detär därför chockerande att Norrlandsförburidets utredning om flygpriserna ilandet visar att resorna på med flyg är relativt dyrare än andra linjer. att med anledning av denna utredning överväga åtgärder som gerglesbygden och i synnerhet rättvisa? 1983/84:480av () till finansministern om löntagarfondernas effekt påårets avtalsrörelse: Ett av de viktigaste argumenten förlöntagarfondernas införande var att de skulle verka återhåUande pålönerörelsen. 1 den pågående avtalsrörelsen tyder emellertid ingenting på attlöntagarfonderna haft någon som helst återhållande effekt på lönekraven ochavtalen. Vilken effekt harlöntagarfondernas införande haft i årets avtalsrörelse? 1983/84:481av () till finansministern om den löneledande rollen i åretsavtalsrörelse: I flera sammanhang har statsråd uttalat sig för attparterna i den konkurrensutsatta sektorn bör sluta avtal före parterna i denoffentUga. Den konkurrensutsatta sektorn bör med andra ord vara löneledande. pågående avtalsrörelsen har regeringen tillämpat det motsattatillvägagångssättet. De första avtalen slöts mellan parterna inom denoffentliga sektorn. Medhänvisning till det anförda ställer jag följande fråga till finansministerK.-O. . Vilkaskäl förelåg i den pågående avtalsrörelsen för att frångå den uttaladeprincipen om att den konkurrensutsatta sektom skall vara löneledande? 1983/84:482av () till finansministern om framtida besparingar i denstatiiga budgeten: Om ekonomi skall komma i balans krävs,enligt flertalet ekonomiska experter, årliga besparingar i den statligabudgeten på betydande belopp. egna ekonomer anser sålundai LU 84 att det krävs årliga besparingar på minst 6 miljarderkronor. Riksbankschefen anser att det krävs besparingar /85 påminst 10 miljarder. Ärdet också finansministerns uppfattning att betydande besparingar behövs? Vilkeninriktning bör i så fall dessa besparingar ha? 1983/84:483av () till finansministern om ökningen av lönekostnaderna: Såväl i årets finansplan som i långtidsutredningen,LU 84, understryks mycket klart vikten av att arbetskraftskostnaderna ökar iväsentligt lägre takt än vad som varit fallet . Nivån harangivits som ett riktmärke. Om ökningen av arbetskraftskostnaderna överstigerdessa tal äventyras allvarligt föratsättningarna för att återställa balansen iden svenska ekonomin enligt såväl årets finansplan som LU 84. Deingångna avtalen på den offentliga sidan innebär, enligt arbetsgivarnas egnaofficiella beräkningar, en total ökning av arbetskraftskostnaderna med6,för staten och i genomsnitt för hela den kommunala sektorn, alltunder fömtsättning att löneglidningen ej överstiger . Mot denna bakgrund villjag ställa följande fråga till finansministern: Anser finansministern, att dearbetskraftskostnadsökningar som de offentliga arbetsgivarna nu redovisaröverensstämmer med de ökningar som i regeringens finansplan angavs som maximaltmöjliga att förena med inflationsmålet ? 1983/84:484 av MargitGennser (m) till finansministern om följsamhetsklausulen i löneavtalen: 1970-talets genomsnittliga tillväxttal förtimförtjänsten för samtliga löntagare låg mellan lägst och högst 15 %.Avtalsrörelserna 1975 och 1984 har betydande likheter. De första löneavtalensom den offentliga sektorn slöt bägge åren låg på en hög nivå. avtalinnehåller dessutom klausuler som tillförsäkrar de offentliganställda sammalöneutveckling som industrin. Avtal har sedan träffats på en lika hög, ellerhögre, nivå på den privata arbetsmarknaden. ILU:s katastrofscenario beräknas timlöneökningen 1984 till ca 9%.Katastrofalternativet är helt enkelt uppgjort med utgångspunkt i 1970-taletserfarenheter. De löneökningar som blir resultatet av årets avtal leder tillhöjningar på . Ifinansplanen för /84 betonades att följsamhetsklausuler börundvikas i löneavtalen. De är både inflationsdrivande och skapar en stelarbetsmarknad. Med hänvisning till detanförda ber jag att få ställa följande frågor: Har finansministern ändrat uppfattning vad gällerföljsamhetsklausuler i löneavtalen? Vilka åtgärder ämnar finansministern vidta för attundvika en upprepning av utvecklingen och 1975? Hur skall LU:sskräckalternativ undvikas? 1983/84:485av () till finansministern om rörligheten på arbetsmarknaden: Rörligheten på arbetsmarknaden har under en följdav år minskat. Detta har fått till följd att arbetsmarknaden fungerar alltsämre, med ökad strukturell arbetslöshet som resultat. En väsentligt ökadrörlighet på arbetsmarknaden är en grundförutsättning för att det skall varamöjligt att nå ekonomisk balans . Detta är en stor del avlandets samlade ekonomiska expertis enig om. Också regeringen ansluter sig iden publicerade långtidsutredningen till detta synsätt. Enviktig erfarenhet är att den traditionella arbetsmarknadspolitikeninte förmår att skapa tillräcklig rörlighet. Rörligheten bestäms av andraviktiga faktorer, t, ex. lånebildningen och lönestrukturen. Årdet möjligt att få till stånd en tillräckligt stor rörlighet på arbetsmarknadenmed nuvarande lönestruktur? Vilkaåtgärder är finansministern beredd att vidtaga, inom i första hand denoffentliga sektorn, för att få till stånd en lönebildning som förmår att skapatillräcklig rörlighet på arbetsmarknaden och därmed verkliga förutsättningarför att vi skaU kunna uppnå ekonomisk balans ? 1983/84:486av i (m) till finansministern om den framtidaarbetsmarknadspolitikens mål: I den av utarbetadelångtidsutredningen (LU) behandlas bl. a. den framtidaarbetsmarknadspolitiken. Målsättningen enligt LU är full sysselsättning.Samtidigt konstaterar LU att full sysselsättning anses ha uppnåtts om dagensarbetslöshetssiffror avseende den öppna arbetslösheten minskas till . I LU;ss. k. balansalternativ föratsätts vidare ingen ekonomisk politik som syftartill att nedbringa dagens höga dolda arbetslöshet, utan man måste i framtidenacceptera denna höga nivå. Kanfinansministern inför kammaren redovisa innebörden i regeringens mål om fullsysselsättning? Delarfinansministern LU:s uppfattning om att den dolda arbetslösheten kan ligga kvarpå dagens nivå? Nr 118 22 § Kammaren åtskildes .