prot · G709104 · 1983-12-31 00:00:00 — Är det vi moderater, somav en fackförbundstidnings chefredaktör anses vara av samma skrot och korn sompolens general ? 73 ()replik: verkar varken ha läst eller lyssnat när han använderuttrycket att skulle ha slagit följe med och undrar varförvi har svängt - om jag minns uttrycket rätt. Bådei motionen och i det anförande som jag hållit framgår klart hur riksdagentidigare har ställt sig till motsvarande motionskrav. Det har egentiigen integjorts något ställningstagande för eller emot en utredning av ramlagstiftningenutan det har sagts att ställning i den här frågan skall tas först sedan visstutredningsarbete har slutförts. Nuhar utredningsarbetet i stort sett slutförts eller upphört, och då är tidenmogen att ta ställning. Så enkelt är det. Vi har inte slagit följe med någoneller svängt, utan vi har fullföljt en Unje. Vadsedan gäller motion nämns där kollektivanslutning och även andrasaker. Det finns alltså olika exempel på frågor som har diskuterats vad gällerrelationer mellan organisation och medlem. Det står inte att bestämmelser omkollektivanslutning skall tas in i lagen, men det nämns som exempel på sådantsom har diskuterats. I mitt anförande gjorde jag på samma sätt. Jag sadeungefär följande, nämligen att frågor om kollektivanslutning förmodligenbehöver regleras i särskild lag. Sedan förstod jag inte fråga omvad jag tycker om kollektivanslutning till LRF. Jag vet inte vad StigGustafsson syftade på. LRF är inget politiskt parti, och jag vet inte av attförbundet har kollektivanslutning. bör komma ihåg att det som begärs här är en utredning av frågan. Detförvånar mig att socialdemokraterna är så rädda för en utredning. Jag kan nämnaatt det i vårt östra grannland tvärtom lär vara socialdemokraterna somhar tagit initiativ till prövning av frågan om lagstiftning beträffande ideellaföreningar. Varförinte tillstyrka kravet på utredning? Varför inte få dessa frågor belysta?Organisationerna har synnerligen stor betydelse i vårt moderna samhälle. De harsynnerligen stor betydelse för praktiskt taget alla enskilda medborgare i vårtland. Vad är det för fel att låta utreda frågan om det behövs en visslagreglering, både för organisationernas och för medlemmarnas bästa? 74 () replik: Jag skall fatta mig ganska kort. Låt mig bara konstatera att det ärkonstigt att man inte kan hitta några exempel på missförhållanden i ideellaföreningar på något annat område än det fackliga. Det tycker jag säger allt omavsikten med dessa motioner. Det är intresset som har talat igen. Närdet gäller resonemang om och förhållandena där tyckerjag inte att man behöver gå till andra länder för att finna exempel. Slutligentog återigen upp vissa exempel. Men de har inte övertygat mig omatt lagstiftning på det här området skulle vara nödvändig. Denfråga vi här har diskuterat framställs av representanter för de borgerligapartierna som ett rättsligt problem, men det är inte något sådant -det är ettpolitiskt problem. Man vill ha en lagstiftning mot fackliga organisationer, enlagstiftning som inskränker deras möjligheter att på bästa sätt tillvarata sinamedlemmars intressen. De problem som anförts i alla de exempel som här harräknats upp är lösta i domstolar. Det har också medgivits av de bådarepresentanterna för och att man i arbetsdomstolen ochhögsta domstolen har klarat ut eventuella problem som har funnits. Låtmig när det gäller den kollektiva hemförsäkring som har tecknatsmellan och - den ifrågasattes här av framför alltSten i - citera vad justitiekanslern sagt i ett yttrande överavtalet: "Somjag har anfört torde det inte kunna ifrågasättas att ett fackförbundhar kompetens att sluta ett kollektivt avtal om sakförsäkring för sinamedlemmars räkning. Tvärtom bör det betecknas som ett normalt led i en sådanintresseförenings verksamhet att verka för att medlemmarna erhåller ettfullgott försäkringsskydd till fördelaktiga villkor." Detta talar för sigsjälvt. Anf.75 HANS i (fp): Herr talman! " -- de ideellaföreningarna är en viktig del av vårt samhälle Det är en braformulering i utskottsbetänkandet, och jag ställer mig självfallet bakom den. Enannan viktig del av vårt samhälle är möjligheten att lämna en ideeU föreningnär man så begär. Denna viktiga slutsats har utskottet tyvärr inte kommit framtill. Idessa dagar, när de politiska partierna talar om frihet, borde denna slutsatsha varit självklar och resulterat i ett tillstyrkande av yrkande. Vi hade förstås gärna sett litet mer av klartext i den.Det enda rimliga är att vi får dels en lag mot kollektivanslutning, dels enlag som tillförsäkrar människor ovillkorlig rätt att lämna en ideell förening.Det handlar ju om friheter - friheten att själv bli medlem i ett politisktparti, och friheten att själv få bestämma om man vill lämna en ideell förening.Därför yrkar jag bifall till reservationen. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslutetredovisas efter behandUngen av lagutskottets betänkande 19.) betänkande 15 finns ingen talare anmäld. Kammaren övergår därförnu till att debattera lagutskottets betänkande 16 om ägarlägenheter ochbostadsrätt. 77 (): I det nu aktuella betänkandet behandlas tre frågor, nämligenägarlägenheter, möjlighet att inteckna bostadsrätt samt övergång från hyresrätttill bostadsrätt. Fråganom införande av ett system med ägarlägenheter i flerfamiljshus har tagits upp isåväl en moderat som en folkpartistisk partimotion. Eftersom vi centerpartisterhar en egen reservation angående ägarlägenheterna vill jag något kommenterafrämst den frågan. Fråganom införande av ett system med ägarlägenheter i vårt land, liknande de systemsom förekommer i flera länder på kontinenten, har diskuterats vid mångatillfällen. I enlighet med uttalanden regeringsförklaring tillsattesägarlägenhetsutredningen för att pröva frågan om de fastighetsrättsligaförutsättningarna för att skapa möjUgheter att äga lägenheter i flerfamiljshus.Den då tillträdande icke-socialistiska trepartiregeringen framhöll nämligenatt det var angeläget att öka de enskilda människornas inflytande över sittboende och att bättre möjUgheter för den enskilde att äga sin lägenhet bordeprövas. 1 utredningens 1982avlämnade betänkande lades fram förslag till bl. ändring avjordabalken och införande av särskild lag om ägarlägenheter. Genom enuppdelningsförrättning skulle en byggnad kunna delas in i ägarlägenheter, somdå registreras som särskilda fastigheter. Utredningens förslag innefattar ocksåbestämmelser om vad som skall anses höra till ägarlägenheterna och hur de delarav byggnaden som inte hör till de enskilda ägarlägenheterna skall förvaltas. Utredningens betänkande remissbehandlades. Remissopinionenvar splittrad, vilket knappast är förvånande med hänsyn till de olikasynpunkter, värderingar och strävanden som finns vad gäller bostadspolitik ochmöjligheterna att äga sin bostad. Flera av remissinstanserna tillstyrkteutredningens förslag, men flera avstyrkte. Andra ansåg att man i stäUet för attinföra ett nytt system borde förstärka och förbättra möjligheterna tillbelåning av bostadsrätt. När behandlade ett motionskravmotsvarande kravet i det utskottsbetänkande som vi har att ta ställningtill, framhöll vi centerpartister i en till betänkandet fogad reservation attmed ledning av utredningens förslag och de inkomna remissyttrandenaberedningsarbetet inom regejingskansUet borde fullföljas. Därigenom skulleklarhet vinnas om för- och nackdelar med ett system med ägarlägenheter samt ombehovet av ett sådant system. Vi ansåg därför att det då inte fanns någonanledning att göra något riksdagsuttalande härom. Vi avstyrkte motionerna. Situationen har numera förändrats, eftersombostadsministern i ett frågesvar förklarat att regeringen inteanser att det finns anledning att ytterligare överväga frågan om införande av ensådan upplåtelseform. Eftersom regeringen alltså inte har för avsikt attfullfölja beredningsarbetet gällande ägarlägenhetsutredningens betänkande, börriksdagen nu göra ett uttalande om att beredningsarbetet skall fullföljas.Detta är nämligen en förutsättning för att en fullständig bedömning skall kunnagöras om bl. a. de fastighetsrättsliga och praktiska förutsättningarna förinförande av ett sådant system liksom om motivet för att öka förutsättningarnaatt äga sin bostad. Även behovet och lämpligheten av ett system medägarlägenheter från bostadspolitiska synpunkter måste belysas liksom lämpligskattemässig behandling av och de ekonomiska förutsättningarna för systemet.Det bör enligt vår uppfattning vara lämpligt att bostadskommittén får pröva ettsystem med ägarlägenheter från bl. a. bostadspolitiska synpunkter. Det är enligt vår mening viktigt att alla som så önskarkan äga sin bostad. Det bör därför allsidigt prövas, om ett system medägarlägenheter är motiverat och erforderligt för att öka möjligheterna tillägande av bostad. I reservation nr 2 av oss centerpartister i utskottetföreslår vi att skall uttala att beredningsarbetet gällandeäganderättsutredningens betänkande skall fullföljas. Jag ber, herr talman, attfå yrka bifall till denna reservation. Liksom behandlar vi även nu frågan om möjlighetatt inteckna bostadsrätt. Inte heller nu har vi nått enighet i lagutskottet idenna fråga, varför vi liksom har en gemensam reservation från centernoch med krav på att denna fråga skall utredas. Bakgrunden till kravet är vikten av att lån förförvärv av bostadsrätt bör kunna ges på samma villkor som gäller vid förvärv avsmåhus med äganderätt. lät utskottet remissbehandla detta motionskrav,och majoriteten av remissinstanserna tillstyrkte att frågan utreddes. De somtillstyrkte var bostadsdomstolen, i , . och Sveriges Bostadsrättsföreningarscentralorganisation. Även var positiv, och SvenskaRiksbyggen hade inget att invända mot att man utreder möjligheterna att vidkreditgivning jämställa bostadsrätt med fast egendom. Vireservanter anser att upplåtelseformen bostadsrätt i likhet med småhusägandethar betydande fördelar från både samhällsekonomiska och familjeekonomiskasynpunkter. Det finns därför skäl som talar för att bostadsrättens värde somkreditsäkerhet bör stärkas. Vi delar alltså motionärernas och majoritetens avremissinstanserna bedömning och begär därför att behovet av och möjligheternaatt kunna inteckna bostadsrätt skall prövas. Även konsekvenserna påbostadsmarknaden av ett sådant inteckningssystem bör undersökas. Med detta, herrtalman, yrkar jag bifaU till reservation nr 3. Dettredje av förslagen som tas upp i utskottsbetänkandet gäller vissa frågor omövergång från hyresrätt till bostadsrätt. Vi i avvisar därmotionskravet om att man skall sänka kravet från fem till tre personer för attfå bilda en bostadsrättsförening. Den gällande bestämmelsen om minst femmedlemmar motiveras av bostadsrättsföreningens kooperativa karaktär, såsomlagutskottet framhöll 1982. Något skäl att nu frångå den bedömningen anser vifrån sida inte föreligga, varför jag, herr talman, vill yrka bifalltill utskottets hemställan under mom. 3. Underdetta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 78 ALL(m): Socialdemokratisk mark- och bostadspolitik karakteriseras helt avsocialistisk samhällssyn. Byråkratiskt styrda kollektiva bidrags- ochstyrsystem har avlägsnat bostadskonsumenten från möjligheten att påverkautvecklingen i denna centrala samhällssektor. Genom de normer som utvecklatsför det statligt subventionerade lånesystemet för bostadssektorn drivs deverkliga bostadskostnaderna på ett skrämmande sätt i höjden. Stelheten i debyråkratiska systemen förhindrar förnyelse och utveckling mot nya bostads- ochupplåtelseformer. Socialdemokraterna biter sig fast i sin politik på etthalsstarrigt sätt. Bostadsministern avisade här i kammaren varjetanke på att pröva nya vägar när det gäller upplåtelseformer för bostäder. Detär mycket beklagligt att socialdemokraterna även i denna fråga saknar förmåga,eller möjligen politisk vilja, att söka förnyelse. Vi moderater vill påbostadsområdet, liksom på så många andra områden i poUtiken, anvisa nya vägaroch söka radikala lösningar till nytta för de många människorna i vårt Vi vill erbjuda bostadskonsumenten valfrihet mellanolika upplåtelseformer för den egna bostaden. Vi vet att det inte finns någrahållbara skäl mot våra förslag. Det har den företagna utredningen visat. Det räcker inte härvidlag enbart med att hänvisa till attbostadsrätten är en upplåtelseform som kan möta de krav som vi ställer. Alla vihär i kammaren vet att regeringen tillsatt en utredning, vars ändamål är att tafram underlag för priskontroll och tvångsvis tillskapad rätt till inlösen avbostadsrätt - alltså långtgående begränsningar i den enskildabostadsinnehavarens rättigheter. Det är, herr talman, ett ingrepp som inteskulle ha förekommit om ett direktägande av bostaden hade varit möjligt. Ägande ger engagemang. Många människor sparar för attuppnå ägande av någonting man har längtat efter . Det kan vara aktier, detkan var en fritidsbostad eller en båt eller möjligheten att resa och att lära.Bostaden är dock möjligen faktiskt det allra finaste sparmålet. Det finns allaskäl att göra bostaden i alla dess former till föremål för ägande. Det finnsinga skäl att utesluta boende i lägenhet från denna självklara rättighet. Vi vet att bostadskonsumenterna vill äga sin bostad. Detger dem lägre kostnader och framför allt möjligheten att påverka, ändra ochutveckla den egna bostaden. Samhället kan dra nytta av de boendes insatser föratt underhålla och utveckla den egna bostaden. Vi moderater i utskottet har reserverat oss till förmånför införandet av rätten att äga sin lägenhet. Vi följer därmed upp en mångårigkamp för en reform som är synnerligen väl förankrad hos folk.Argumenten till stöd för denna reform framfördes för bara några månader sedanhär i kammaren av lagutskottets ordförande . Det finnsdärför inte någon anledning för mig att i detalj redovisa dessa ännu en gång.Jag vill i stället understryka det angelägna i att bostadsmarknaden tillförsökad valfrihet och större direktinflytande för bostadskonsumenten. Bostäders utformning i vårt land ligger i handen pånormbyråkrater och politiker i högre grad än vad som förekommer i någon annansamhällssektor. Den som vill erbjuda lägenheter till bostadsköpare måsteanpassa sin produkt till köparens önskemål. Just så vist fungerarmarknadskrafterna. Det borde vara självklart även för lagutskottetssocialdemokrater att bidra till att förhindra att bostadskonsumenterna avskärsfrån den möjligheten. Jag ber med detta, herr talman, att få yrka bifall tillreservation 1. Med de skäl som anges i reservationerna 3 och 4 yrkar jag ocksåbifall till dessa. 79LENNART (): Så sent som hadevi en stor debatt i denna kammare om systemet med ägarlägenheter. Därefter harbostadsministern svarat på en fråga här i kammaren om närhan ämnar lägga fram en proposition om införandet av ägarlägenheter. Nuaktualiseras frågan på nytt utan att några nya skäl eller nya omständigheterhar presenterats av motionärerna. Det är inte utan att man i denna situationfunderar över arbetsformer. Tänk vad tid och kraft ägnatåt denna regelbundet återkommande fråga! Teknisktsett är det naturligtvis möjligt att forma ett juridiskt hållbart system sommöjliggör ägarlägenheter, och det var denna begränsade uppgift somägarlägenhetsutredningen fick i sina direktiv. Men därefter återstårnaturligtvis de helt avgörande bostadspolitiska och bostadssociala bedömningarna.Det är utifrån dessa bedömningar som vi anser att den upplåtelseform sommotionärerna föreslår inte behövs. Och, , något fullföljande avberedningsarbetet behövs följaktligen inte. Närdet gäller upplåtelseformen i flerbostadshus har vi hyresrätt och bostadsrätt,som i allt väsentiigt tillgodoser de boendes önskemål. Särskilt lagstiftningenom bostadsrätter ger de boende i huvudsak samma fördelar som åberopats tillstöd för införande av ägarlägenheter. Det är svårt att se några primärakrav som verkligen motiverar att man radikalt gör om hela denfastighetsrättsliga lagstiftningen för att kunna införa ett system medägarlägenheter. Utskottsmajoritetenhävdar att en god bostad är en social rättighet. Det målet vill vi nå genomandra bostadspolitiska åtgärder än att införa ett system med ägarlägenheter,som redan från början diskvalificerar stora grupper av människor. Närjag så med stort intresse lyssnar på anförande och han mycketengagerat talar om frihet för bostadskonsumenterna, måste jag fråga mig: Frihetför vem eller vilka? När i sitt anförande utgår från att så gottsom varje människa här i landet skulle ha ekonomiska möjligheter att köpa sigen bostad, frågar jag mig: Har talat med enverkstadsarbetare eller med en kassörska på varuhuset om deras möjligheter attköpa en lägenhet? Jag tror att umgås i helt andra kretsar,eftersom han talar om att det är ett allmänt önskemål från bostadskonsumenternaatt få köpa sina lägenheter i flerbostadshus. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. 80 ()repUk: Vad vi yrkar i vår reservation 2 är ju att utredningen och inkomnaremissynpunkter i frågan om ägarlägenheter skall bearbetas, så att vi får enfullständig bild dels av behovet av ett system med ägarlägenheter, dels av deför- och nackdelar som det kan innebära. Vi har i motionen klart angett att detskall tas hänsyn till bostadspolitiska synpunkter, och vi har nämnt att manmåste göra en bedömning av den skattemässiga behandlingen och de ekonomiskaförutsättningarna för systemet. Vi har således vägt samman både defastighetsrättsliga och de bostadspolitiska synpunkterna. Detär ju så i vårt land att man kan äga och få lagfart på lägenheter som sitterihop horisontellt, dvs. radhus, men så snart lägenheterna så att säga ärstaplade på varandra på höjden har vi inte möjlighet att få lagfart på dem. Ettsystem med ägande i det senare fallet har ändå tillämpats med en viss framgångoch stort intresse i olika länder på kontinenten. Manhar alltså utrett möjligheten att införa detta även i , och utredningenhar visat att det är möjligt. Men det är viktigt att detta utredningsarbetefullföljs, så att det verkligen leder fram till ett fullständigt beslutsunderlagför frågan om detta från olika synpunkter är en lämplig form att införa i vårtland. Strävan måste vara att på olika sätt underlätta för människor att äga sinlägenhet. Det är därför som vi , sedan regeringen för ett parmånader sedan uttalade att den inte avsåg att fullfölja detta beredningsarbete,i vår reservation föreslår att skall göra ett uttalande om attberedningsarbetet skall fullföljas. 81 () replik: Låt mig först säga till attdet finns ett alldeles bestämt nytt skäl för att här med verkligt engagemangföra debatten om ägarlägenheter, och det är att regeringen tillsatt enutredning som skall utreda möjligheterna att begränsa äganderättens värde närdet gäller bostadsrätter. Som jag sade i mitt huvudanförande, innebureförekomsten av verklig, direkt äganderätt ett skydd mot denna typ av angrepp.Det kanske finns skäl att i detta sammanhang erinra om att det i Europarådetsgrundregler finns ett mellan staterna garanterat skydd för den direktaäganderätten, och det är den som vi menar är så betydelsefull. Sedan är det väl ändå så, , attlagutskottets primära granskning av den här frågan skall gälla den juridiskadelen? Men tar lagutskottets majoritet till det bostadssociala argumentet.Man tycks mena att om äganderätt till lägenheter tillskapades, skulle det blien hämningslös prisutveckling. Det finns dock inget underlag för det påståendet,; det vet man bl. a. av erfarenheterna frånbostadsrättssektorn. Där förekommer dramatiska prisstegringar, men bara inomden sektor som berör få storstadsområden i vårt land. Vi talar om ensamhällsreform som skulle träffa och gälla många runt om i hela landet. Vi vet,och vet också, att lagen om utbud och efterfrågan innebär attom utbudet är rikt stiger inte priserna i höjden. Vi är aUtså övertygade om att en form av äganderätt tillbostäder på det sätt vi föreslår skulle gynna bostadskonsumenten ur ekonomisksynpunkt. 82 () replik: Både ochNic vill göra det här till en juridisk-teknisk fråga och hävdar attbara vi löser den delen av frågan så är alla problem lösta. Men den här fråganär omöjlig att dela upp i två delar, en rent teknisk och enbostadspolitisk-social. Dessa två delar är förenade med varandra. Utredningenhar redan visat att det är möjligt att lösa själva den tekniska delen avfrågan. Vi kan t. o. m. säga att frågan är löst rent tekniskt. Men sedanåterstår ändå denna fråga: Vill vi här i landet föra en bostadspolitik på detsättet att vi utnyttjar denna tekniska möjlighet? På den frågan har nuvaranderegering och riksdagsmajoritet svarat nej. 83MARTIN () repUk: Jag viU vända mig mot att vi bara ser detta som ett tekniskt-juridiskt problem. läser vårreservation nr 2 märker han helt klart och tydligt att vi ser frågan från olikasynpunkter. Vi anser att det är viktigt att frågan bUr allsidigt belyst. Det ärdärför vi vill att regeringen skall ges en uppmaning att fullfölja detta arbeteoch belysa både de praktiskt-juridiska möjligheterna och de bostadspolitiska-bostadssocialabehoven när det gäller detta system, så att vi får se om det är lämpligt ellerinte. Man måste också ta hänsyn till lämplig skattemässig behandling osv., såatt inte denna boendeform blir orimligt gynnsam jämfört med andra boendeformer. 84 () replik: Skulle jag acceptera att denna fråga inte går att dela upp, skulle jag kunna säga:Eftersom nu påstår att frågan är tekniskt löst, är hans endaargument för att nu motsätta sig att ägarlägenheter införs i ettbostadssocialt argument. Det måste betyda att därmed tarståndpunkt mot att ge hyresgäster i vårt land den förmån det innebär att få ägaden egna lägenheten. Jag hoppas att väljarna här i landet observerar attsocialdemokratisk bostadspolitik innebär att man beskär hyresgästerna denmöjligheten. 85 () replik: Mycket kort: Det finnsmycket större bostadspolitiska och bostadssociala frågor att lösa innan vi kange en sådan här förmån till en liten grupp som har möjligheter att äga sinalägenheter. 86TORE (vpk): Moderat mark- och bostadspoUtik bär allatecken på en ideologisk uppfattning som är renodlat kapitalistisk. Manbetraktar inte frågan om rätten till en bra bostad i bra miljö tUl en rimligkostnad som någon viktig social fråga av betydelse för enskilda människor. -Detta sagt som en replik på inledningen av anförande. Låt mig fortsätta med att ge en liten kommentar till taletom behovet av fortsatt beredningsarbete då det gäller ägarlägenheter. Detbehöver enligt min uppfattning inte fullföljas, därför att det finns fullklarhet om vilka konsekvenser ett sådant system skulle få för de svenskabostadskonsumenterna och för de svenska hyresgästerna. Vi vet vart det skulleleda, och det är fullt tillräckligt för att inte fortsätta någotberedningsarbete med sådan inriktning. Frågor om demokrati i boendet, om närdemokrati i det egnabostadsområ; det, om social gemenskap mellan människorna i ett bostadsområde,om allsidig hushållssammansättning, om reell valfrihet för bostadskonsumenternaoch ökat inflytande över förvaltning och det egna boendet, det är frågor somdiskuteras alltmer. Alla, eller nästan alla, som deltar i debatten anser attdet finns starka skäl för att utveckla och fördjupa boendeinflytandet förhyresgästerna. Erfarenheternahar visat att det inom hyresrättens ram, inom de allmännyttigabostadsföretagen, genom avtal och överenskommelser med hyresgästerna viahyresgästföreningarna och deras kontaktkommittéer är möjligt att gehyresgästerna bestämmanderätt i olika frågor. Erfarenheterna visar också attdet är möjligt att successivt bryta ut oUka delar av central förvaltning ochadministration och överlämna beslutanderätten till de boende på kvarters- ochhusnivå. Närman tar del av reservationerna till det betänkande vi nu behandlar frapperasman av hur cyniskt och krasst ekonomiskt reservanterna ser på frågan om oUkaboende- och upplåtelseformer. utgångspunkt är, enligt vad mansäger i reservation 1, att man först genom att äga sin lägenhet kan uppnå vadman kallar "den nödvändiga valfriheten i boendet".