prot · G70948 · 1983-12-31 00:00:00 — Vi motsätter oss besparingarna på förstärkningsresurser,som framför allt skulle drabba de fria aktiviteterna och syo-verksamheten.Skolans möjligheter att erbjuda fria aktiviteter och tillvarata och utvecklaelevernas intressen minskar. Behovet av en väl fungerande studie- ochyrkesorientering har ofta betonats. Det behovet borde vara större än någonsinmed tanke på hur arbetsmarknaden för ungdomen ser ut. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. som man säger sig vill jag avskaffa lärarlösalektioner genomförs ett system med timreduktioner, som leder till försämringari gymansieskolan i då den behöver förstärkningar för att fungera ochklara dagens problem. I reaUteten införs också lärarlösa lektioner eller dagari . Även vuxenutbildning och högskolor skall möta störreproblem med mindre resurser. Detta går faktiskt inte ihop. Regeringen, men även utskottsmajoriteten, borde försökaöverblicka konsekvenserna av de olika sparförslagen. Besparingar som inteenbart fördröjer en nödvändig utveckling på utbildningens område, utan som t.o. m. undergräver viktiga reformer, kan man inte utan vidare godta. Vi hartidigare under de borgerUga regeringarnas år varnat för följderna avsparambitionerna på utbildningsområdet. Jag tror att många som har beröring medskolan ställde förväntningar på regeringsskiftet. "behöver en nyregering", hette det som bekant i valrörelsen. De förslag som läggsfram leder till stor besvikelse bland lärare, elever och föräldrar-ja, blandalla som ser utbildningen som en viktig del i en framtidssatsning. Utskottsmajoriteten uppvisar stor följsamhet motregeringen. Till utskottets förtjänst kan möjligen sägas att detta tydligensker utan större entusiasm. I stort sett består utskottets skrivning av enredovisning av propositionens resp. motionernas förslag, samt av en hänvisningtill det statsfinansiella läget som motiv för att biträda propositionen. Att regeringen utgår från filosofin att landets ekonomiskaproblem skall lösas med nedskärningar på olika områden - utbildningen är långtifrån det enda området - är en sak. Det behövs säkert betydligt mer offensivaåtgärder för att det skall lyckas, men finansministern tror naturligtvis på sinlinje, och detta sätter sin prägel på regeringens förslag. Men ett fackutskott,vars ledamöter bör besitta både sakkunskaper och perspektiv på sitt specialområde,måste göra en kritisk prövning av regeringsförslagens konsekvenser. Det hartyvärr inte gjorts. Hur är det, utskottets talesman: ni ägnat frågan om dehär föreslagna besparingarnas konsekvenser på utbildningens kvalitet någradjupare funderingar? Det måste väl ändå finnas mer tankeverksamhet än vadbetänkandets formuleringar redovisar. Hur skall det gå om man fortsätter att beskärautbildningens resurser? Hur skall det gå med skolans möjligheter att förmedlakunskaper och färdigheter att ge likvärdiga möjligheter och att göra insatserför elever med särskilt behov av stöd, som ni brukar betona i olika sammanhang? Om man håller på att skära i resurserna kommermålsättningarna i fara -det är oundvikligt. Det spelar kanske inte så stor rollom det är borgerliga regeringar som stramar åt och klandras avsocialdemokraterna eller om det är en socialdemokratisk regering som stramar åtoch klandras av borgerliga partier - även oiTi de för all del ibland vill gåännu längre. Resultatet blir faktiskt i båda fallen försämrade villkor förskolan. Om det inte går att bryta detta mönster, då måste manbefara att viktiga delar av det utbildningsväsende som har byggts upp kommeratt undan för undanberövas resurser som behövs för att inte alla goda målsättningar skall stannavid programformuleringar. De föreslagna besparingarna på utbildningsområdet harväckt oro och protester från både elever och lärare. De ser farorna i dennapolitik. Det är en kortsynt politik att tro att landets ekonomiska problemskall kunna lösas genom attacker mot ett av de viktigaste medlen för attåstadkomma utveckling, nämligen goda möjligheter för barn och ungdom tillutbildning. Vpk avvisar regeringens förslag till åtstramningar, ochjag yrkar bifall till de vpk-reservationer som har fogat tillutbildningsutskottets betänkande 7. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 37GEORG (): Vi har bevittnat vad manskulle kunna kalla en lustiger dans, och jag skulle egentligen kunna fatta migmycket kort, med hänvisning till att de olika synpunkter som bryter sig i denhär frågan redan har redovisats. I ena fallet kan jag ansluta mig till centernoch i andra fallet till de synpunkter som framförts av ochfolkpartiet. Det blir därför kanske litet upprepningar, men jag skall ändåkommentera sakfrågorna något. Vi diskuterar alltså en rad åtgärder som alla hardet gemensamma syftet att minska statens budgetunderskott. Debatten är lång. Också inom utbildningsväsendetföreslås vissa reduceringar av statens utgifter. Det finns anledning attbeklaga att denna typ av besparingar behöver tillgripas, men det ärnaturligtvis inte realistiskt att räkna med att den stora del av statens budgetsom utbildningsväsendet står för skulle kunna hållas helt utanför sådanaåtgärder. Men det är naturligtvis viktigt att utforma dessa åtgärder såskonsamt som möjligt. Jag kan konstatera att det i utbildningsutskottet finns enbred enighet om en minskning av statens utgifter för grundskola ochgymnasieskola i den storleksordning som regeringen föreslår. Det är bara vpksom anser sig kunna bibehålla de statliga kostnaderna på helt oförändrad nivå.Varifrån de tar alla pengar är och förblir en gåta för mig. Den kritik som riktas mot regeringsförslaget från deborgerliga partierna gäller alltså inte omfattningen av besparingarna utanutformningen. Jag skall kort kommentera åsiktsskillnaderna, men låt mig förstkonstatera att minskningen av statsbidragen till uppgår till ca 260milj. Det beloppet skall ställas i relation till det totala statsbidraget,som uppgår till ca 13 000 milj. kr. Vad beträffar gymnasieskolan föreslås attnuvarande statsbidrag på mer än 3,6 miljarder skall reduceras med ca 60miljoner. Jag säger inte detta för att förringa effekten av föreslagnaminskningar av statsbidragen. Visserligen är pengar inte allt, men minskningarsom dessa innebär naturligtvis påfrestningar för grundskola och gymnasieskola.Jag har velat peka på dessa relationer för att betona att det finns skäl attmana till försiktighet när man skall beskriva effekterna av de trots alltrelativt sett begränsade besparingar som vi nu diskuterar. Imassmedia har det förekommit en del beskrivningar av dessa effekter Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. som jagtycker saknar sans och måtta. Tyvärr har framför allt gjort sigskyldig till några av dessa överdrifter. Jag vill bara mana till försiktighetmed orden. Jag skall sedan något kommentera några av de reservationersom har avgivits. motsätter sig reduceringen av statsbidragen tillvikariekostnader. I reservationen 1 står det: "Reduktionen avstatsbidraget till vikarier innebär att man gör det möjligt att införa heltlärarlösa skoldagar i ." Efter inlägg vill jag till honom ochcentern säga att den som är utan synd kastar första stenen. Jag tycker att LarzJohansson har ägnat sig åt en våldsam stenkastning. Han har också slungat i vägen präktig bumerang. Jag vill påminna om att i budgetpropositionen 1982 skrevdåvarande statsrådet centerpartisten : Enligt min mening är detinte väl använda resurser att sätta in korttidsvikarier omgående och i allasituationer och på alla stadier. Vidare framhöll hon att skolförordningen borde ändras såatt vikarier i inte skall behöva anställas under de av en lärares tjänstledighet. Jag misstänker att inte var så långt ifrånpennan när dessa rader formulerades. Möjligheten att avstå från förordnande av korttidsvikarierinfördes således . Det gjordes på förslag av centerpartistenUlla Tilländer, och det godtogs av en enig riksdag. Vad vi nu diskuterar aren reducering av tilläggsbidragetmed 160 milj. kr. Det är inte fråga om några nya principer. Den enda nyaprincip som införs är att skolstyrelsen skall avgöra hur verksamheten skallbedrivas . Den uppgiften vilar på rektorn.Därmed markerar vi en lokal politisk frihet. Jag tycker att skolstyrelsen skallha ett avgörande inflytande över hur verksamheten bedrivs i skolan. Den lokalafriheten begränsas inte, snarare stärks den. Hur vikariebehovet den förstafrånvarodagen för lärare skall tillgodoses får enligt propositionen avgöras avden ifrågavarande kommunen. instämmer i detta. ställer en rad frågor som alla har syftetatt försöka binda de här åtgärderna vid centralt uttalade riktlinjer på punktefter punkt. Men det strider ju mot hans allmänna önskan om lokal frihet. vill, som jag redan påpekat, minska statsbidragentill ett lika stort belopp som det regeringen föreslår. Men vill interedovisa hur denna besparing skall utformas. Det överlåter man med varm handtill regeringen. Jag tycker att i den här frågan valt en otillåtligtbekväm väg. Jag tycker, liksom , att det bjuder emotatt föra den här litet hårda polemiken mot . Jag tycker att det nu finnsså många skäl att arbeta i samförstånd, inte minst på skolpolitikens område.Men jag tvingas ändå till denna kritiska bedömning av argument,eftersom går ut så här hårt. Besparingarna på gymnasieskolan begränsar sig till ennettoeffekt av 60 milj. kr. Genom omdispositioner blir det möjligt att avsätta40 milj. kr. omprövningav systemet med lärarlösa lektioner på gymnasiet. Den minskade kostnadenuppkommer genom att man bygger ut systemet med timreduktion i förhållande tillgruppstorlek. stöder det här förslaget, medan övrigaoppositionspartier motsätter sig det - detta har framgått av den tidigaredebatten. och vill i stället föra fram ettbesparingsförslag som innebär att tiden för elevernas skriftliga prov skallavräknas från lärarnas tjänstgöring. Jag vill gärna säga att det vid förstapåseendet föreföll vara ett lockande förslag. Vi var frestade att anamma detförslaget, men med hänsyn till sambandet med gällande kollektivavtal harregeringen inte varit beredd att förorda det. Utskottet gör samma bedömning. Vihar konstaterat att det i avtal av gjordes enprotokollsanteckning av innebörd att parterna i avvaktan på nytt kollektivavtalom lärarnas skyldigheter och arbetstider är ense om att hittillsvarande praxispå området skall tillämpas. Det förvånar mig att moderata samlingspartiets ochfolkpartiets representanter inte har varit beredda att respektera dettaförhållande. Trots att utskottet under ärendets behandling fått tillgång tilldenna avtalstext, vidhåller företrädarna för och ettbesparingsförslag, som av allt att döma skulle uppfattas som stridande motparternas överenskommelse. Vi har i detta läge för vår del inte ansett osskunna förorda en sådan åtgärd. Det framgår av propositionen att utbildningsministern haren klar ambition att avskaffa systemet med lärarlösa lektioner. Jag hälsar medtillfredsställelse att man nu kan avsätta 40 milj. kr. för detta ändamål. vill emellertid enträget behålla de lärarlösalektionerna. Det förvånar mig något. Även vill ha kvar det härsystemet. Kritiken har varit hård mot de lärarlösa lektionerna - ochdet med rätta. Jag tycker därför att vi nu borde kunna nå enighet om att såsnart som möjligt göra oss kvitt denna misslyckade reform. gick ut med hård självkritiki frågan om lärarlösa lektioner, men av dagens utskottsbetänkande är det svårtatt utläsa samma handlingskraft på det här området. Jag hoppas att den följandedebatten kan bringa klarhet på denna punkt - huruvida står vid vadni sade . I vad gäller reservation 8 om specialarbeteti gymnasieskolan, vill jag framhålla att frågan kommer att tas upp i denaviserade princippropositionen om ett förnyelsearbete inom gymnasieskolan. Sedan en kort kommentar till resonemangom illa genomtänkta besparingsförslag på högskoleområdet, som han uttrycktedet. Jag tycker att skall vänta med sina kategoriska uttalandentill dess utbildningsutskottet har behandlat dessa frågor. Vi har iutskottet i enighet - jag uppskattar det - beslutat om en förlängd ochfördjupad beredningsomgång i vad gäller frågorna om förändringar inomhögskolan. Vi får efter denna beredning tillfälle att återkomma och då bedömavilka av de många yrkandena på detta område som är de bäst genomtänkta. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. Jag vill avslutningsvis yrka bifall tillutbildningsutskottets hemställan på samtliga punkter och alltså avslag på allareservationer. 38 () replik: Jag tog upp frågan om illa genomtänktabesparingsförslag i samband med några allmänna inledande reflexioner om viktenav att spara. Jag sade då att vi från sida accepterar långtgåendeockså obehagliga besparingsförslag i de fall då vi är övertygade om att de ärriktiga. Men vi säger nej till illa genomtänkta besparingsförslag- och somexempel på det nämnde jag just högskolans område, där man utan någon som helstförankring och utan någon djupare analys har lagt fram olika förslag. Då gickdet som det gick - förslaget gick inte igenom i utanriksdagen får, som jag tidigare sade, tydligen ta över regeringens beredningsarbete. har förslaget gått ut på remiss till berörda organ, somfår säga vad de tycker. Det är alldeles utmärkt att så sker, och det har vivarit överens om. Om vi inte accepterar också obehagliga besparingar, dålastar vi ju faktiskt över bördan på våra barn och barnbarn - det har sagtsmånga gånger tidigare i denna kammare - och det vore djupt osolidariskt. Jagvill gärna säga att jag tycker att vikariebesparingen är svår. Visserligen hardet förekommit överdrifter i debatten, men det blir besvärliga problem på deenskilda skolorna. I den här avvägningen tycker jag ändå att det är rimligt attvi accepterar detta besparingsförslag. Det ger ganska mycket pengar, och detbidrar till att vi får bättre balans mellan statens utgifter och inkomster. När det gäller specialarbetet vill jag ställa enföljdfråga till : Vad är inställning tilltanken på att återinföra specialarbeten? När de s. k. lärarlösa lektionerna igymnasieskolan nu avvecklas så ökar ytterligare, tycker jag, argumenten för återinför specialarbeten. Kan tänka sig att vara med om atti en framtid återinföra specialarbeten i gymnasieskolan? Vi tycker från folkpartietssida att det vore en mycket klok åtgärd. 39LARZ () replik: är upprörd över att vi får endebatt om dessa frågor och att regeringens förslag, liksom nu förslag,utsätts för hård kritik. Jag tycker att det är bra - så att vi får resoneraigenom detta. Utskottsbetänkandet är så otroligt tunt. Man har inte på någotsätt kommenterat vilka konsekvenser en sådan här genomgripande besparing får.Därför finns det en lång rad frågetecken att räta ut, och jag tycker det ärviktigt att vi försöker göra det. Det har inte gått att göra i utskottet, ochdå får vi försöka göra det här i kammaren. Jag är litet förvånad över den ensidiga debatten omgenerella besparingar kontra besparingar som är mer specialdestinerade. För enliten stund sedan debatterades ett annat ärende här i kammaren, det om utbildningsradion.Då var alla så rörande överens om att det var mycket bra att inte ta ut enspecifik besparing av just en liten del av radiokoncernen. Man skulle i ställetgöra en generellbesparing, och själv skulle få avgöra var, när och hurden besparingen skulle tas ut. Då berömde sig alla av detta. Vad bra det är,sade man, att vi nu i utskottet har kommit fram till en så salomonisk lösning.Men när det gäller är det uppenbarligen precis tvärtom. gjorde ett riktigt påpekande ommöjligheten att icke anställa korttidsvikarier. Men det hade varit bra om GeorgAndersson hade fortsatt att läsa litet i texten. De förändringar som sedanockså gjordes i skolförordningen, och som beror på vad som skrevs ibudgetpropositionen 1982, lyder så här: "Det bör således ankomma på rektoratt med utnyttjande av den utökade förstärkningsresursen avgöra hurundervisningen skall upprätthållas av en lärarestjänstledighet." Vad som då händer finns reglerat i 18 kap. 8 §skolförordningen: "Vid tillfälligt förfall för lärare upprätthållesundervisningen i första hand av lärare som avses i 15:8 och i övrigt på sättrektor bestämmer." har , i SÖ:Fs 1983:56, sagt;"Avsikten med omdisponeringen är att ge de enskilda skolorna och rektormöjlighet att med utnyttjande av" - notera, ! - "denutökade förstärkningsresursen avgöra hur undervisningen skall upprätthållasunder ." Men sedan har upptäckt - och det har mantalat om för regeringen i sina petita inför budgeten - att pengarna inte räckertill, utan att det skulle behövas mer pengar för att kunna fullgöra det somtidigare är föreskrivet. Då passar regeringen på, att i stället för attöverföra pengar till förstärkningsresursen, ta bort pengar därifrån. Det är då,, som den här typen av negativa konsekvenser uppstår. Jag beratt få återkomma, herr talman. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 40 () replik; Beträffandefinansieringen av självstudietiden är tydligen och jag överensi sak. Även och hans partikamrater har uppenbarligen varittilltalade av det sätt på vilket förslaget ursprungligen lanserades avskolöverstyrelsen. Den nu framdragna protokollsanteckningen var såvitt jag vetkänd av , när den först lade fram sitt förslag. Bådeskolöverstyrelsen och vi moderater - jag förmodar även - anser detmöjligt att skriva om avtalet. 41NILS (vpk) replik: Varifrån vpk tar pengarna är en gåta, sägerGeorg . Kan möjligen en lösning på gåtan vara den att de tillgängligaresurserna är fördelade på ett felaktigt sätt, som får allvarliga verkningar.Besparingar kan faktiskt få allvarligare följder på vissa områden än på andra.Vissa områden i samhället kommer också lindrigare undan besparingarna än andragör. Jag kan exemplifiera och fråga; Svider det inte något i att vi måste ta bort resurser från svaga elever i skolansamtidigt som mångmiljardbelopp anslås till ett nytt militärflygplan? Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. Den djupare analys av konsekvenserna av dessabesparingsåtgärder inom utbildningsväsendet som jag har efterlyst saknar jagfortfarande. Jag tror att det finns en generell erfarenhet som säger attresursförsämringar på skolans område i första hand drabbar de svagasteeleverna. Det kommer också dessa konkreta åtgärder att göra. De slår motuttalade strävanden för en skola, som skall främja likvärdiga möjligheter ochgöra insatser för elever med särskilda behov av stöd, för att använda enformulering som inte bör vara främmande för . 42 () replik: Jag tvingas uppehålla mig litet mer vidcenterpartiet, upptäcker jag. Ni vill, , liksom regeringen ochutskottsmajoriteten minska statsbidraget till med ett belopp istorleken 260 milj. kr. Av reservationerna och av debattinläggen framgår attcenterpartiet motsätter sig kostnadsövervältringar på kommunerna. Statsbidragetskall alltså minska, men kommunernas kostnader får inte öka. Vidare anser att besparingarna inte får gåut över bidrag till icke undervisningsbunden verksamhet. Man motsätter sigockså reduceringen av bidraget till vikariekostnader. tränger sig en ofrånkomlig fråga fram; Var skallcentern ta pengarna? Som bekant avser statsbidraget till i alltväsentligt personalkostnader. Det som återstår att angripa sedan harlämnat ut alla sina fribrev blir statsbidraget till lärarpersonalen. Svepandeformuleringar av typen "generell karaktär" och "lokalfrihet" ger ju inga nya pengar. En annan formulering är "elevrelateratstatsbidragssystem med en mycket låg grad av detaljreglering". Så lydernågra lösenord i reservation 1. Men till syvende og sidst är det ändå fråga om i vilkenutsträckning lärarresurser kan sättas in i skolverksamheten. Efter att ha funderatganska mycket över ekvation, kan jag inte finna annat än att centernsresonemang leder till ökad klasstorlek och ett minskat antal små skolenheter pålandsbygden. Det är effekten av minskad lärarpersonal i skolan. Hur ser på specialarbete? Jag är positiv, och jag hoppas att vi hittar en lösning i kommandeproposition. tror att vi är överens om finansieringen avavskaffandet av lärarlösa timmar. Jag skall gärna återkomma i en senare replikmed ett försök till analys, men jag finner inte att ni har anvisat pengar förändamålet. Eller är det så att ni egentligen inte gör någon besparing pågymnasieskolan? Jo, , det svider i hjärtat överbesparingar, men tyvärr måste de genomföras. 43LARZ () replik: Under allmänna motionstiden i vårasredovisade vi i vår partimotion hur ett nytt statsbidragssystem skulle se ut.Vi har för avsikt att återkomma i samband med budgetpropositionen med enutveckling av förslaget. Jag nöjer mig med att hänvisa till det, eftersom jag harså till förfogande. Sedan vill jag säga till att vi har gjorten sådan här generell besparing en gång tidigare. Den har i och för signackdelar den också, men de är mindre än i det förslag som regeringen nu harpresenterat. Det vore bättre om använde litet grand avsin tid till att försöka nödtorftigt besvara åtminstone någon av de frågor jaghar ställt och som är av vital betydelse för skolväsendet. Ni har ändå enmajoritet i utskottet och i kammaren som tänker genomföra era förslag. Då voredet väl bra om ni gjorde klart för er vilka konsekvenserna blir. Gäller fortfarande undervisningsbegreppet på det sätt somdet står i skollagen, ? Ja eller nej. Och när svarat på den frågan: Anser utskottsmajoriteten att avsaknaden av vikarierär ett skäl att inställa undervisningen, utöver de tre skäl som skollagen redanmedger? Vem skall i så fall fatta beslut om detta? För att kunna upprätthålla undervisningen skall man tapengar från den icke undervisningsbundna delen av förstärkningsresursen. Denkrymper enligt ert förslag . Skall mansedan ta vissa delar därav närlärare är sjuka, måste det naturligtvis inkräkta på den verksamhet som dessapengar redan tidigare är avsedda för, eftersom resursen totalt sett blir så mycketmindre. Då frågar jag ; Är det syon eller är det lärarnas besökhos prao-elever ute på arbetsplatserna som skall minska? måstekunna svara på en sådan enkel fråga. Om man nu tvingas att inställa undervisningen därför inte har vikarier i skolan, då är min fråga; Kan man då ha samlad skoldag?Den frågan måste också kunna svara ja eller nej på. Ni sitter i länsskolnämnderna och fattar beslut omstatsbidrag till samlad skoldag på vissa givna kriterier. Min fråga ärfortfarande: Om man inställer undervisningen, har vi då samlad skoldag ellerhar vi det inte? Om vi inte har samlad skoldag, såhär vi ju 30 milj. kr. nästaår att spara-som i en liten ask. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 44JÖRGEN () replik; Jag är först skyldig ett svarpå frågan om inställning till självstudietimmar eller s. k. lärarlösalektioner i gymnasieskolan. Jag vill gärna säga att vi gjorde en felbedömning iden frågan. När vi såg hur systemet fungerade i praktiken, sade vi oss att viskulle återgå till ett system som inte innefattade s. k. lärarlösa lektioner. Jag tror i och för sig att det vore bra om vi litet fler gånger var öppna för en omprövning, om vi märker att vi har genomförtnågonting som inte fungerat riktigt bra. Det vi diskuterar i reservation 5 är tekniken, där viställer upp på vad SÖ har föreslagit. Men i grundfrågan har vi sammauppfattning som vi hade , när vi hade tagit intryck averfarenheterna. , herr talman, vill jag säga att jag är nöjd meddet svar som gav när det gäller specialarbetet. Det svaret varklart och rakt. Vi har samma inställning till frågan om specialarbetet, och detbäddar för att vi Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. skallkunna komma överens i den viktiga frågan, när den kommer upp igen. Det finnsett samband mellan de s. k. lärarlösa lektionerna och specialarbetet. Om vi får bort de lärarlösa lektionerna ökar argumenten för specialarbetet.Det finns dock självfallet även andra argument. 45 () replik: säger att harredovisat hur ett nytt statsbidragssystem skall se ut i en tidigareproposition. Jag bestrider detta. Det var mycket allmänna formuleringar, och deåterkommer också , men ger ingen vägledning. Generell besparing talar för och nämner somföredöme den typ man gjorde under den borgerliga regeringstiden.