prot · G709163 · 1983-12-31 00:00:00 — Fatsjöalternafivet å andra sidan kommer att medföra lägrevattenföring i hela ån än f. n., men enligt vår uppfattning bör genomföreskrift om minimitappning, lokal tillrinning samt åtgärder till fisketsfrämjande sådana betingelser kunna tillskapas att ett fiskeutövande skall kunnafortsätta. Vi kan därför inte ansluta oss till den bedömningregeringen gjort och utskottet gör i betänkandet. ger möjligenbättre ekonomi, om man bara ser på kostnaden för den producerade energin. Vianser, av skäl som anförts, att ett sådant betraktelsesätt är felaktigt. Iekonomin bör även invägas de samhällsekonomiska fördelar som Fatsjöprojekfetger; När det gäller inverkan på miljön anser såväl naturvårdsenheten vidlänsstyrelsen som kommunen att skadeverkan blir större av änFatsjöprojekfet. Kommunen framhåller sålunda att Fatsjöprojekfet ärlokaliserat till förhållandevis ensHga trakter med i huvudsak inga fast boende,medan ligger nära tätort samt icke oväsentlig fastbebyggelse i området i anslutning till ån. Som närmare framgår av min redogörelse har frågan omutbyggnad av Vojmån nedströms varit föremål för långvarig utredning,som 1978 resulterade i ett regeringsbeslut som prioriterade Fatsjöalternafivet.Mot bakgrund härav framstår det som olyckligt att man nu på nytt tagit uppfrågan om att bygga Vojmå kraftstation. Kommunen har i en inlaga tillregeringen gett uttryck för att den aldrig kan medge anläggande av kraftstationi Vojmån. Om å andra sidan inte bedöms möjligt attreaHsera bör den aktueHa fallhöjden förbh outbyggd. Kommunen anser emellertidatt de utfästelser som lämnades kommunen före medgivandet till utbyggnad avVolgsjöforsen och som sedan ledde till regeringsbeslutet var avden arten att kommunen hade skälatt räkna med ett positivt ståndpunktstagandefrån statsmakternas sida tHl det s. k. kombinerat mederforderlig minimitappning i Vojmån. Kommunens ursprungliga anledning till ett tHlstyrkande avFatsjöprojektet var att skapa arbetstillfällen i bygden och genom ett positivtagerande bidra till energiförsörjningen i landet. Vi motionärer är av sammauppfattning. Det har genom årens utveckling kommit att framstå alltklarare att är väl motiverat ur sysselsättningssynpunkt.Arbetsmarknadssituationen är för flera av Lappmarkskommunerna ytterstbesvärande i största allmänhet. Detta gäller även framtiden för den arbetskraftsom Noterasbör även att Fatsjö ger nära 100 GWh/år mer än Vojmå och nästan dubbelt såmånga manår . Av mina här redovisade skäl och med hänsyn tiH en stark opinion inomden berörda kommunen är det naturligt att förorda utbyggnad av Fatsjö föreVojmå. Jag yrkarbifall till motion nr 2820. I detta anförandeinstämde (). 27 HANS iHallstahammar (vpk): Jag skall i debattens allra - jag har sett attytterligare någon talare är anmäld, men det är ändå på slutet - säga några ordom utbyggnadsplanerna vad gäller och då främst Sörkvarnsfor-sen iHallstahammar, som är den sista outbyggda forsen i . Forsen ärbelägen.mitt i byn, är oerhört vacker och tillgänglig för alla. Det är ennaturtillgång som är väl värd att slå vakt om och bevara intakt i dessa tider,då kampen mellan de olika kriskommunerna gäller inte bara arbetstillfällen iindustrin utan också de pengar som de som har arbete kan tänkas spendera påturism och rekreation. Iförsta hand skall enligt min mening bevaras för vad den är - enunik naturtillgång med en mycket fin omgivning. Men jag tror också att den påsikt kommer atf vara värd mycket mer i pengar som en naturlig fors än som enspegeldamm nedanför en kraftverkstunnel. Det kan inte vara försvarbart attbygga ut och förstöra denna sista fors i med hänvisning till att detkan ge några arbetstillfällen . Den energi som kan tas utur är mycket marginell i jämförelse med vad. som kan fås framgenom utveckling av alternativ och genom en vettig hushållning, inte minst inomindustrin. Ivattenkraftsberedningens slutbetänkande fanns ett särskilt yttrande av vpk:srepresentant, där han visade på att de mål för energipolitiken som uppställdeskunde nås utan utbyggnad av bl. a. i . Men mansade också i betänkandet att man inte slutligt kunde avgöra frågan utanytterligare utredning. Enligt min mening är det ett sätt att förhala frågan ochhålla öppet för en utbyggnad senare, om opinionen mot utbyggnaden skullemjukna, eller om påtryckningarna från industrin skulle bli starkare. Hallstahammarskommun har begärt att området skall bli ett naturreservat. Länsstyrelsenbeslutade också atf inrätta etf naturreservat i området.Det var ett beslut som naturligtvis har överklagats av företrädare förkraftintressena, som vill bygga ut också denna sista fors i Kolbäcksån.Kommunen har i sitt remissvar på vattenkraftsberedningens betänkande hänvisattill ätt man vill freda forsen och skapa naturreservat. Därför behövs enligtmin mening inga fortsatta överväganden före beslut om att skona forsen frånutbyggnad. Det bör betonas att kommunfullmäktige var heltenigt i denna fråga. Utskottetanser nu inte att det är realistiskt att man avhåller sig från utbyggnad.Forsen finns med i planen, och det betyder att den kanske kommer att byggas ut.Det beror litet på hur mycket man utnyttjar av de ramar som skapas. Attoffra - i detta sammanhang kallad Stora - vorekortsiktigt vansinne. Detfinns andra mer okontroversiella utbyggnads- eller moderniseringsalternativ iKolbäcksån. Men denna sista fors måste sparas för framtiden. Jagskall inte ta om hela den debatt som har förts i detta ärende, men jag tyckerändå att det finns skäl att slå fast att det infe finns någon anledning för ossatt gå in i den fälla som håller på att gillras med stöd av storfinans ochmoderater. Med hot om kolsämhälle och försurning försöker de locka oss atfförst offra vissa outbyggda forsar för att sedan ändå tvingas accepterakärnkraften. Detär inte mellan forsar och kärnkraft valet står. Det fordras som alla vetbetydligt mer än forsutbyggnad för att kunna avveckla kärnkraften. Vägen ut urkärnkraftssamhället och vägen ut ur försurningen fordrar en övergripandeplanering av energianvändningen där olika energislag och ahernativ sammanvägs.Framtiden Hgger i alternativ och hushållning och inte i panikutbyggnad av desista forsarna, då man ödelägger stora naturvärden. Vänsterparfietkommunisterna har presenterat etf energipolitiskt alternativ som är mycket välgenomtänkt och hållbart. Ett stöd till de reservationer fill dagens betänkandedär finns med som reservant är ett stöd också för den alternativapolitiken. Jag yrkar naturligtvis bifall till de reservationerna, speciellttill-reservation nr 7, som innebär att bl.a. i iHallstahammar skonas från utbyggnad. 28 (vpk): Jag har funnit anledning att gå upp i denna debatt för att få följandetiH protokollet. Mingrannkommun har två utbyggnadsprojekt som berörs i detta betänkandefrån bostadsutskottet, dels Vojmån som ingår i regeringens plan, dels Fatsjösom förordas i en motion från socialdemokrater, . Förstvill jag framhålla att helst borde inte något av projekten byggas ut. Det ärmin mening, och den delas av många i . Menom detta nu inte är möjligt, vilket projekt bör då byggas ut? Ja, där är meningarnadelade, och jag har en känsla av att kammarens ledamöter kan ha fåttvilseledande information om de bägge alternativen. I motionen av RolandBrännström m.fl. sägs att starka reaktioner från den lokala befolkningen skullebli följden orfi man väljer Vojmån i stället för . Detta påstående ärmycket märkligt, eftersom företrädare för befolkningen som bor efter Vojmån haruppvaktat bostadsutskottet och där framhållit, att om nian tvingas välja mellandessa två projekt, så föredrar man. en konventionell utbyggnad av Vojmån. Ensådan utbyggnad föredrar också , fritidsfiskarna, , fiskeristy- Dådet gäller miljöpåverkan för de båda projekten skall det också tas med att omFatsjö byggs ut, görs intrång genom tunnelarbete och därvid sammanhängandetrafik i ett skogsområde med högt skyddsvärde - det området har åsattsvärdeklass 1. Enligt är skyddet för detta skogsområde mycketosäkert om en utbyggnad genomförs. Detär bra att utskottet avvisar propåerna om att Fatsjö skall byggas ut. Detskulle vara högst beklagligt om den felaktiga föreställningen att dettautbyggnadsprojekt skulle vara miljövänligt fått gehör i utskott och riksdag.Avslutningsvis vill jag citera ur etf uttalande som sport- ochfiskeklubb med över 100 medlemmar har gjort. "Vi fritidsfiskare i Vilhelminamåste dra samma slutsats som vår huvudorganisation. Att Fatsjö i nuvarande formär sämre än Vojmå. Helst vill vi infe ha någon utbyggnad. Men att gå ut ochagera för detta , dvs mot Vojmå, vågar vi inte av rädsla för attFatsjö-projekfet kommer tillbaka." Dettasäger väl, herr talman, det mesta om hur miljövänligt är. Detkan därför åtminstone ses som en delframgång att den här motionen omFatsjöprojekfet avslås och att kommunens kommunalråd inte lyckats i sinauppvaktningar för en utbyggnad av . Anf.29 () replik: Jag kan ge rätt i att det finns delade meningar om dehär två projekten. Det är helt uppenbart med tanke på den opinion som kommit tilluttryck. Låt mig då, för att balansera något av de mycket negativa reaktionersom gett besked om beträffande Fatsjö, citera ur en skrivelsesom kommit oss fill hända från arbetarkommun. Där står det: Vid deuppvaktningar som genomförts av representanter för kommunfullmäktige ochkommunstyrelse med deltagande från kommunens största oppositionsparti harframförts att en konventionell utbyggnad ej skulle vara poHfiskt genomförbar ikommunen. Dessa synpunkter delar arbetarkommunen fullt ut. Man påminner också isamma skrivelse om att i , kammarkollegiet,statens energiverk och statens industriverk samtliga förordar det s. k.Fatsjöalternafivet. Vi har alltså också en opinion med oss när detgäller valet av alternativet att nyttja vatten. 30 (vpk) replik; Det skulle finnas mycket att säga om de här bäggeutbyggnadsalternativen, men vad jag framför allt vänder mig emot är atf Fatsjöprojekfethar givits en gloria - det skulle vara så miljövänligt. Ingen enda inomkommunen som känner starkt för miljö- och naturvård har ställt sig bakomFatsjöprojektet. Jag kan här åter hänvisa fill och olikaföreningar som har ett stort intresse av en bra miljö- och naturvård. Det har också, viH jagpåstå, lämnats felakfiga upplysningar om vad de olika projekten skulleinnebära. Det har påståtts att en utbyggnad av Vojmån skulle torrlägga ensträcka av älven. Det är helt felaktigt. Det kommer att bli en störrevattenföring i ån med en konventionell utbyggnad än om man väljerFatsjöprojektet. Dådet gäller Fatsjöprojekfet kommer man också att helt torrlägga den nedre delenav Marsån, och det kommer att göra mycket stor åverkan pä de skogsområden somav åsatts värdeklass I. Jagskulle åter kunna citera vad sport- och fiskeklubben i har sagt. Manställer sig frågan: Vad skulle en utbyggnad av Vojmån innebära? Ja, enligtklubben skulle det bli endast marginella miljöeffekter jämfört med etfFatsjöprojekt. Man säger att från järnvägsbron och upp fill skulle detinte innebära någon förändring annat än ett utjämnat vattenflöde. "Uppströms kraftverket (Vojmå) bildas en sjö upp till järnvägsbron.Nedanför kraftverket avsnörs en sträcka och det bör då bH enminimitappning ." Man har påstått att densträckan skulle torrläggas; den informationen har jag fått från kommunensföreträdare. Naturligtvisvill man inom kommunen helst inte ha någon utbyggnad alls. Man tycker att manoffrat tillräckligt då det gäller kraft verksutbyggnad. Men skall man läggamiljö- och naturvårdshänsyn till grund för ett ställningstagande fill de härbägge projekten måste man enligt min mening föredra en utbyggnad av Vojmån. Anf.31 () replik; Jag konstaterar atf och jag inte har riktigt sammauppfattning i den här frågan, men jag konstaterar atf bättre inte har beskyllt mig för att ha gjort de här värderingarna ochlämnat felaktiga upplysningar beträffande effekterna av Vojmåns eller Fatsjönsutbyggnad. Anf.32 (vpk) replik: Nej, det har inte varit min mening att beskylla föratt vara pappa till felaktigheterna. Avslutningsvis skulle jag vilja säga att det finnsfem skifteslag utefter Vojmån. Företrädare för alla de skifteslagen har varitoch uppvaktat bostadsutskottet. Deras stäHningstagandé är klart; de som främstberörs av en utbyggnad av Vojmån säger klart och tydligt, att tvingas vi väljaär det ställt utom allt tvivel att en utbyggnad av Vojmån är att föredraframför . Deras ord tycker jag väger mycket tungt i det härsammanhanget. 33 (vpk): Jag har begärt ordet därför att min bänkkamrat delsgjorde ett felaktigt påstående, dels kom med ett politiskt uttalande som jagvill bemöta. Enligt de riktlinjer somfastställs genom proposifionen kan i Västerdalälvenbyggas ut tiH 35 GWh. Det är alltså kraftbolaget som har möjligheter fill det. IVansbro kommun har man i vad jag vill kalla kuppliknande former försökt atttillsammans med få bygga ut nedströms- då har mantalat om 60 GWh. I kuppartade former har man i försökt nå en s. k.snabb enighet. I detta läge har vpk sagt nej. Vi står lokalt fast vid deriktlinjer som vi centraU har stått fast vid. Kraftbolaget kan bygga ut fill 35GWh. Vi är alltså konsekventa. Bengt-OlaRyttar försöker nu bibringa oss den uppfattningen att vi skulle säga nej äventill 35 GWh, vilket är felaktigt. Däremot är en avvatfenkraffsutbyggnadsivrarna, och i sin iver har han kanske inte tagit reda påsakförhållandena, hur det egentligen ligger till. Han var också bland dem somlåg bakom den ivriga handläggningen i . Före behandling avdetta ärende försökte man nå den s. k. enigheten för att lura tillett felaktigt beslut. är besviken över det som har hänt och över att intekommer att bifalla hans motion i detta läge. Då tycker jag atf han borde riktasin vrede mot regeringen, som inte har detta med i proposifionen, i stället föratt kasta sig över vpk, som har varit konsekvent från vattenkraftsberedningenfram till beslutet på det lokala planet. Anf.34 (); gör gällande att jaghar legat bakom handläggningen i . Han säger ocksåatf det skedde under kuppartade former i kommun. Ett faktum är attSkiffsforsfrågan måste lösas i en eller annan form. Ett faktum är också att vpkgenom massmedia har framstått såsom absoluta nejsägare fill varje åtgärd ifråga om . Vpk har blockerat den kommunala diskussionen i Vansbro.Den hade behövt fortsätta. Det fanns behov av att diskutera denna fråga sakligtoch lugnt för att se vilka möjligheter som fanns att tillgodose delsuppdämningsinfressena, dels behovet av elproduktion och dels miljöintressena.Dessa intressen kan sammanfalla i väldigt stora bitar i detta fall. Vpk har,anser jag, i detta ärende försökt fiska röster utan att ta hänsyn till attsakfrågan behöver lösas. 35 (vpk): avslöjade sig ordentligt här. Debatten kan nufortsätta i lugn och ro. Men den stormade till strax före riksdagsbehand-Hngen,vilket också statsrådet kan le åt. Debatten avblåstes av det kommunalråd somhar partifärg, när vi från vpk förklarade att vi inte villebryta mot riktlinjer och acceptera 60 GWh i stället för 35 samtbygga ut nedströms . Nusäger att vi borde fortsätta debatten i lugna och fina former.Ja visst, jag kan lova att vpk lokalf kommer att fortsätta debatten i lugna ochfina former. Vi har lokalt avgivit etfremissyttrande, som pekar på att man kan bygga ut. Om vi iBengt-Ola press har framställts såsom riktiga nejsägare, får Bengt-OlaRyttar gå på den lokale redaktören, som inte har publicerat vårt remissyttrandetill utredningen. Av yttrandet framgår att vi säger ja tHl riktlinjerna ochaccepterar en utbyggnad till 35 GWh men ingen utbyggnad nedströms. Det ärsanningen i detta sammanhang. Dessutom skall vi komma ihåg atf liggerbakom. vill naturligtvis inte bygga ut till 35 GWh utan till60. Detta krav har och socialdemokraterna i ställt upppå, vilket på sätt och vis är avslöjande. 36 (): I den motion som jag och några partikamraterfrån har skrivit har vi också framhållit behovet avsamhällsägande av energiproduktionen. Jag hoppas nu att det budskap som . harvad gäller villigheten att göra någontingför Skiffsforsproblemafikens lösningnår fram, så atf det går att få en konstruktiv debatt och få tiH litet jobb ochfå till litet ström. 37 (vpk); Det sista visar att förstapåstående var helt felaktigt och att han inte har informerat sig om läget iVansbro. Det visar väl också att man inte i skall ta tillrallarsvingar om röstfiske utan att först ta reda på sakläget. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. J (FRP-riktiinjerna avseende vissa älvsträckor m. Utskottets hemstäHan bifölls med 295 röster mot 19 förreservation 1 av . 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 7 (omfattningen av en plan om vatfenkraftsutbyggnad) Utskottets hemstäHan bifölls med 230 röster mot 87 förreservation 2-av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 11 (Hårkan) Utskottets hemställan bifölls med 229 röster mot 91 förreservation 3 av m.fl. Mom. 12 (Ammeråns överledning m. Utskottets hemställan bifölls med225 röster mot 91 för reservation 4 av m. fl. 3 ledamöter avstodfrån atf rösta. Mom. 16(Hamre) Utskottets hemställan bifölls med 232 röster mot 1 KjellMattsson m. fl. ; för reservafion 5 av Mom. 17 () Utskottets hemställan bifölls med 281 röster mot 39 förreservation 6 av och i motsvarande del. 1 ledamotavstod från att rösta. Mom. 18 (Klippen) Utskottets hemställan bifölls med 278 röster mot 43 förreservation 6 av och i motsvarande del. Mom. 19() Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 37 förreservafion 6 av och i motsvarande del. 1 ledamotavstod från att rösta. Mom. 20 () Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mot 41 förreservation 6 av och i motsvarande del. 1 ledamotavstod från att rösta. Mom. 21 (m.fl.) Utskottets hemställan bifölls med 303 röster mot 17 förreservation 7 av i motsvarande del. Mom. 22 (Meåforsen) Utskottets hemställan bifölls med 294 röster mot 22 förreservation 7 av i motsvarande del. Mom. 23 (Vojmån) Utskottets hemställan - som ställdes mot utskottetshemställan med deri ändring däri som föranleddes av bifall till motion 2820 avRoland m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 25 () Utskottets hemställan bifölls med 285 röster mot 35 förreservation 9 av och . Mom. 26 (, m. Utskottets hemställan bifölls med 285 röster mot 19 förreservation 10 av . 16 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 27 (, Björnåsen m.fl.) Utskottets hemställan bifölls med 294 röster mot 17 förreservation 11 av . 7 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 29 () Nr 163 Utskottetshemställan bifölls med 301 röster mot 17 för reservation 12 av Tisdagenden . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.30 (Jaurekaska) Fortsatt vatten- Utskottetshemsfällan bifölls med 301 röster mot 19 för reservation 13 av kraftsutbyeenad . Mom.31 (investeringar i minikraftverk) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 14 av och BirgittaHambraeus - bifölls med acklamation. Mom.32 (produktionsfillskott från minikraffverk) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 15 av -bifölls medacklamation. Mom.33 (utformningen av vattenkraftsskatt) Utskottefshemsfällan - som ställdes mot reservation 16 av och BirgittaHambraeus - bifölls med acklamation. Mom.34 (utnyttjande av investeringsfonder) Utskottetshemsfällan - som ställdes mot reservafion 17 av -bifölls medacklamation. Mom.35 (upprustning av vissa vattenkraftverk i ) Utskottetshemsfällan bifölls med 301 röster mot 19 för reservation 18 av . Mom.36 (beslutsprocessen rörande vissa projekt) Utskottetshemsfällan - som ställdes mot reservation 19 av -bifölls medacklamation. Mom.37 (samhällsinflytande) Hemställan Utskottetshemsfällan bifölls med 298 röster mot 17 för hemställan i reservation 21 avTore . 4 ledamöter avstod från att rösta. Utskottetsmotivering - som ställdes mot den i reservation 20 av m.fl.anförda motiveringen - godkändes med acklamafion. Mom.38 (utredning av vattenkraftsutbyggnadens roll i m. Utskottetshemställan bifölls med 234 röster mot 85 för reservation 22 av . Mom. 40(avvaktande av samerättsutredningen) Utskottefs hemställan bifölls med 250 röster mot 69 förreservation 23 av KjeU m. fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 1983/84:28om vissa kolfrågor (prop. 1983/84:158 delvis) samt 1983/84:44om vissa kolfrågor (prop. 1983/84:100 delvis och 1983/84:158 delvis) och 1983/84:43 om vissa oljefrågor (prop.1983/84:110). Voteringarna i jordbruksutskottets betänkande 28 samtnäringsutskottets betänkanden 44 och 43 äger rum sedan debatten i samtligadessa betänkanden har avslutats. Först upptas jordbruksutskottets betänkande 28 och näringsutskottetsbetänkande 44 om vissa kolfrågor. I fråga om dessa betänkanden hålls gemensamöverläggning. 39PER-RICHARD MOLEN (m): Jag delar energiministerns uppfattning atfdet är en händelse som ser ut som en tanke att vi just , påVärldsrniljödagen, för dén här debatten, som mera handlar om miljö än omenergi! Men det får infe stanna vid bara en tanke. Frågorna kräver ocksåhandling och rätt mycket av mod. Energiminister har lagt fram ettregeringsförslag som innehåller riktlinjer för den fortsatta introduktionen avkol i . Det är värt att notera att hon anser det vara en introduktion-med andra ord: början på en utbyggnad. Introduktionen inriebär en ökning av energikolförbrukningenfrån omkring 1,5 till 3 ä , dvs. mer än eri fördubbling. Vi minns alla när socialdemokraterna med sin krisgruppföre valet lovade atf bygga bort krisen med bl.a. en massiv kolintroduktion.Alla större tätorter skulle ha kolanläggningar, och centralhamnar för kolskulle uppföras i olika delar av landet. Vi är glada över attsocialdemokraterna har kommit på andra tankar och till insikt om kolet och dessnackdelar. Jag har, herr falman, en känsla av att också ochcenterns betydligt mera negativa hållning under själva utskottsbehandlingentill en kolutbyggnad har gjort intryck. Utskottet har uppfattat den avregeringen föreslagna förbrukningsnivån som en acceptabel övre gräns föranvändning- Detskulle vara värdefullt om energiministern med sitt förslag om introduktion av3-4 miljoner ton delade utskottets uppfattning, att denna mängd är en övregräns. I så fall kan man stryka ordet introduktion. Det finns,, herr falman, ingen anledning att återigen drai gång den försurningsdebatt som vi hade i . Vivet att kol och olja skapar problem i naturen. Inom moderata samlingspartiet ärvi, upprikfigt sagt, skakade över den miljöförstöring av stora mått som trängersig allt närmare våra egna gränser. Under moderata samlingspartiets behandlingav regeringsproposifionen kunde jag erfara - det vill jag i ärlighetens namngärna tala om - att det fanns en mycket bred och stark opinion inom denmoderata riksdagsgruppen för etf nej fill all kolanvändning. Tanken på etttillfälligt moratorium, ett stopp, fanns med i de första utkasten fill enmoderat motion. är verkligheten naturligtvis inte så enkel. Vimoderater har alltid velat undvika överdrifter. Det,måste vara förnuftet, infekänslan, som skall styra så vikfiga beslut som det som gäller frågan om enfortsatt introduktion av kol. Erfarenheterna har ju också visat atf kategoriskanej på energipolitikens område skapar problem och låsningar, som inte är braför . Vi har därför från moderat håll valt att skärpa demiljökrav som regeringen ställer genom atf säga att gränsen för svavel måsteligga vid /MJ för alla nya anläggningar, oberoende av storlek. Samtidigtkräver vi omedelbara åtgärder för att komma fill rätta med kväveoxider,tungmetaller och kvicksilver. Vidare vill vi ha en likformig beskattning av olikaehergislag relaterad fill deras energivärde. Detta vill vi successivt införaunder åren . Slutligen är vi med de medel som finns fill förfogande ikolmiljöfonden beredda att göra alldeles särskilda och mycket energiskainsatser för att bygga om de befintliga anläggningar som har ganska dåligrening. Nya anläggningar skall enligt vår mening kunna finansiera sina egnareningsanläggningar utan någon form av samhälleligt stöd. I det avseendet harvi uppenbarligen en helt annan uppfattning än regeringen, som i första handvill stödja nya anläggningar med större anslagsprocent. Kan inte de småanläggningarna uppfylla miljökraven bör de enligt vår mening slå igen.