prot · G709133 · 1983-12-31 00:00:00 — Museet kommer attfå stor betydelse när det gäller dokumentafion, insamling, presentation,forskning och studieverksamhet i vad gäller arbetets, arbetarnas ocharbetarorganisationernas historia. Denna del av vårt kulturarv är oerhörtcentral och givetvis av stort samhällsintresse. Självfallet är det viktigt lokalt och regionalt försöker bygga upp arbetslivsmuseer, men ser vityvärr ingen möjlighet att ge en särskild medelsanvisning utöver de resursersom regeringen föreslår skall kunna tas från de angivna lotterierna. Jag yrkardärför avslag på reservafionerna 39-42. De regionala museerna fyller en viktig roll. Statsbidragettill detta ändamål har säkert bidragit fill en omfattande verksamhet som annarsinte hade kommit fill stånd. Men vi kan inte tillstyrka en ytterligare ökning,utöver vad budgetpropositionen föreslår, av anslaget till de regionalamuseerna. Jag yrkar därför avslag även på reservation 43. Kulturverksamhet m. m. 66ELVER (); I det betänkande som vi nu avhandlar är det,som så ofta, endast några enskildheter som vi skjuter in oss på. För egen delvill jag begränsa mig till två rader i kulturutskottets skrivning. 64står följande att läsa; "Utskottet utgår från att den nya bidragsformen inteleder till ett minskat bidrag till museijärnvägar." Jag är tacksam för att de här två raderna såtydligt uttrycker en viljeinriktning från kulturutskottets sida. I densammanvävning av många kostnader under det anslag som är tänkt finns risken attett och annat kan komma i kläm. Det speciella bidrag som utgått till landetsmuseijärnvägar har inte varit särskilt stort, men det har varit principielltviktigt. Det har markerat en vilja att hjälpa de många entusiastiska föreningarsom vill bevara Kulturverksamhet m. m. och levandegöra en kultur som mer än någon annan påtagligthar gripit in i människornas vardag under det senaste århundradet, nämligen desvenska järnvägarna. Landets museijärnvägar är ovanliga men utgör ändå enviktig sektor i vårt kulturarv. De inte bara åskådliggör teknikhistorien ochden transporttekniska UtveckUngen utan ger även en bild av en gången tids sättatt leva. Därför är det angeläget för samhället att slå vakt ommuseijärnvägarna och underlätta också för kommande släkten att få del avverksameten. Ja, så stod det att läsa i statens offentliga utredningarnr 1979 om museijärnvägar. Genom riksdagsbeslut ochregeringsbeslut gav dåvarande utbildningsministern en utredning i uppdrag att kartlägga museijärnvägarnas verksamhet ochutreda förutsättningarna för ett bevarande av den materiel och de trafikmiljöersom museijärnvägsföreningarna tagit vara på. Den verksamhet som bedrivs står igod samklang med de mål som fastlagts för den statliga kulturpolitiken.Utredningen pekade på några punkter! Den ger människor möjlighet till egen skapande aktivitetoch främjar kontakten mellan människor. Denfrämjar en decentralisering inom kulturområdet. Dengaranterar att äldre tiders kultur tas till vara och levandegörs. Museijärnvägarna har olika förutsättningar för sinverksamhet. Om man tar hänsyn till dessa olikheter, vägar jag påstå att landetsmuseibanor, var och en inom sin ram, varit mycket framgångsrika. Antaletbevarade och renoverade fordon har ökat. Miljön har gjorts allt fullständigaremed återställda stationshus, fungerande bangårdar och signalsystem. Trots en gynnsam utveckling går det dock inte att skymmade svårigheter rent ekonomiskt som många föreningar drogs och dras med.Museibanorna investerar ständigt i nya projekt, och sådana investeringar är juinte alltid lönsarnma i rent företagsekonomisk mening. I princip kannaturligtvis en ökad investering och högre kvalitet höja besöksantalet ochmotivera en ökning av biljettpriset. Men sådana intäktsökningar är oftamarginella och motsvarar inte den stora kostnad som investeringen medfört. Den dåvarande regeringen beslöt 1980 att ett särskilt stödskulle utgå till landets museijärnvägsföreningar för att stärka dennamuseiaktivitets både kulturella och pedagogiska kvalitet. Detta stöd har sedanutgått år.från år, och i årets budgetproposition föreslås att detta bidrag gårupp i en ny bidragsform. Därför är kulturutskottets ställningstagande riktigt,nämUgen att en sammanföring av flera utgifter under en samlad rubrik i det härfallet inte får medföra att museijärnvägarna kommer i kläm. Det hindrar dockinte att kan göra större ekonomiska insatser än . Statsrådet räknade här i debatten uppolika museiarter i vardande. Det är bra att de finns med i diskussionen, mendet är också viktigt att vi värnar om dem vi redan har. Det finns många angelägna projekt att förverkliga.Museijärnvägarna har visat sig framgångsrika inte bara därför att det finns enså stor kader av entusiastiska medlemmar i de många föreningarna utan också ihög grad därföratt de är levande museer. Det finns anledning för att slå vakt Kulturverksamhet m. m. om dennaverksamhet, som inom sig rymmer så mycket av ideellt och frivilligt engagemang.Kulturutskottets klara och enhälliga markering till förmån för museijärnvägarnaär välgörande och förpliktande. Jag finner att ett sådant stöd är bådevälmotiverat och riktigt, och därför vill jag yrka bifall till kulturutskottetshemställan i denna del. 67 (vpk); Jag har för avsikt att ta upp frågorna om enkommunal kulturskola, stödet fill de fria grupperna och stödet tillcentrumbildningar. Barn och ungdomar är de grupper i vårt samhälle som kanskeär mest utsatta och mest mottagliga för den kommersiella kultiirensyttringar, framför allt på musikens och filmens område. De barn och ungdomarsom enbart träffar på denna form av kultur får förmodligen inställningen attkultur är något som köps, konsumeras och kasseras. De egna kulturhandlingarnainskränks då till att köpa kassettband och videofilmer. Att motverka den ensidiga inriktningen på passivkonsumtion av kommersiell kultur finns det en ganska stor enighet om iriksdagen. Men för att lyckas med detta krävs experiment och nysatsningar. Vpkhar fört fram kravet på en kulturskola, som kan ses som enpåbyggnad av den kommunala . Den kommunala har för mångabarn inneburit en möjlighet att utöva musik som de annars aldrig hade fått.Detta skulle kunna gälla även andra områden, om utvidgades till attgälla även bild- och ordskapande, teater, målning osv. Vår utgångspunkt måstevara att alla barn har frön till skapande verksamhet inom sig, och frön måste manvårda och vattna - annars dör de. Vpk föreslår att medel avsätts för försöksverksamhet meden kulturskola för att stödja projekt som är initierade av kommunerna- aktuell just nu är t. ex. kommun, som själv föreslagit en sådanhär experimentell kulturskola. Detta hindrar inte att vi från vpk ser positivtpå de satsningar på de tre R;en som görs i årets budgetproposition. En utveckling mot att allt flera barn och ungdomar självakan skapa kultur men även tillgodogöra sig s. k. svår kultur borde vara någotmycket värdefullt i vårt samhälle.,Om vi inte klarar av detta kommer det även iframtiden att finnas stora grupper som aldrig går på teater, opera ellerkonstutställningar. De blir, som det heter på utredningsspråk,kulturkonsumtionsobenägna. Så till frågan om centrumbildningarna. finns en radcentrumbildningar inom olika områden; teater, fotografi, konst, litteratur ochdans. Dessa centrumbildningar bör ges ökat stöd, eftersom de utgör en motviktmot den ökande kommersialiseringen av den arbetsförmedlande verksamheten inomkulturlivet. Vi vet också att arbetslösheten bland kulturarbetare är mycketstor, och även det nödvändiggör en ökad satsning på dessa centrumbildningarför att vi alla skall kunna tillgodogöra oss de kulturella kvaliteter somarbetslösa kulturarbetare besitter. Precis som i alla andra sammanhang är detsamhällsekonomiskt mer lönsamt att dessa människor får använda sig av sina Kulturverksamhet m. m. yrkeskunskaper än att de går arbetslösa. Vi föreslår hären ytterligare ökning med 3,5 milj. kr. Slutligenvill jag ta upp frågan om de fria grupperna. Med sina rötter utgör de fria gruppernafortfarande en vital och vikfig del av det svenska kulturlivet. Vad innebär detdå att grupperna är fria? Jo, de är fria i det avseendet att de inte är bundnaav den institutionella teaterns och av dansinstitutionernas ramar. De kan förutsättningslöstpröva nya former och stå för en konstnärlig förnyelse. Tyvärr är de också friai ett annat avseende, nämligen fria från pengar. Stödet till de fria gruppernahar ökat avsevärt, men - observera! - ökningen har skettfrån en mycket låg nivå. Den ökning som föreslås i årets bugetpropositionkominer att bli en droppe i havet. Trots sina låga bidrag har de fria grupperna varit de somi kanske störst utsträckning lyckats leva upp till de kulturpoUtiskaintentionerna i beslutet , t. ex. när det gäller kultur för barn ochungdom. De fria grupperna står för ca en tredjedel av alla dans- ochteaterföreställningar i landet och har av publiktillströmningen. Trotsdetta har de ett mycket litet stöd, vilket lätt kan konstateras vid enjämförelse med institutionsteatrarna. Som exempel kan nämnas att de friagrupperna 1981/82 hade ett statsbidrag på . per besökare, medanRiksteatern hade . Vpk föreslår här en ökning från27 till 47 milj. kr. Fördelningen av stödet till de fria grupperna sker i dagenligt följande regel; "Stödet skall inriktas till de grupper vilkasverksamhet kan bedömas vara av stort konstnärligt eller kulturpolitiskt värde,så att dessa kan få bättre ekonomiska villkor." Detta sätt att fördelastödet kan innehålla vissa faror, t. ex. att etablering utanför storstädernaförsvåras och att nyskapande och nytänkande försvåras. En sådan utveckling kanredan nu skönjas i den omtalade rapporten från . I takt med att stödet till de fria gruppernaförhoppningsvis ökas bör tonvikten läggas på en ökad bredd och en ökadetablering utanför storstäderna. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till vpk:sreservationer nr 10,13,28 och 29 i detta betänkande. 68 (): När det gäller kulturutskottets betänkande1983/84:18 vill jag först yrka avslag på reservationerna 8, 15 och 16 samtreservationerna i ordningsföljd 21-34. Jag vill yrka bifall tillutskottets hemställan i motsvarande delar. Så några korta kommentarer kring detta. Vpk önskar ett större hänsynstagande tilldecentraliseringsmålet inom kulturpolitiken. Utskottet anser attdecentraliseringssträvandena måste ses i ett längre tidsperspektiv men anslutersig till skrivningen i budgetpropositionen, att underförsörjda regioner skallprioriteras när det gäller utbyggnad av kulturverksamheten. Till en speciell försöksverksamhet med huvudinriktning påbarn och ungdom vill i en motion satsa . Vpk vill att ettstatsbidrag skall utgå till barn- och ungdomsteater i . Utskottetvill i rådande läge inte förorda en särskild anslagspost enligt folkpartietsförslag, och när det gäller vill utskottet inte föregripaprövningen av den till regeringen inlämnade ansökan från länslandsting. Kulturverksamhet m. m. När det gäller medelsanvisning till Dramatiska teaternskulle en tillämpning av huvudförslaget innebära en anslagsminskning med ca L4milj. Eftersom detta skulle få negativa konsekvenser för bl. a. antaletproduktioner, ansluter sig utskottet till regeringens förslag, som innebär attuttaget av huvudförslaget begränsas till . Här har föreslagit att anslaget tillRikskonserter bör minskas med 5 milj. kr. Eftersom regeringen aviserar att isin propostion om vissa musikpolitiska frågor även behandla frågor omRikskonserters fonogram-verksamhet, vill utskottet inte förorda en omprövningav Rikskonserters fonogramutgivning utan tillstyrker medelstilldelning ienlighet med regeringens förslag. Med kännedom om det viktiga arbete som Skådebanan utförgenom att intressera nya grupper för kulturlivet föreslår utskottet attSkådebanan även nästa budgetår skall få stöd i form av grundbidrag. Grundbelopp för regionala och lokala teater-, dans- ochmusikinstitutioner har motionerat om ytterligare 40 grundbelopp fördenna verksamhet. Detta skulle i praktiken betyda ca 3,2 milj. kr., ochutskottet avstyrker denna höjning, bl. a. med tanke på budgetsituationen. Bidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper Vpk vill höja anslaget med 20 milj. kr., och moderaternavill göra en omfördelning av anslaget så att teaterverksamheten för barn ochungdom gynnas. Utskottet anser också denna verksamhet vara viktig ochtillstyrker en höjning av anslaget med 2,6 milj. kr. Utskottet anser också att de kvalitetskrav som hittillsgällt bör bibehållas även i fortsättningen. Detta krav utgör enligt utskottetsbedömning inget hinder för stöd fill grupper utanför storstadsområdena. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan ide delar av betänkandet som jag nu har berört. Kulturverksamhet m. m. 69 () replik: sade att man ifortsättningen borde stödja Rikskonserters fonogramverksamhet, i varje falltill dess att propositionen om musikpolitikens regionalisering är klar. ärdet så att vi har haft vår uppfattning , dvs. långt innan mantillsatte den här utredningen. Det har inte tillkommit något nytt som gör attvi ändrar vår uppfattning. Vi anser att Rikskonserters fonogramutgivning gottkan läggas ned. Det finns nämligen flera fristående privata organisationer somger ut fonogram av hög kvalitet. Jag kan nämna en i mängden, nämligen BIS. Medtvå anställda ger man ut lika många fonogram av hög kvalitet som Rikskonserterger ut . Det finns även andra organisationer som arbetar med sådanutgivning. Jag har i min hand ett brev från en av dessa utgivare, som säger attom man ville stödja verksamheten för att få en större bredd på den när detgäller fonogram som har ett begränsat utbud och inte får så stor spridning,skulle man kunna öka möjligheterna för de fristående bolagen genom att erbjudadem att utnyttja samhällsresurser - regionsmusiker, konsertsalar m.m. - tilllåga priser. När det gäller Skådebanan är min erfarenhet på detregionala planet att Skådebanan anordnar en hel del teaterresor tillcentralorter som har teaterensembler. Men det finns det också andra som gör,t.ex. skolor, bussbolag och en hel del föreningar. Det kostar visserligen entia eller 15 ä . mer i privat regi, men jag tycker inte att det är enverksamhet som behöver stödjas med statsmedel. Vi riksdagsmän får regelbundeterbjudanden från Skådebanan om teaterbiljetter till starkt reducerade priser.Jag tycker inte att det är någonting som man bör stödja med ökade statsbidrag-jag tror att vi har möjligheter att själva betala våra teaterbiljetter. 70 () replik; När det gäller fonogramverksamheten sade jagförut att utskottet inte vill föregripa den proposition på detta område som haraviserats och därför vill ha denna verksamhet kvar. I fråga om Skådebanan delar jaginte uppfattning. Med den bakgrund jag har känner jag väldigt vältill Skådebanans möjligheter att nå ut fill nya grupper och verkligen föra utkulturlivet till människor som annars kanske inte skulle få del av dennaverksamhet. Vi anser detta vara väldigt vikfigt, och utskottet har därförförordat att statsbidrag skall utgå till Skådebanan. 71MARIE-ANN (vpk); I det här betänkandet behandlas en vpk-motionom stödet till regional kulturverksamhet, och jag skall ta upp den motionen imitt anförande. I motionen slår vi fast att det är viktigt att statensstöd till kulturen utformas på ett sätt som ger garantier för att kulturutbudetnår så många människor som möjligt. Vi kan inte i budgetpropositionen hittanågon sådan strävan. Det finns visserligen formuleringar om att man skall byggaut kulturverksam- heten iunderförsörjda regioner, men när det sedan kommer till frågan om anslag kan viinte hitta någon som helst förstärkning. Vi går i motionen igenom hur det statliga kulturstödetfördelar sig bl.a. när det gäller och övriga landet. Vi konstateraratt är väl försörjd jämfört med övriga landet. Därmed villvi inte säga att får för mycket statligt kulturstöd. Snarareär det så att övriga landet får för litet stöd. Statligt stöd går regionalt till bl. a. museer ochutställningar, teater, dans och musik. Vi konstaterar att detta stöd under desenaste åren faktiskt har förlorat ganska mycket i köpkraft. Vi har jämfört närdet gäller , som jag kommer från. Om man beträffande ochsymfonikerna sätter index till 1978/79, blir index /83 för dekommunala kostnaderna 170, för statsbidragen 131 och för konsumentprisindex153. Kommunerna får alltså mer och mer ta över ansvaret för kostnaderna förkulturen. Utskottet säger att det statliga stödet räknas upp medhänsyn till de statliga löneavtalen och förändringar när det gäller socialaavgifter. Men faktum kvarstår att köpkraften i stödet har urholkats. Med tankepå kommunernas kärva ekonomiska läge i övrigt anser vi att denna utvecklinginte kan fortgå i längden. Antingen kommer vi att få en ytterligare utarmningkulturellt, eller också får vi ökad privat finansiering, s. k. sponsring, somvpk starkt tar avstånd ifrån. Ett ytterligare alternativ vore förstås att förstärka detstatliga stödet till regionernas kulturverksamhet, och det är detta vi föreslåri motionen. Vi anför olika vägar för hur man skall kunna bygga ett sådantförstärkt stöd. Man kan bygga på det som finns och öka på grundbeloppen.Man kan höja procentsatsen som statsbidragen i grundbeloppen utgör. Ett tredjealternativ som vi skisserar i motionen är att indela landet i ett antalkulturcentra och försöka få till stånd ett förstärkt regionalt samarbete ochdessutom ett förstärkt statligt stöd. Vi tror att det möjligen skulle kunnaleda till en effektivisering och inom givna ramar innebära en bättre kulturellverksamhet. Vi har, fru talman, i motionen inte lagt fram någrakonkreta förslag, utan vi menar att det är mycket som måste vägas in. Vi harskisserat olika förslag. Utskottet visar på att det finns utredningar som är isitt slutskede eller som just har avslutats, och de måste naturligtvis vägas innär man lägger ett förslag till förstärkt stöd till regional kulturverksamhet. Vi kräver i motionen att regeringen kommer med ett sådantförslag och att man där överväger hur finansieringen skall . Utskottet anför framför allt ekonomiska skäl för attavstyrka kraven i vår motion. Man menar att resurser måste skapas genomomfördelning av kulturpengarna och anser att det inte finns något attomfördela. Om detta kan sägas att vpk anser att satsningen på Tele-X bordeanstå, och om skulle fatta ett sådant beslut, skulle det onekligenfrigöra en hel del resurser, som kunde användas för ytterligare regionalasatsningar. Vi anseratt det brådskar med en förstärkning av det statliga stödet och kan Kulturverksamhet m. m. Kulturverksamhet m. m. därför inte instämma i vad utskottet säger om att dettamåste ses i ett relativt långt tidsperspekfiv. Vi begär ett förslag. kommenterade de aktuella motionerna ochreservation 8, vari föreslås ett bifall till dem. Ni säger i utskottet att nidelar den uppfattning som framförs i budgetpropositionen om att utbyggnaden avkulturverksamhet i underförsörjda regioner tillhör de uppgifter som måsteprioriteras . Det är en välvillig men till intetförpliktande skrivning, eftersom utskottet faktiskt säger att detinte finns något ekonomiskt utrymme alls för en utbyggnad. Det blir faktisktingen verkan av ett sådant uttalande. Vi tycker att ett förslag om förstärkt statligt stöd måstekomma, och jag vill därför yrka bifall till reservafion 8, där ett förslag frånregeringen i den riktningen begärs. Om skulle avslå den reservationenkommer vpk att stödja reservationerna 24 och 43 från , där man angermöjligheter till vissa förbättringar redan från nästa budgetår för denregionala kulturverksamheten, i och med att man föreslår fler grundbidrag. 72INGEGERD (): För en teaterdirektör i landsorten äringenting omöjligt. Ja, så uttryckte sig en gång . Nåja, skriverman hos i en informationsbroschyr, riktigt så paradisisktär det väl inte. Men vi försöker utnyttja de kunskaper och resurser vi har föratt göra det mesta möjligt. Vi börjar bli hela länets egen teater. Många känneross redan; de teaterintresserade, som utgör stampubliken vid de offentligaföreställningarna, grundskoleelever och förskolebarn som vi mött på skolor ochdaghem, föreningsmedlemmar och vårdtagare som vi spelat för vid internateaterföreställningar. Men ändå, det stora flertalet av länets drygt 300 000invånare står utanför kontakten med en levande professionell teater. Orsakentill detta är alltför knappa ekonomiska resurser. Därför skrev jag ,tillsammans med de socialdemokratiska ledamöterna i länet, en motion som har nr788. Där begärde vi att skulle tillföras ytterligaregrundbelopp. Vi gjorde detta därför att teatern vid starten fick 12grundbelopp. tilldelades man ytterligare 2 grundbelopp och har nusammanlagt 14 grundbelopp. I den takten kan det definitivt inte fortsätta. Vimenar att det också är oförsvarligt att en regional teater, med det ansvar denhar, skall ha så otillräckligt statligt stöd. vet vi att om det skallfortsätta i den takt som jag nämnde, kommer vi heller inte att uppnå ett avdelmålen kulturpolitiska beslut. Där sägs det att kulturpolitikenskall främja en decentralisering av verksamhets- och beslutsfunktioner inomområdet. Detta är ett mål som ännu inte har uppnåtts.Men efter att i övrigt ha läst detta betänkande och budgetpropositionen hyserjag ändock en förhoppning om en bättre tingens ordning. Jag kan ibudgetpropositionen läsa bl. a. följande: Strävan måste dock vara att inom kulturområdet, likavälsom inom utbildningen eller det sociala området, skapa sådana basresurser attmännis- kor,oberoende av bostadsort, uppväxtmiljö och erfarenhetsbakgrund, får godamöjligheter att ta del i kulturlivet. Utskottet citerar liknande skrivningar på flera ställen ibetänkandet. Emellertid avstyrker utskottet vår motion, bl. a. i den del där vibegär en omfördelning av medel. Där böjer jag mig naturligtvis för utskottetskompetens. Avslutningsvis vill jag gärna läsa upp vad utskottet harskrivit, särskilt om vår motion: "Utskottet anser att det är viktigt att inte baranyetablerade institutioner får stöd utan att särskild vikt läggs vid att äveninstitutioner som har endast ett fåtal grundbelopp tillförs flera sådana. "Mot bakgrund av detta förutsätter jag att vid denfortsatta behandlingen, och , tilldelas ytterligaregrundbelopp. Kulturverksamhet m. m. 73 (vpk): I motion 791 kommunisternatar vi upp frågan om ett ökat anslag till arbetslivsmuseer. Vi gör det avbestämda skäl.. Min egen bygds historia är nog så dramatisk. Under dettidiga exploaterades silvergruva. Under exploateringenbehandlades samerna och deras djur oerhört brutalt och utnyttjades isilvertransporterna. Men den exploateringen är inte den enda i min hembygd.Exploateringen fortsattes av skogsbolagen, som kopplade samman den ekonomiskamakten - makten över handeln och makten över krediterna - och den politiskamakten där i bygden. Det finns alltså ett mycket brännbart stoff i min egenbygd, men det finns också i många andra bygder. Det är därför skäl attprioritera den här kulturella satsningen, och jag är glad över att en satsningnu görs - men den borde vara större. Det finns således goda skäl att bifallavpk:s motion om ökning av detta anslag med 1 milj. kr. Det finns det ocksådärför att sådana här museer kan visa arbetarnas kultur, arbetarnas sätt attkollektivt organisera sig och sitt arbete, att skapa sina verktyg ochsamarbetsformer, att organisera sitt boende och de tillfälliga arbetsplatserna.Det är djupt intressant inte bara för dem som har levat i denna kultur utanockså för andra människor, som på ett helt annat sätt än de kunnatgöra borde få ta del av detta material. Jag vill yrka bifall till vpk;s reservationer40 och 42. 74SVEN (vpk): Jag vill börja med att kommentera ett parfrågor som behandlats under rubriken s. 48 i betänkandet. Det gällerden s. k. registreringsbasen samt Svensk arkivinformation i i Sollefteåkommun, två verksamheter som bedrivs i form av AMS-arbeten. Dessa frågor berörsi flera motioner från olika partier. I min motion 445 uttrycker jag främst oroför sysselsättningen och vill att av dessa på dataarbete baserade verksamheterskall skapas fasta arbetsplatser. Arbetslösheteni den här regionen rör sig om .