prot · G70930 · 1983-12-31 00:00:00 — Vidare kommer regeringen att framlägga enproposition i frågan till vårriksdagen 1984, och del ges då tillfälle attåterkomma i frågan. Med hänsyn till delta och förmodandet att de nyaregeringsförslagen kommer att ligga nära de av oss stödda kraven från A tgärder mot försurningen naturvårdsverkethar vi inte reserverat oss just på denna punkt. I yrkande 4 i vår motion tar vi upp försurningens ochhandelsgödselanvändningens inverkan på mark och grundvatten. Vi har framhållitatt åtgärder till skydd för marken är svårare att utföra än då det gällerytvattnet. Uppehållande och förbättrande åtgärder i form av kalkning utförsäven i vad gäller försurad mark och försural grundvatten. Åtgärderna äremellertid ännu på ett försöksstadium, varför del inte går alt klart avläsavilka resultat som går alt uppnå den vägen. Vi har också tagit upp frågan om kontroll av dricksvattneti brunnar utanför tätorter, där man inte har tillgång till kommunalt vatten.Här hänvisar utskottet till utfärdade anvisningar till dem som tar sitt konsumtionsvattenfrån egna brunnar. Vi tror dock inte att det räcker med bara anvisningar i enskrift. Frågan om kontroll av konsumtionsvatten ligger numera hoslivsmedelsverket, och vi anser för vår del att brunnsinnehavarna utanför våratätorter skall erbjudas en regelbunden kontroll utan oskälig kostnad av vattneti sina brunnar. Skulle vattnet i vissa brunnar vara otjänligt, skallmyndigheterna medverka till åtgärder för att återföra vattnet till godtagbarkvalitet för human konsumtion, där så är tekniskt möjligt. På denna grund harvi reserverat oss på denna punkt i betänkandet. Med det nu anförda yrkar jag bifall tillreservationerna 2 och 3, som av fogats tilljordbruksutskottets betänkande 1983/84:2. 115KERSTIN (): Försurningen är ju, som tidigare påtalats,ett mycket aktuellt ämne. Vi har just i våra fack fått ett pressmeddelande omde nordiska miljöministrarnas möte, där de vill påverka fler länder att ta uppkampen mot försurningen. har tidigare som jordbruksministeraktivt verkat för detta. De som varit i och sett skogen där ärchockade. 1 har försurningen uppmärksammats längre, mest för att fiskendog i sjöarna. Vi märker det alltså lokalt, även om problemet är globalt. IEuropa släpps nu ut ca svavel . Det är detsamma som 60 miljonerton svaveldioxid. av detta tror man kommer frän olje- och koleldning. Mittenregeringens förslag om begränsning av svavelutsläppvid koleldning fälldes av moderater och socialdemokrater, men från olikautgångspunkt, trots att det är vi själva som försurar mest. Risken förkvicksilver- och kadmiumskador ökar också. Kalk är ingen lösning, utan endasten akut medicinering, som också påpekade, och kan därför aldrigersätta begränsningar av de försurande utsläppen vid källan. Eftersom det inte har fattats något säkert beslut om vargränserna skall gå , har stor osäkerhet uppstått i kommunerna. Detär väldigt viktigt att regering och riksdag snabbt lägger fast miljökraven förkolanvändning. Man bör därför till dess låta bli att göra omfattandeinvesteringar i kolanvändning i kommunerna, i synnerhet som vi har inhemskabränslen som inte försurar så mycket. Skall kol och olja användas måsterökgasavsvavling användas om bränslet inte är lågsvavligl. Men kraflinduslrinmenar ofta alt del är för dyrt med båda dessa åtgärder och anser att man börkalka i stället. Efter anförande förvånar det mig allhan inte stöder vår reservation 1. Vi anser all regeringen böråterkomma till med förslag till skärpta miljökrav för användning avkol i syfte all bl. a. minska utsläppen av svavel. Detta har vi framfört i vårpartimotion 1102 och i reservation 1 till utskottets betänkande. Jag yrkarbifall till reservationen. har i en motion tagit uppförsurningseffekterna på brunnar och vattentäkter. har naturvårdsverketinlett ett försöksprogram just till skydd för grundvattnet. Vi centerpartisteri utskottet har därför bara genom vårt särskilda yttrande velat fästauppmärksamheten på att man skyndar sig all anvisa effektiva åtgärder. Jag yrkar därför bifall till reservation 1och i övrigt till utskottets hemställan. A tgärder mot försurningen 116 HANS () replik: Jag vill bara säga några ord. Orsaken till att vi moderater och socialdemokraterna intogden ståndpunkt vi gjorde var åtminstone för oss moderater att vihade laborerat med olika gränsvärden en lång lid. Vi måste tänka litet på demsom skall omsätta våra beslut i praktiken. Det går inte alt ha ett gränsvärdeför svavelhall del ena året, ett annat gränsvärde och del tredje åretett tredje. Orsaken var helt enkelt att det fastställda gränsvärdet skullehinna verka . 117 () replik: Jag tror att man hargjort förvirringen ännu större ute i kommunerna. De var inställda på att få ettklart restriktivt värde för kolanvändningen. När man inte fick detta fränriksdagen, trots att regeringen hade lagt en proposition, blev man ännu merförvirrad. Jag tror att del har skapat värre problem. 118MARGARETA (): Vi vet alt försurningen inte är något nyttdebattämne. Del har också hörts av tidigare inlägg, och vi ser det på de mångamotioner som läggs på bord. Redan på 1960-lalel kunde svenska forskare koppla ihop enrad separata dala och rön och visa på en kedja av samband mellan nedfall avsvavelföreningar och miljöskador i mark och vatten. Mycket hade redan då hänt,långsamt och rätt odramatiskt, i förstone nästan osynligt för andra ännaturkännare och experter, och kunskaperna var fortfarande mycket små. vet vi betydligt mer om försurningen som fenomen. Vivet mycket om dess orsaker och verkningar, om det som bevisligen har hänt ochom del som sannolikt kommer alt hända. 7 protokoll 1983/84:30-:i A tgärder mot försurningen Det som väckte politikerna i denna fråga i var förmodligenen rapport som publicerades - en rapport om att man funnit ett klartsamband mellan utsläpp av förorenade ämnen, almosfärisk transport av dessaämnen samt uppkomst av miljöskador, främst fiskdöd och en förändrad växtligheti sjöarna. Många andra undersökningar företogs, och 1972, då Sverigestod som värd för i , accepterades teorin attsjöförsurning och andra miljöskador verkligen kunde orsakas av all svavelblåste med vinden från övriga och föll ned med nederbörden överSkandinavien. Denna konferens slog fast beträffande åtgärder motförsurning för det första att det i planer och program, som syftar till attminska skadorna på grund av surt nedfall, måste erkännas det faktum att flerastater är berörda, för det andra att internationella avtal, lagstiftning ochkontroll bör övervägas för att man skall kunna angripa problemet. Den svenska studie som logs fram 1972 var inte först medall fä en bred uppmärksamhet kring nedfalls- och försurningsproblemen, men och lyckades förmedla kunskaperna från forskarna till politikerna. Del lyckades också i . Den dåvarandesocialdemokratiska regeringen förberedde tillsammans med vissa andraeuropeiska länder en internationell luftkonvention. Parallellt med dessaförberedelser, herr talman, påbörjade den förhandlingar medenskilda länder runt och sökte träffa bilaterala avtal för allbegränsa luftföroreningarna. Man lyckades träffa ett sådant avtalmed . Överläggningar med goda utsikter att få till ståndytterligare avtal hade förberetts och ett samarbete med bl. a. den norskaregeringen hade inletts. Så fick vi en borgerlig regering , och då blev dettaärende vilande . 1979 undertecknade 33 medlemsländer vid Genévesminislermöie den konvention som hade börjat förberedas i mitten av 1970-talet.Men den dåvarande hade fram fill dess inte vidtagit någraåtgärder för att fullfölja den tidigare socialdemokratiska regeringens idéer ombilaterala avtal. 1982 lades en proposition i frågan. Det var somen stor konferens hölls här i . Där belystes vilken roll detinternationella luflburna nedfallet spelar i . Som tidigare talare harsagt är det av den totala mängden svaveldioxid, drygt ,som faller ned över som kommer från egna utsläpp. Resten kommer frånandra europeiska länder. Därför är, som också påpekats tidigare från dennatalarstol, fortsatta internationella ansträngningar naturligtvis mycketvikliga. En del kan dessutom göras inom landet. Vad uppmärksamhetenfrämst riktar sig mot är begränsning av svavelutsläpp vid koleldade kraftverk.När försurningspropositionen lades 1981/82 uttalade att den skärptapraxis som tillämpats av koncessionsnämnden vid fastställelse av svavelreningskravbör följas även i fortsättningen till dess pågående utredningsarbete redovisatsoch remissbehandlats. Det har skett, och ärendet bereds f. n. inomregeringskansliet med sikte på en proposition under Innevarande Därför finner utskollsmajoriteten inte anledningatt vidta några åtgärder för att tillgodose kraven i motionerna 335,1102 och1105. Jag yrkar härmed avslag på dem. kommunisternas krav om att ytterligaresänka svavelhallen i oljan har utskollsmajorileten, med hänsyn till den kostnaden sådan reducering medför, inte ansett det vara ekonomiskt försvarbart alltillmötesgå, särskilt inte med tanke på den totala reducering av antaletoljeeldade anläggningar som har för avsikt alt genomföra. Jag yrkardärför avslag på motion 335 yrkande 1. Motionen från och vpk lar upp de långsiktigakonsekvenserna för dricksvattnet, om brunnsvatten och vattentäkter försuras. 1976 beslutade om en femårig försöksverksamhetmed kalkning av sjöar och vattendrag. 1982 fattade ett nytt beslut,där man även ville inkludera försök med åtgärder för skydd för grundvattnet. Ibudgetproposifionen 1983 betonas dessa försök särskilt, men man påpekar ocksåatt försöksverksamheten kan behöva utsträckas under lång lid. Ett sätt att visa att man prioriterar kalkningsinsalservar att man ökade anslaget från 40 milj. kr. till 65 milj. kr. Vi finner från utskottsmajoritetens sida all molionskravenhärmed är tillgodosedda, och därför yrkar jag avslag på desamma. I motionen 1007 påpekas viklen av att behållareferensområden för alt långsiktigt studera försurningens ekologiskakonsekvenser. Utskottet instämmer i alt del är viktigt all man på dettasåväl som på andra områden bedriver jämförande studier, och enligt vad vi vetingår tankar på detta också i planering. I motion 800 las problemet med åkermarkens försurning upp.Vi menar att de åtgärder som jag inledningsvis har berört också kommer altgagna åkermarken. Dessutom har vi i den besparingsproposition som kommitföreslagit en avgift på handelsgödsel som förhoppningsvis påverkar också de imotionen upptagna problemen. Slutligen har moderata samlingspartiet tagit upp problemetmed försurningens effekter på vår skog. Man har gjort det, inte urmiljömässiga, ekologiska aspekter utan ur strikt privalekonomiska. Majoriteteni utskottet ser inte det här som ett i första hand privatekonomiskt problemulan som ett samhällsekonomiskt. Vi ser skogen som en nationens resurs somskall nyttjas bl. a. för att utveckla landels ekonomi. Den synen parad med den ekologiska synen och rädslan förall vi skall hamna i en situation liknande den i har gjort att densocialdemokratiska regeringen varit offensiv i sina gjorda insatserför att rädda den svenska skogen. Dessutom följer den socialdemokratiskaregeringen den här frågan myckel noga. Detsamma gör miljövårdsberedningen. Majoriteten anser att de av moderata samlingspartietföreslagna åtgärderna inte behövs. Jag yrkar därför avslag på motion 1987,yrkande 2. Med det anförda ber jag att få yrka bifalltill utskottets förslag. Å tgärder mot försurningen 119 () replik: Det är väl ingen nytta med alt stå här ochtala om vilken regering som har gjort mest, men jag vänder mig mot attMargareta påstår all den första Fälldinregeringen inte gjorde någontingdé första åren för all minska försurningen. Dåvarande jordbruksministern reste runt till olika regeringar och talade om problemen och försöktefå till stånd avtal för att minska försurningen. Man sänkte också svavelhalteni oljan, och man satte i gång kalkningen. Jag tror därför att man böråstadkomma en annan historieskrivning än den här gjorde. 120 PER (vpk) replik: Min replik avser , men jag antar all del är tillåtet alt citera en tidigare talare. UlfLönnqvist sade i sitt anförande alt miljön är för viktig för att lämnas övertill fria marknadskrafters spel. Detta vill jag hänvisa till, när jag lar uppvad sade om oljeavsvavling. Hon menade att det var så dyrtatt man inte kunde ta ansvar för del. Del är möjligt att lägel är sådant just . Men vi hävdaratt forskningen skall drivas vidare med inriktning på all man på ett ekonomisktförsvarlig sätt skall kunna minska svavelhallen ytterligare i olja. Som jagsade i mitt första anförande kommer under lång lid än olja att användas såsombränsle i , trots alt vi försöker minska oljeanvändningen. Oljan täckeren liten bil av energiförbrukningen. Inriktningen är år1990. Men fortfarande utgör oljan en stor del av förbrukningen. Därför ärsvavelhallen i olja fortfarande en viktig miljöfråga. Det är naturligtvis braall vi i hela landet har sänkt den tillåtna svavelhalten ieldningsolja till . Brunnarna är en mycket viktigfolkhälsofråga. Förslaget att människorna på landsbygden skall kunna få sittdricksvatten kontrollerat borde ha kunnat tillstyrkas. 121HANS () replik: talade i en ton av självbelåtenhetöver alt man har gjort väldigt mycket när det gäller spridning av kalk. Jagtror att man skall vara litet försiktig med att tala i berömmande ordalag omhur myckel kalk man sprider. Från vetenskapligt håll ställer man sig yttersttveksam till denna spridning. Tillfälligt kan den vara bra, men på lång siktvet vi alltför litet. Därför bör vi iaktta inte en viss försiktighet utan försiktighet med att använda kalk. Kalkning och över huvud laget gödsling av våra åkrar -under förutsättning alt vederbörande markägare sköter sin jord på ett riktigtsätt - är ett område, där vi inte behöver ha några bekymmer alls. Dengödslingen kan vi lätt reglera, även om metoderna har ändrats. varchilesalpeter det bästa man hade att gödsla med, alltså ett basiskt ämne, ommin skolkemi sitter kvar. har man gått över till ammoniumsulfat, som är surtoch inte rikligt lika bra.De skador som eventuellt uppslår inom ett visst åkerområde kan man emellertidlätt klara av. När del gäller skogsbruket finns det emellertid anledningatt se litet tveksamt på hellrädsmetoden. Den är försedd med flera storafrågetecken, förenade med borlförseln av växtnäring. sade att reservation och motioninte behövdes. Vad vi hade alt komma med var inte ekologiskt riktigt ulantjänade bara strikt privalekonomiska syften. frågade varförvi inte hade satt in åtgärder på andra områden. När jag gav mig in i politikenen gång i tiden, sade min dåvarande riksdagskollega, sedermera landshövdingenTure till mig: Med att prata skall du ta det lugnt. Har man ingentingall säga, skall man ingenting säga. Vi moderater har sagt vad vi har all säga. Vi instämmer ien hel del av utskoltsmajoritetens skrivning, och där har vi inte reserveratoss. Det är inte så all vi bara tänker strikt privatekonomiskt. När del gäller nedfallet sägs del att man har vaknat sent.Del beror väl i så fall på att nedfallet är så förrädiskt. Man märker först ingentingav del. Så går det såsom i , där nedfallet på en gång sedan det harnått över en viss tröskel verkligen blir allvarligt. Å tgärder mot försurningen 122 () replik: att gå alltför djupt in i denna frågavill jag säga att också jag blev något förvånad över . har stått som värd för den storainternationella försurningskonferensen, och en förutsättning för att klaradetta har varit ett omfattande kontaktnät, som har upprätthållits under fleraår. Del är därför förvånande alt tar upp den här frågan. Jag vill också konstatera attsocialdemokraternas ställningstagande innebar att skärpningen av kraven pårening försenades. 123MARGARETA () replik: Någon av de föregående talarna sade attpolitikerna var omedvetna om förhållandena, och en annan sade att vi vaknade försent. Jag kan kanske hålla med om att vi gjorde det, men vi var i alla fallvakna när den regering som vi då hade log tag i dessafrågor. Sedan somnade man tydligen i den kommande regeringen, säger att vi bara föreslår kalkning. Jagtycker att han har lyssnat dåligt. Vi föreslår inte bara detta för vi har enlång rad andra förslag, var positiv till skärpta krav. Del ärbra, för del brukar inte moderata samlingspartiet vara. Del är en ny sida som manvisar upp, och del skall vi komma ihåg framöver. Centerpartister och folkpartister blir vidare någotindignerade över min hisloriebeskrivning. Man kan kanske också förstå att delkänns litet pinsamt. säger all dåvarande jordbruksministernfor runt och hälsade på för alt försöka få avtal till stånd. Del är möjligt allhan gjorde del. Å tgärder mot försurningen Vi får ju inte sådana resor redovisade för , utanvad vi ser är de konkreta resultaten. Jag vill fråga : Vilkakonkreta resultat ledde dessa resor till? Hur förvaltade ni den grund förfortsatta bilaterala överenskommelser som så framgångsrikt hade lagts 1975? Vadgjorde ni slutligen för att fullfölja den plan som vi socialdemokrater då ladefram? Jag skulle för att spara tid kunna svara själv, men detvore intressant alt få veta hur er hisloriebeskrivning ser ut. Jag har intestor förhoppning om att få bättre besked än de som jag har pekat på. 124 () replik: sade att regeringen sov.Jag tror i stället att hon själv måste ha sovit. Men man får inte genom att sova till stånd en konvention,som har blivit undertecknad av 33 länder och där dessa förbindersig all använda bästa möjliga teknik för alt minska försurningen. Bilateralaavtal är inte det enda som har betydelse. Jag tror att konventionen har väcktmänniskor på ett helt annat sätt. Man har i de olika länderna verkat för altfå till stånd en minskning av försurningen. 125 () replik: Ja, jag vet all den dåvarandejordbruksministern skrev under den här konventionen. Men frågan är hur mycketman orkar med om fyra fem . Skall han inte klara både attunderteckna en konvention och alt få till stånd något resultat av de bilateralaförhandlingarna? vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt tillytterligare replik. 126LARS (): Jag har inte någon avstyrkt motion attförsvara i detta ämne. Jag känner egentligen bara ett mycket stort behov av allfå delta i den allmänna opinionsbildningen när det gäller del allvarligaproblemet med försurningen, inte minst därför att mitt eget hemlän, ,är ett av de allra mest försurningsdrabbade länen i . Det gäller i mycket hög grad ytvattnet i länet. Kronobergär ett sjörikt län, och många av sjöarna är hårt drabbade av försurning. Såsent som 1979 bedömde man alt av sjöarna skulle vara döda i slutet av1980-talet. Den dystra spådomen lär inte komma att slå in, bl. a. beroende påsenare års gynnsamma väderlek och ett väl genomfört kalkningsarbete, men denvisar ändå all problemet är stort. Ylvaltenförsurningen har man känt till ganska länge, mennu dyker det upp nya och tidigare helt okända företeelser, som också är ettresultat av stora utsläpp av svaveldioxid och kväveoxid. Jag tänker därvid påden alltmer uppmärksammade grundvattenförsurningen. Den är särskilt allvarlig,efter- som den direkt hotar människornas hälsa genom att metallerfrigörs i konsumlionsvaltnel. I har naturvårdsenhet på ettmycket föredömligt sätt låtit ulföra ett antal undersökningar av grundvattnet.Syftet med dessa har varit alt dokumentera eventuella förändringar igrundvattenkemin, förklara orsakerna till dessa och bedöma känsligheten förframtida grundvattenförsurning. Man har därvid undersökt såväl kommunalagrund-vatlenläkter som enskilda vattentäkter. När det gäller de kommunala grundvallenläkterna har manbl. a. funnit att vatten från brunnar i jord har lägre pH - ett medianvärde på5,7 - än vatten från brunnar i berg, som har ett medianvärde på 6,8. Man harvidare funnit all alkaliniielen har minskal i många jordbrunnar samt att denaggressiva kolsyran och sulfalhallen har ökat i vatten från majoriteten avvattentäkterna. Man anser det också klarlagt, all relationen hårdhet -alkalinitet har förändrats så, att hårdheten har stigit i förhållande tillalkaliniielen, vilket indikerar en pågående försurningsprocess i grundvattnet.Sammantaget drar man slutsatsen, all känsligheten för framtida försurningar ärstor i länets västra delar, där depositionen av surgörande ämnen är betydande,och i de östra delarnas porfyrområden, där bergrundsmaterialet är svårvittrat.Dessutom är jordbrunnar också i övriga delar av länet känsliga för försurning. När del gäller undersökningarna av de privatavattentäkterna är resultatet av dessa ännu inte offenfliga. Del är emellertidingen hemlighet att allting lyder på att dessa undersökningsresultat bekräftarvad man tidigare kommit fram till, nämligen all det pågår en försurningsprocessi grundvattnet och att känsligheten är särskilt stor i vissa delar av länet ochi vissa typer av brunnar. Del är allvarligt, inte bara därför att det är ett hot motmänniskors hälsa utan också därför att del lar betydligt attåterställa ett skadat grundvatten än ett skadat ytvatten. Det är därför viktigtatt åtgärder mot grundvattenförsurningen sätts in så fort som det över huvudtagel är möjligt. En annan modern företeelse som anses sammanhänga medförsurningen är den tilltagande barrträdsdöden, där spåren från Västtysklandsannerligen förskräcker, I vårt land är det framför allt som hardrabbats. Där gör representanter för skogsvårdsslyrelsen bedömningen att länetredan drabbats av minskad tillväxt på grund av försurningsskador. Man beräknarockså att varje procents minskad tillväxt för del betyder en förlustför skogsägarna på ca 3 milj. kr. För samhällets del betyder det mellan två ochtre gånger större förlust. Även - särskilt de västra och sydvästradelarna - visar tecken på en begynnande skogsdöd. Tjänstemän påskogsvårdsstyrelsen i , som jag talat med, håller för troligt alt skadornapå skogarna i är lika omfattande som i . Egentligenbehöver man inte vara någon skogsexperl för all känna igen den luggslitnasilhuetten av träd som drabbats av s. k. sub top dying, dvs. träd där områdetunder toppen på ett typiskt sätt angripits. Här är del alltså enorma värden och många människorssysselsättning som står på spel. Del bästa bidraget till den allmännasparniten, som breder ut Utökning av antalet suppleanter i vissa utskott sig, blirdärför rejäla satsningar - inte minst ekonomiska - på kampen mot försurningen.Ett steg i rätt riktning är den inventering av försurningsskador somskogsstyrelsen nu genomför i . Eftersom av den totala mängden svaveldioxid somfaller över kommer från andra länder, främst europeiska, gäller det atti första hand få dessa länder all minska sina utsläpp. Det är därför yttersttillfredsställande att den socialdemokratiska regeringen - tillsammans medregeringarna i och - nu lyckats utverka löften, bl. a. frånVästtyskland, om rejäla utsläppsminskningar. Enligt ett frågesvar frånjordbruksminister här i kammaren förekommerdet nu också direkta, bilaterala kontakter i dessa frågor med flera länder iEuropa, vilket är verkligt glädjande. Men skall dessa kontakter kunna ge något positivt resultat,måste föregå med gott exempel. Därför måste också våra egna utsläppminskas, framför allt genom en effektiv rökgasrening. Det är särskilt viktigtatt tänka på, när vi nu slår inför en massiv satsning på nya råvaror - framförallt kol - i energiproduktionen. Detta måste ske på ett planmässigt sätt, ochsamhällets möjligheter all aktivt styra kolinlroduklionen måste ytterligarestärkas, om vi skall kunna minska utsläppen i tillräcklig omfattning. I avvaktan på resultatet av dessa åtgärder måste kalkningsarbeletfortgå med oförminskad och helst ökad kraft. Det är därvid viktigt all, somockså framhålls i kemikalieutredningens belänkande Användning av växtnäring,tänka på att våra åkrar får ett avsevärt ökat tillskott av kalk. Skulle detvisa sig vara omöjligt all uppnå delta med hjälp av råd och rekommendationertill landets jordbrukare, måste tvingande föreskrifter tillgripas. Vidare börmöjligheterna till s. k. kalkfällning i de kommunala reningsverken tillvaratas.