prot · G709146 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:146 1§ Justerades protokollet för den 9 innevarande månad. 2§ Svar på fråga 1983/84:515 om tillvaratagande av sjunkvirke har, med utgångspunkt i ett ärende hos iJämtlands län angående bärgning av sjunkvirke i , frågatjordbruksministern när regeringen kommer att föreslå en lagändring sommöjliggör tillvaratagande av sjunkvirke eller om regeringen är beredd att vidtaandra åtgärder så att en sådan bärgning kan ske. Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Bestämmelserom virke som påträffas i allmän flottled finns i flottningsla-gen. Olika reglergäller beroende på om flottleden är avlyst eller inte. Gällerdet en avlyst flottled, får strandägare eller andra personer som kan lida menav kvarlämnat sjunkvirke ta upp virket och fritt förfoga över det. Virketsägare, om han är känd, eller en förvaltare som har utsetts med anledning avavlysningen skall dock först underrättas och få skälig tid på sig att ta bortvirket. Denna underrättelseskyldighet upphör efter avlysningen. lagrådsremiss som beslutades av regeringen föreslåsändring i dessa regler så att kretsen av bärgningsberättigade personerutvidgas; var och en får ta upp virket med rätt att fritt förfoga över det.Däremot ändras inte reglerna om underrättelse. Avsikten är att lagändringenskall träda i kraft . Beträffandeicke avlysta flottleder anser jag att den gällande regleringen gertillfredsställande möjligheter till bärgning av sjunket virke. Om virket harsjunkit där det kan orsaka t. ex. uppgrundning, kan flottningsföreningensstyrelse anmodas att ta bort virket eller att vidta åtgärder på föreningensbekostnad. Också strandägare eller andra som kan lida men av att virket liggerkvar kan ta upp virket på föreningens bekostnad. Omnedläggningen av deri danska polisens narkotikarotel i någon lagändring när detgäller sjunkvirke i sådana flottleder. Omförslaget godtas av , kommer det problem som har tagitupp i sin fråga att få sin lösning. 2 (vpk); Jag ber att få tacka justitieministern för svaretpå min fråga. liten bakgrund till frågan. Vi har från vårt parti motioneratom förslag till åtgärder för upptagning av det sjunkvirke som finns i landetsälvar och sjöområden. Vi tyckte oss ha nått en viss framgång när lagutskottetförra hösten som svar på vår motion förklarade att en proposition omlagreglering på detta område skulle väntas . Den skulle komma undervåren. Enligtmin mening är det rent ut sagt bedrövligt att det här problemet inte har kunnatlösas för länge sedan. Det ligger i våra vattendrag miljoner och åter miljonerstockarsom dels inte är till någon fördel för vattenmiljön, dels skulle utgöraett bra fillskott till våra industrier. Försök som är gjorda i Skellefteälvenvisar att hundraårigt virke är användbart som industrivirke. Ett nybildatvirkesbärgningsbolag i har vägrats tillstånd av att taupp sjunkvirke i , helt enkelt därför att det inte finns någon lagsom ger länsstyrelserna rätt att ge detta. I svaret från justitieministemframgår det att en lagändring kan komma.att ske . Jag får.välsäga att det är bra - bättre sent än aldrig.' Det handlar ju här om en massaarbetsfillfällen i bygder där det råder stor arbetslöshet,.och det handlarockså om råvara fill industrin. Skulleman få frainföra ännu en önskan, vore det att t. ex. AMS finge möjlighet attordna.beredskapsarbeten; Vi vet att det finns en hel del f. d. flottare efterde avlysta flottlederna som går arbetslösa. De har ju stor kunskap om var destörsta mängderna av detta virke finns. Det skulle vara en stor fördel attutnyttja deras kunskap när-man skall bärga virket. Jagvill åter en gång tacka för beskedet att det kommer ett förslag omlagändring-fin höstriksdagen. Överläggningenvar härmed avslutad. 3§ Svar på fråga 1983/84:549 om nedläggningen av den danska polisensnarkotikarotel i har frågat mig dels om nedläggningen av den danskapolisens narkotikarotel i står i överensstämmelse med ändan öchbokstaven i Nordiska ministerrådets beslut och rekommendationerpå narkotikabekämpningens område, dels vilka åtgärder den svenska regeringenavser att vidta i syfte att förhindra att narkotikainförseln viaHelsingör-Helsingborg ökar till följd av-denna nedläggning. När det gäller denpåstådda indragningen av en narkotikarotel i har jag inhämtat följande.Någon fast narkotikarotel finns inte och har inte funnits vid polismyndigheteni . Däremot har under en kortare fid bedrivits en försöksverksamhetinriktad på bekämpning av främst gatuhan-deln. i harnu beslutat att denna försöksverksamhet skall upphöra. I stället kommer denlokala bekämpningen av narkotikabrottsligheten att ske i annan form.Verksamheten organiseras inom kriminalavdelningen och får ungefär sammaomfattning som . Det finns därför ingen anledning att befara attsamarbetet mellan polismyndigheterna i och kommer attbli sämre eller att införseln av narkotika den vägen nu skullekomma att öka. Någon åtgärd från regeringens sida är därför inte aktuell. Omnedläggningen av den danska polisens narkotikarotel i Anf.4 (): Jag ber attfå tacka för svaret. Jaghar emellertid en annan bild av dessa frågor än den som justitieministern geri sitt svar. Jag har haft kontakt med polisen i , som uppfattar dengmpp som finns i som en narkotikarotel såsom vi har här i Sverige.Just detta att man har direktkontakt med dessa personer är vad man ser som såvärdefullt. Man befarar att denna möjlighet nu inte längre skall finnas. Jagbeklagar att justitieministern inte ser allvarligare på det här. Underflera år, , har dessa frågor stått på dagordningen både och i . 1982 hölls ettgemensamt nordiskt justitie-, social- och hälsovårdsministermöte i i syfte att diskutera narkotikapolitikens inriktning och utformning iNorden. uppställde därvid ett narkotikafritt som mål.Enighet rådde vidare inom ministerrådet om att det inte var acceptabelt ifalldet inom några områden i var lättare att komma över narkotika än iandra. Här har vi just leden som det är oerhört viktigtatt bevaka. I det program som ministerrådet lade fram 1982 ingick ett utökattullsamarbete och samarbete med polismyndigheterna som mycket viktigaingredienser. År1982, efter det nämnda ministermötet, antogs vid iHelsingfors en rekommendation riktad till ministerrådet. Därför är detministerrådet som har att se till att man följer upp den målsättning som vi harlagt fast. För del är det justitieministern som har denna uppgift.Tyvärr har avståndet mellan de officiella nordiska samarbetsorganens uppsattamål och det praktiska uppföljningsarbetet i de enskilda nordiska ländernavuxit. Förverkligandet av målen lämnar mycket övrigt att önska. -Vad som nusker med narkotikaroteln i är ett exempel på detta. Ominte justitieministern redan har haft kontakt med polisen i ,rekommenderar jag honom att ta en sådan. Det är de som arbetar så att säga påmarkplanet som möter problemen och som är rädda för att den nya organisationeninte kommer att fungera. Jagställer ändock frågan: Avser justitieministern att medverka till attministerrådet verkligen ser till att man följer upp både ministerrådets ochNordiska rådets beslut och uppmaning i denna fråga? Omsamarbetet mellan dansk och svensk polis för bekämpning av narkotika Min bild av situationen skiljer sig alltså något från har erfarit att danskarna själva har den uppfattningen att den organisationsom de nu skall arbeta med blir bättre än den som de har haft. Dentidigare civilpatrullen, som tillhörde ordningsavdelningen, hade också andra arbetsuppgifter.Nu görs den organisatoriska förändringen att man inom kriminalavdelningenavsätter en grupp som kommer att syssla enbart med narkotikabekämpning. Jag harför min del erfarit att både poUsmästaren i och i är avden åsikten att det inte kommer att bli någon försämring, utan snarare enförbättring. Jagtror inte att och jag kan klara ut alla detaljer i detta ärendehär i kammaren. Viktigare är att de nordiska rikspolischeferna skallträffas här i . De skall då bl. a. ta upp samarbetsfrågor när det gällernarkotikabekämpning. Jag är övertygad om att den svenske rikspolischefen kommeratt bevaka de svenska intressena och önskemålen i sammanhanget. Jag kommer att hålla migunderrättad om det fortsatta händelseförloppet. Anf.6 (): Vi har tydligen olika bilder av situationen. Min bild är frånmarkplanet, från dem som arbetar inom narkotikaroteln i . Jagundrar, justitieministern, hur det skulle bli med narkotikabekämpningen i vårtland, om vi upplöste de specialinriktade narkotikarotlar som vi har. Jagdelar justitieministerns uppfattning att vi inte kan klara ut alla detaljer idenna fråga här i kammaren - jag är medveten om det. Jagnoterar justitieministerns meddelande att rikspolischeferna skaU träffas. Vimåste i alla situationer påverka de olika nordiska länderna, så att vi når upptill det som ministerrådet har uttalat och som med stormajoritet uttalade i . Man var då enig om tre punkter: Vi kan inte acceptera någon form av narkotikabruk som inte ärmedicinskt betingad. Vi måste ha ett utökat samarbete mellan polis och tull.Därtill måste rättstillämpningen vara Ukartad i våra nordiska länder. Överläggningenvar härmed avslutad. 4§ Svar på fråga 1983/84:564 om samarbetet mellan dansk och svensk polis förbekämpning av narkotika har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta föratt polisen även efter den 1 juU skall ha en sambandsman placerad i . har sedan slutetav haft sambandsmän placerade i Kontaktnätet harsedan successivt byggts ut genom placeringar även i och år 1981resp. 1982 och är ett led i det nordiska narkotikasamarbetet. Danska ochnorska sambandsmän på andra platser utför sålunda uppdrag åt svensk polis, ochde svenska sambandsmännen arbetar också åt de övriga nordiska länderna. Narkotikakommissionenhar lagt fram förslag som bl. a. innebär att sambandstjänsten i Köpenhamnflyttas. I stället föreslås att det inleds ett mer aktivt och praktisktsamarbete i genom att två svenska poUser tas ut för tjänstgöring hosnarkotikapolisen där. Syftet med förslaget är således att ytterligare något ökasamarbetet med . Regeringenavser att lägga fram ett samlat program för insatserna mot narkotikan.Frågan om svenska polismäns placering i kommer då också attbehandlas. Omsamarbetet mellan dansk och svensk polis för bekämpning av narkotika Anf.8 (); Jag ber att få tacka justitieministern för svaret, sorn jag till en delär nöjd med, men till andra delar inte är nöjd med. Detär utomordentligt bra att man avser att lägga fram ett förslag om en utökningav verksamheten i . Men jag har egentligen inte fått svar på minfråga; Vad händer ? Enligtde uppgifter jag har skall den polisman som är placerad i lämna sintjänst , och därutöver skaU den utbytestjänst som har varit besatt iKöpenhamn upphöra . Detta innebär att det fram tiU dess att riksdagenhar fattat beslut och det har kunnat effektueras ett beslut underhösten kommer att bli ett vakuum i när det gäller bevakningen avdessa utomordentiigt viktiga frågor. Jag vill redan nu ställa samma fråga somjag ställde ursprungligen: Vad händer i ? Detär på det sättet, herr talman, att narkotikahanteringen är ett fmktansvärtgissel för våra ungdomar, för dem som råkar i narkotikans klor. Vi vet averfarenhet att de år vi har haft sambandsmän på olika strategiska poster ochdär vi har haft ett samarbete med nordiska grannländer har det i alla fallvarit möjligt att i någon mån motverka den olagliga hanteringen och trafikenmed narkotika. Viär helt klara över att det över pågår en intensiv trafik. haren storflygplats, och vi vet att sådana storflygplatser ofta blir centrum förnarkotikahandeln. Därför har det varit utomordentligt värde-fuUt att vi underde har haft en sambandsman där. Vi har också socialarbetare iKöpenhamn som skall hjälpa ungdomar tiU rätta. De som har arbetat där har underåren byggt upp ett kontaktnät och en verksamhet, som jag ärövertygad om - det säger också mina sagesman - om sambandsrriannen tas bortganska snart kommer att rivas ned. Det betyder alltså, att när det nya och, somjustitieministern säger, aktivare arbetet inleds om kanske har detsom byggts upp hunnit rivas ned. Man kan inte repliera på de erfarenheterna, ominte svaret på min fråga nu om vad som händer efter är att vi skallha polismän i också efter den Om samarbetet mellan dansk och svensk polis för bekämpningav narkotika Omjag får det svaret är jag nöjd, och då skall jag inte ens begära replik, utantacka. Låt mig först betona vilken stor vikt jagfäster vid det nordiska samarbetet när det gäller narkotikabekämpningen. Jag ärväl medveten om de alldeles speciella och mycket stora problemen i . Av överväganden framgår emellertidnu att det är givet att det i fortsättningen skall finnas just ensvensk sambandsman, alltså en polis med just den funktionen, i Köpenhamn.Starka skäl talar i stället för att samarbetet mellan svensk och dansk polisskall utvecklas i något förändrade former. Detta får vi ta ställning till ihöst. Beträffande tiden fram tiU hösten är det riktigt, somKarin Söder säger, att det blir ett visst glapp från . Jag haremellertid försäkrat mig om att erforderliga kontakter och erforderligtsamarbete upprätthålls. Under den korta mellantiden blir man i tillfälle attpröva sig fram i nya och något förändrade samverkansformer. 10KARIN SÖDER (c); Jag måste säga att justitieministerns något oklart. Innebar det att man skall pröva nya former? Densom har ansvaret för den här viktiga delen av narkotikabekämpningen, dvs. justitieministern,har både möjligheter och befogenheter att se till att inget glapp uppstår. Detär det säkraste och bästa sättet att brygga över den klyfta som kommer attuppstå på gmnd av den utdräkt i tiden som arbete harinneburit. Jag betvivlar inte att har godaavsikter, men jag har absolut ingen förståelse för varför man skulle ha någramånaders uppehåll i verksamheten och pröva nya former intill dess att riksdagenhar hunnit fatta ett nytt beslut. Jag måste säga att en sådan hantering voremycket oansvarig. Jag upprepar min fråga; Kommer det att finnas någonsambandsman i efter ? Jag beklagar om jag på grund av ett teknisktfel inte helt uppfattade vad sade - högtalaren krånglade underförsta delen av hennes inlägg - men jag tror ändå att jag kan svara påhuvudfrågan. Jag vill då lugna med att det kommer att finnas svenskpolis i till och från, men det kommer inte att formellt finnas ensambandsman. Man prövar sig fram i nya samverkansformer, men jag försäkrarKarin Söder att det kommer att finnas svensk polis i under dennakorta mellantid. Anf.12 (): Jag hoppas att jag får uppfatta den senare delen av justitieministernssvar, dvs. att det kommer att finnas svensk polis i , som det rätta, och inte den första delen av svaret, därjustitieministern sade att det skall finnas polis då och då. Enligt min meningskall man inte ta alltför lätt på de här frågorna, utan låta den nuvarandeordningen råda fram till dess att vi får pröva förslag.Jag är säker på att det i någon form kommer att gå igenom. Kan vi senare få tvåpoliser placerade i är jag den första att hälsa det medtillfredsställelse. Överläggningenvar härmed avslutad. Omåtgärder mot otillåtna utsläpp frånSAKAB-.sde-struktionsanlägg-ning i Kumla 5§ Meddelande om svar på interpellation 1983/84:148 Svar på interpellafion om kostnaderna för saneringen eftergiftutsläppen i kommer att lämnas . På grund av utrikesresor och andra förhinder kommer jag inte att ha möjlighet att svara tidigare. 6 § Svar på fråga1983/84:508 om åtgärder mot otillåtna utsläpp från i har frågat mig om jag avser att kräva några åtgärder avSAKAB för att otillåtna utsläpp inte skall kunna förekomma samt omjag kommer att se till att kravet på automatisk avstängning av ;sanläggning i redan vid risk för-utsläpp blir verklighet. AndersSvärds fråga är föranledd av.en arbetsrapport om utsläppen till luft underprovdriften av i . Förden verksamhet som bedriver vid anläggningen har företaget erhållittillstånd enligt miljöskyddslagen. Beträffande de utsläpp frånförbränningsugnen-söm föranlett frågan gäller bl. a. följande enligtföreskrif-tema i tillståndsbeslutet. Denslutiiga prövningen av villkoren för luftutsläppen har skjutits upp, eftersomdet behövdes en prövotid för erfarenheter och utredningar rörande driften. Förprövotiden fastställdes provisoriska utsläppsvärden. En särskild sakkunnig harförordnats för att bl. a. svara för mätningar och kontroll av driften underprövotiden. skall den sakkunnige redovisaresultatet av sitt arbete till koncessionsnämnden, som därefter fastställer deslutliga villkoren. Om det förekommer utsläpp som kan antasmedföra hälsorisker har den sakkunnige rätt att Omåtgärder mot otillåtna utsläpp från SA KA B:s destruktionsanläggning i förbjuda fortsatt drifteller förbränning av visst avfall. Utsläpp som kan antas vålla olägenhet avnågon betydelse skall anmälas till koncessionsnämnden. Densakkunnige övervakar således att verksamheten vid anläggningen under prövotidensker i överensstämmelse med det lämnade tillståndet. Noggrann tillsyn utövasockså av . Närdet gäller fråga om automatisk avstängning vill jag upplysa omatt det redan finns sådan utrustning installerad som automatiskt stopparinmatningen av avfall i ugnen när förbränningseffektiviteten minskar under enviss nivå. Långtgåendeåtgärder har sålunda vidtagits för säkerheten vid anläggningen och förkontrollen av driften. 15 (); Jag tackarjordbruksministern för svaret på min fråga. Bakgrundentill att jag stäUt frågan är den oro som finns i Kvarntorpsområdet, där denhär anläggningen ligger, och den oro som har funnits under hela den debatt somföregick det lokaliseringsbeslut som ledde till att man fick bygga den häranläggningen i . Kommunen har i poUtisk enighet tackat nej till att fåanläggningen, och man känner sig alltså påtvingad denna anläggning. Därför ärdet mycket viktigt att det inte händer saker så här inledningsvis som försvårarmöjligheterna att på goda och faktiska grunder lugna de oroliga stämningarna. Isamband med regeringens beslut gavs bland andra löften ett om automafiskt stoppredan vid risk för utsläpp. Det automafiska stoppet skulle kopplas tilltemperaturen i ugnen, och man skulle inte, såvitt vi i kommunen förstod det,behöva göra några analyser som tar tid innan ett stopp kan ske. Det skulle alltsåske ett automatiskt stopp redan vid risk för utsläpp, inte efter det att manhar konstaterat ett utsläpp. Detdröjsmål som skett på grund av analysresultatet är mycket olyckUgt, och det ärdefinitivt inte vad man kan förstå med en automatisk avstängning redan vid riskför avfall. Nutycker jag att slutet av jordbruksministerns svar andas en viss tillförsiktinför det som redan är åtgärdat. "Långtgåendeåtgärder har sålunda vidtagits för säkerheten vid anläggningen öch för kontrollenav driften." Jagtror att jag kan vidimera det. Men jordbruksministern säger också i stycketföre att den automatiska avstängningen redan är installerad. Dåvill jag fråga: Fanns den automatiska avstängningen inmonterad när utsläppenskedde? Nästafråga: Vad har den för värde som säkerhetsskapande detalj om utsläppen sker ochdet tar att få reda på resultatet, och kommerlarmrapporter? Jagvill alltså veta: Fanns den här anläggningen inmonterad när utsläppen skedde? Jag vill också frågajordbmksministem: Om det visar sig att det är problem när det gäller att inomden tänkta försöksperioden få detta att fungera, är jordbruksministern dåberedd att förlänga förordnandet för den sakkunnige, , så att mankan fortsätta med prövotiden tills man är absolut förvissad om att det kommeratt vara en säker anläggning, vilket är utiovat? Låt mig inledningsvis slå fast att det för det första är utomordentUgtangeläget att man ställer hårda krav på en anläggning av den här karaktären.För det andra är det utomordentUgt angeläget att de anordningar man vidtarockså motsvarar kraven på att anläggningen i fråga också fungerar. För dettredje är det utomordentligt angeläget att den tillsyn man utövar är av denkaraktären att man verkUgen kan garantera trygghet. Enligtde uppgifter som jag har fanns det en utrustning för automatisk avstängning vidden tidpunkt då det konstaterade utsläppet skedde. Här har det ändå ansettsvara nödvändigt - det kan man kanske förstå när det gäller installation av nyteknik av det här slaget - med en prövotid under vilken man undersöker huranläggningen fungerar. För min del vill jag bara understryka angelägenheten avatt man vid tillsynen och vid utövandet av den kontroll som det här är fråga omhar skärpt uppmärksamhet riktad på detta, så att en upprepning inte kommer attske. Medanledning av den fråga som ställt till mig vill jag säga att jaganser att har det ansvar som menar att man skall ta. Påsamma sätt har tillsynsmyndigheterna ansvaret för uppföljningen, så attanläggningen fungerar. Omåtgärder mot otillåtna utsläpp från SA KAB.s destruktionsanläggning i 17 (): Jordbruksministern säger att anläggningen fanns när utsläppen skedde.Då kan man inte konstatera annat än att anläggningen uppenbarligen intefungerade. Det borde rimligtvis vara en väldigt allvarlig larmsignal. Jag kaninte förstå annat än att jordbruksministern knappast kan vara nöjd med detlämnade beskedet. Jag hoppas att han inte är det. Om det visar sig att anläggningenfaktiskt inte fungerar - trots de krav som ställs och de åtgärder som vidtas -medför det att oron ökar snarare än minskar. Idetta sammanhang är det fråga om en verksamhet som är väldigt viktig i ettmodernt samhälle. Någonstans måste den ju försiggå - det kan man förstå. Menman måste garantera omgivningen säkerhet. Om omgivningen får veta attutiovade åtgärder inte har avsedd effekt, blir det bara ännu värre än det varfrån början. Såtill min andra fråga, om jordbruksministern är beredd att se till attförsöksperioden utsträcks med t. ex. ett förlängt förordnande för den särskiltsakkunnige för att på det viset sätta in alla åtgärder innan en kontitiuerligdrift tillåts. Har verksamheten väl kommit i gång, vet man att det är ganskasvårt att i efterhand göra justeringar. Man måste alltså i förväg få garantierför att den särskilt sakkunnige så länge det finns minsta osäkerhet på någotområde får fortsätta med sitt arbete. Under den debatt somföregick lokaliseringen av anläggningen sade Omåtgärder mot otillåtna utsläpp från i attskulle man inte klara att uppfylla säkerhetsvillkoren ,har vi råd att skrota anläggningen redan från början. Delar jordbruksministernden uppfattningen - om vi nu inte klarar de säkerhetsåtgärder som utlovats? Det är självklart att jag inte är nöjd i händelse av att en sådan häranordning inte fungerar. Vad vi båda kanske ändå kan inse är att när manpåbörjar en sådan här verksamhet kan det under en prövotid inträffa något somvi icke är nöjda med och som vi då måste se.till att vi verkligen kan bli.nöjda med genom ytterligare åtgärder. Det är koncessionsnämndens sak att bedömahur säker anläggningen befunnits vara och vilka ytterligarekrav som man kan behöva ställa för att vi skall bli så hundrapro-cenfigt säkrasom vi vill vara. Jagutgår från att man, om man vid en sådan prövning inte finner att man kan uppnåden säkerhet som man önskar eller att man behöver en längre prövotid, kommeratt handla därefter. Mittmål är att vi skall nå fram till att situationen när det gäller dennaanläggning blir sådan att de omkringboende kan känna hundraprocentig säkerhetför att ingenting skall behöva inträffa som allvarligt kan skada människornaeller miljön. Anf.19 (): Det är självfallet lätt att inse att det kan förekomma svårigheter iinledningsskedet när en så pass komplicerad verksamhet som ;s skallbedrivas. a. därför har den sakkunnige förordnats för att kunna göra enbevakning. Jagtycker emellertid att jordbruksministern gör.det litet väl lätt för sig när hankryper bakom koncessionsnämnden. Jordbruksministern är väl ändå den högstepolitiskt ansvarige för verksamheten. Om jag inte minns alldeles fel är detockså regeringen som har förordnat den särskilt sakkunnige, . Detär litet förvånande, i varje fall för mig, att jordbruksministern inte kansäga direkt att om det behövs kommer den särskilt sakkunnige att få förlängtförordnande.