prot · G70945 · 1983-12-31 00:00:00 — De nya regionförvaltningarna kan ju inte tillåtas fungerasom fria "satelliter" utan även måste deras budgetförslaggranskas. Men eftersom nuvarande regionförvaltningar upphör att fungera sombudgetansvariga enheter, måste uppenbarligen denna granskning i framtidenförläggas till centralförvaltningen eller huvudkontoret, som det nu skallkallas. Detta måste innebära en påtaglig centralisering av ett viktigt arbetesamtidigt som man förlorar tillgången till den lokalkännedom, somovedersägligen finns i de nuvarande sju regionerna, något som vi inte kanacceptera. Sammanfattningsvis finner vi att den föreslagnaomorganisationen pä den regionala och lokala nivån inte för besluten närmarekunderna utan snarare innebär en påtaglig centralisering av beslut som direktberör kunderna, eftersom antalet postkontor med full kompetens utanförStockholmsregionen halveras. I övrigt torde förslaget att slopa de sjuregionförvaltningarna i endast ringa mån medföra ökad decentralisering. Detinnebär snarare en risk för ett återförande av vissa arbetsuppgifter tillcentral nivå. Vi ställer oss därför bakom statskontorets uppfattning,att innan man omorganiserar centralförvaltningen, krävs en fördjupad belysningav frågor rörande styrning och kontroll. Vi delar också RRV;s tvivel rörandedet ändamålsenliga och rimliga i att verkschefen enligt föreliggande förslagskulle få över 40 enheter sig direkt underställda. Vi tror inte heller attföreslagna lednings- och styrformer i praktiken kommer att ge verkschefenmöjlighet att styra verksamheten. I propositionenstår: "De postområden, som inte kommer att bilda egna Ny organisation för postverket regioner, kommer att ingå som postområden i de nyaregionerna. Postområdeschefen blir delansvarig inför regionchefen för attmålen uppnås." Detta kan möjligen vara sant efteromorganisationen, så länge man har tillgång till nuvarande personal medgenomgången administrativ kurs. All erfarenhet visar emellertid att sådanpersonal i karriären snabbt söker sig till överordnade nivåer, närbefordringsutsikterna vid det egna kontoret försvinner. I utredningen har juockså klart angetts att ett av syftena är att koncentrera den bäst utbildadeadministrativa personalen till färre orter för att höja den administrativakompetensen där. Att man reducerar tillgången på personal med"akademisk" utbildning på de degraderade postområdesorterna förbigåsemellertid med tystnad. Detta kan vi inte underlåta att påpeka, eftersomsamhällets ansträngningar att främja närings- och kulturliv även utanför destora befolkningscentra därmed motverkas. Vi kan tyvärr inte undgå känslan av att det framlagda förslagettill omorganisation av postverket mera syftar till att förbättra styrningen avverksamheten än till en delegering av befogenheter till regional och lokalnivå. Postens ledning fullföljde ju inte ens beslut utan startade istället en ny utredning, som sedan användes som skäl för att stoppafortsatt delegering av arbetsuppgifter och befogenheter från centralförvaltningen.Vi menar att det f. n. är mest ändamålsenligt att fullfölja 1976 årsomorganisation genom att fortsätta överflyttningen av arbetsuppgifter fråncentral till regional resp. från regional till lokal nivå. Ett tecken på hur storstadscentrerat förslaget är upplagtär de olika mått man uppenbarligen mäter med. har visserligensina speciella problem, men geografiskt är det ju fråga om ett relativtbegränsat område. Detta bör rimligen underlätta situationen för aktuellabeslutsfattare. Å andra sidan är det ju så, att de bäst betalda befattningarnakommer att återfinnas på de nu föreslagna regionkontoren. Mot derina bakgrund är den föreslagna regionindelningenanmärkningsvärd, när den relateras till . Låtmig redovisa fakta enligt propositionen. region omfattar 3 046 anställdaoch 294 000 hushåll. region omfattar 3 895 anställda och 359 400hushåll, under det att omfattar 10 473 anställda och 792 100hushåll. Hur många regionförvaltningar skall det då bli i resp.områden? Jo, i och räcker det enligt förslaget med vardera enregionförvaltning under det att man föreslår åtta regionförvaltningar iStockholm! Kommentarer torde vara överflödiga. Varje åhörare torde inse hurorimliga dessa relationer är. I propositionen understryks vikten av förbättradmarknadsföring och satsning på nya kunder och produkter. Vi har givetvis ingetatt erinra mot en sådan målsättning för postverkets verksamhet. Låt ossemellertid påminna om vad som angavs som ett av målen proposition,s. 1; "Samtliga regionala centra i landet avses få s. k. ortpostkontor medutbyggda administrativa och marknadsmässiga resurser. I varje kommun planerasvidare postkontor med personal som särskilt har utbildats i marknads-och produkthänseende." Vi förutsätter givetvis att postverkets ledningfullföljt dessa viktiga satsningar på marknadsföringen, varför man nu bör haett väl förgrenat nät för ännu bättre marknadsföring. Därtill kommer att detvid samtliga nuvarande 59 postområdesförvaltningar finns kunnig och ännu bättreutbildad personal, som har dagliga kontakter med företag, institutioner ochandra kunder. Mot denna bakgrund kan det nya förslaget med koncentration tillblott ca 25 orter i varje fall inte innebära något positivt för verketsmarknadsföring och strävan att komma in på nya marknader. Såvitt vi kan finna har några belagda ekonomiska fördelarmed omorganisationen inte redovisats, varken i betänkandet eller i postverketsutredning och förslag. Om man över huvud taget skall genomföra en så här storomorganisation av postverket, borde den med säkerhet innebära ett bättreekonomiskt utfall och en bättre service. Vi kan inte finna att något av dessakrav är uppfyllt. Med hänvisning till vad jag nu har anfört berjag att få yrka bifall i första hand till reservation nr 1 vid trafikutskottetsbetänkande /84:8. I andra hand - om reservation nr 1 avslås - yrkar jagbifall till reservation nr 2 i samma betänkande. När det gäller motiven försistnämnda yrkanden ber jag att fä hänvisa till kommande inlägg från andracenterpartister. Ny organisation för postverket 75MARGIT SANDEHN (s): I proposition 1983/84:34 om ny organisationför postverket fastslås att postverkets mål bör vara att ge hela landet entäckande, snabb, säker och lättillgänglig postservice. Alla de verksamheter sompostverket driver skall bidra till att dessa mål uppfylls. I enlighet med postverkets förslag föreslås ipropositionen att det inom verkets huvudkontor inrättas två avdelningar- en förhuvudaffärsområdet och en för huvudaffärsområdetFörsändelse- och lättgodshantering. Beträffande indelningen i avdelningar avhuvudkontoret i övrigt föreslås att bemyndigar regeringen att beslutaefter de i postverkets förslag angivna riktlinjerna vilka funktioner som krävsutanför huvudaffärsområdena. I fråga om den regionala organisationen föreslås att verketorganiseras i 33 postregioner mot nuvarande 7. På regionhuvudorterna gårpostområdena och postregionernas administration samman. Regioncheferna får ettansvar för att uppnå de mål som satts av verkschefen. De postområden som intekommer att bilda egna regioner kommer att ingå som postområden i de nyaregionerna. En utgångspunkt är att besluten skall fattas så närakunderna som möjligt. måste verksledningen kunna styra verksamheteneffektivt, och det måste finnas en tillräcklig marknad inom varje region. Dettaär bakgrunden till förslaget om 33 regioner. I sammanhanget understryks viktenav att postverket eftersträvar att även inom regionerna flytta ut ansvar ochbefogenheter så långt som det är praktiskt möjligt. De postområden som inte bildar egna regioner får därför även fortsättningsvis enviktig roll. Utskottet har vid sin prövning av här berörda frågor - imotsats till vad reservanterna anfört i reservation I - funnit regeringensförslag väl ägnade att läggas till grund för beslut i frågan. Såsomföredraganden framhållit bör sålunda indelningen ihuvudaffärsområden och denorganisatoriska grundsyn som detta är uttryck för kunna bidra till denkraftsamling mot marknads- och produktutveckling som är nödvändig om postverketframgångsrikt skall kunna svara mot kundernas - främst företagskundernas -ständigt förändrade behov. Utskottet vill vidare understryka att propositionensförslag syftar till en rationalisering och effektivisering av hela postverketsverksamhet, och det finner utskottet angeläget. Den innebär också väsentligt förbättrade möjligheter attfå till stånd den ökade decentralisering av verksamheten till de regionala ochlokala organen som av skilda skäl bör eftersträvas. Utskottet vill isammanhanget understryka vikten av att postverket fortlöpande följer upp ochutvärderar framför allt den nya organisationens lednings- och styrsystem. Utskottet tillstyrker vidare att regeringen lämnas detbegärda bemyndigandet att besluta om sådana avvikelser frän den föreslagnaorganisationen som inte bryter mot riktlinjerna för densamma. Regeringen börockså få vidta de övergångsanordningar och åtgärder i övrigt som behövs förgenomförandet av den nya organisationen. Av de 33 postregionerna, som jag tidigare talat om, ingår8 i . De utredningar som legat till grund för förslaget tillny organisation av huvudkontoret har enligt propositionen givit vid handen attresultatansvaret även inom detta område bör kunna delegeras till regionerna.Detta ligger helt i linje med strävandena att så långt det är praktiskt möjligtföra ut ansvar och befogenheter. Uppdelningen av bör därförske stegvis med hänsyn till de speciella problem som finns i regionen, främstnär det gäller samordningen av personalen. Utskottet delar departementschefensuppfattning. Mot bakgrund av det här anförda yrkar jagavslag på reservation 1. Utskottet vill erinra om att de frågor som tas upp ireservationerna 2 och 3 har prövats noga. När man har bedömt postverketsförslag om vilka orter som bör vara regionhuvudorter har man också vägtregionalpolitiska skäl mot postala och då funnit att de postala skälen vägeröver. Förvaltningarnas närhet till marknaden och produktionen är viktig förpostverket. De sysselsättningsmässiga effekterna av valet avregionliuvudort är däremot mycket små. De orter som inte blir regionhuvudorterenligt förslaget och där det finns områdesförvaltningar kommer vidgenomförande inte att vidkännas någon minskning av antalet administrativatjänster. Beslutet att en viss ort skall vara regionhuvudort innebär inteheller att den postala administrativa verksamheten inom regionen utanförregionhuvudorten på lång sikt koncentreras dit. Det är tvärtom enligtpropositionen meningen att den strävan till decentralisering och delegering som är grundtanken i den nya organisationen skall få genomslagäven inom regionerna, så att sä stort ansvar och så stora befogenheter som ärpraktiskt möjligt finns ute i organisationen. När det gäller reservationerna 2 och 3 kan utskottet försin del och mot bakgrund av det jag nu anfört inte finna tillräckliga skälföreligga att göra några ändringar, varken i fråga om gränsdragningar mellanregionerna eller beträffande de föreslagna regionhuvudorterna. Postverketkommer att följa upp och utvärdera den nya organisationens lednings- ochstyrsystem, och det har utskottet ansett vara mycket viktigt. I sammanhanget vill utskottet också erinra om attorganisationen i sin helhet enligt propositionen förutsätts kunna - utan beslutav -anpassas efter de erfarenheter som man kan vinna. Jag yrkar avslagpå reservationerna 2 och 3. Med det sagda ber jag att få yrka bifall tilltrafikutskottets hemställan i betänkande nr 8 i dess helhet och avslag påreservationerna. Ny organisation för postverket 76RUNE () replik: För att belysa hur otillfredsställandeförslaget är rent organisatoriskt vill jag bara nämna att generalpoststyrelsenskall delas upp i en avdelning för försändelse- och lättgodshantering och enför betalningsförmedling. Därmed ställer sig alla som sysslar med postalverksamhet frågan; Vem har då ansvaret för kassaexpeditioner ochlantbrevbärare, som sysslar med just dessa båda områden? Skall det bli någotdubbelkommando, eller måste man gä till generaldirektören för att fådirektiv om hur man skall bete sig? Vidare sägs det att man skall föra besluten så närakunderna som möjligt. Men då skall man väl inte reducera antalet beslutspunkterutanför från 50 till 25 när det gäller alla de ärenden som kundernanormalt får kontakt med! De tidigare 7 postregionerna hade mycket fåkundkontakter. De sysslade inte med den sortens verksamhet, utankundkontakterna var de 59 postområdesförvaltningarna och naturligtvis allaandra postkontor. Hur kan man hävda att det är att föra besluten närmarekunderna, när de som har vänt sig till får sinabeslut fattade i , när de som har vänt sig till får sinabeslut fattade i eller när de som bor på och fått sinabeslut fattade i skall vända sig till ? 77 () replik; Herr talman!,Jag vill bara helt kort säga till RuneTorwald att postverket och alla personalorganisationer är positiva tillomorganisationen. kommer aldrig att acceptera att servicen tillallmänheten försämras. kan alltså vara klar över att det intekommer att bli någon försämring av servicen. 9 protokoll 1983/84:45 Ny organisation för postverket 78 (); Från moderata samlingspartiet välkomnar viden affärs- och marknadsorientering av postverket som förslaget i proposition34 innebär. Vi utgår ifrån att syftet med och resultatet av omorganisationen äroch blir att ge kunderna en bättre service. Det vore emellertid olyckligt omambitionen att behålla eventuellt övertalig personal ges en sådan tonvikt, attdet leder till en dämpning av effektiviseringen. Likaså får inte affärs- ochmarknadsorienteringen medföra, att postverket går in på en rad områden där detredan finns bra privat service som skulle drabbas av eventuellt orättviskonkurrens. Det kan vara befogat att säga detta, då affärsverken i viss mån harmöjlighet till en gynnad konkurrensställning. Under den allmänna motionsperioden kommer vi från moderathåll att närmare presentera en strategi för att komma till rätta med de problemsom affärsverken onekligen har och som affärsverkens ställning medför. Eftersomett genomförande av dessa förslag kan ta , är vi beredda att -som ett steg på vägen - tillstyrka de förslag till förändring av postverketsorganisation som behandlas. De svenska affärsverken är tämligen välskötta ocheffektiva. Emellertid beror verkens framtida utveckling främst på de varor ochtjänster de producerar och säljer. I detta perspektiv är det uppenbart attpostverket har mött och kommer att möta en allt hårdare konkurrens frän bådenya produkter och nya företag. stagnerar andra marknader, t. ex,tidningsdistributionen, som tidigare utgjort en viktig del av företagetsverksamhet. Om postverket därför skall kunna möta de krav som1990-talet kommer att ställa på företaget, krävs mer genomgripande förändringarän de som föreslås, förändringar som kan avhjälpa brister som beror på dennuvarande företagsformen, nämligen att företaget drivs som affärsverk. Affärsverken har dels myndighetsuppgifter, delsförvaltningsverksamhet. Myndighetsutövande verksamhet skiljer sig frånförvaltningsverksamhet genom att regering, riksdag och andra överordnade organinte har rätt att ge direktiv om hur en myndighet skall besluta i ett enskiltärende. Ett affärsverk är formellt sett en myndighet, varsbeslutsformer regleras av förvaltningslagen. Det är underordnat regeringen.Regeringen har rätt att utfärda direktiv för verksamheten. Blandningen av förvaltningsverksamhet - i form av affärsdrivandeverksamhet - och myndighetsutövning får ibland olyckliga konsekvenser. Inom t.ex. finns det en avdelning där man prövar och ger licens förtelematerial. Till denna avdelning sänder andra enheter inom liksomutomstående företag material för prövning. Med den nuvarande företagsformenuppkommer därför regelbundet diskussion huruvida egna produkterfavoriseras vid den bedömning som sker inom en av verkets avdelningar. Affärsverken är rättsligt sett en del av staten. Detta fåren rad viktiga konsekvenser när verken bedriver sin affärsverksamhet. Verketkan således inte vara part inför domstol. Enligt instruktionen för verken skallde "inom ett verksamhetsområde företräda verket, staten såväl vidsom utom domstol". Om affärsverket går med förlust måste staten täckaförlusten. Detta motverkar givetvis ekonomiskt nytänkande ochstrukturanpassning. Varken företagsledning eller verksstyrelse har avgörandeinflytande över verkens investeringar och finansieringen av dessa, vilkettillkommer riksdag och regering. Även häri ligger ett förändringsmotständ.Rikspolitiker har ibland en tendens att bli bypolitiker, om en eventuellförändring av en statlig organisation berör den egna hemtrakten eller ett revirsom man tycker sig ha anledning att slå vakt om. Jag tycker nog att RuneTorwald här givit ett exempel på detta. I den nuvarande företagsformen är det vidare inte möjligtför verken att ge erforderlig säkerhet för externa län. Därför kan verken inteheller finansiera investeringar externt utan är beroende av politiska beslut. Motivet för ett affärsverks verksamhet är att den fylleren allmän serviceuppgift, som inte lika bra kan skötas av andra företag. Verketfår inte bedriva verksamhet som saknar samband med de samhällsuppgifter som detinrättats för. Affärsverkens myndighetsställning begränsar den ekonomiskahandlingsfriheten och möjligheterna till en dynamisk utveckling. Så gör ocksåderas ställning som en del av staten. De institutionella hinder somaffärsverksformen medför och som återverkar på förändringsklimatet vid verkethar, liksom t. ex. löneläget, försvårat rekryteringen av skickliga affärsmänoch produktutvecklare. De bestämda reglerna för ärendenas handläggning,hopblandningen av myndighetsfunktion med affärsdrivande uppgifter, politikernasstyrning av investeringar och dessas finansiering via statsbudgeten minskareffektiviteten. De regler för avskrivningar och bokslutsdispositioner somskiljer statlig affärsverksamhet frän affärsverksamhet i aktiebolagsform, deskilda förutsättningarna för finansiering av investeringar osv. - alla dessafaktorer är hinder för verkens affärsverksamhet på samma villkor somkonkurrenterna och därmed för verksamhetsutvecklingen. Även för postverket torde det vara av större vikt att bytaföretagsform för verkets kommersiella verksamhet än att göra en omorganisationinom den befintliga ramen. är vårt äldsta affärsverk, med anor frånbörjan av . Under ett stort antal år har postens service utvecklats,förändrats och förbättrats. är verksformen otymplig och föråldrad, somtidigare sagts och som påvisats i ett flertal utredningar. Konkurrenternadriver sin verksamhet i aktiebolagsform. De skilda företagsformerna skaparskilda konkurrensvillkor. I vissa avseenden favoriseras affärsverken, i vissaandra aktiebolagen. Om postverkets kommersiella verksamhet överförs tillaktiebolagsform, kommer den då mer enhetliga företagsformen att skapa likartadekonkurrensvillkor. Det skulle öka postens möjlighet att klara konkurrensen,bygga ut expansiva verksamhetsgrenar och snabbare anpassa verksamheten till Ny organisation för postverket kundernas krav och därmed befästa sin position som ett avlandets största serviceföretag. Som jag inledningsvis sade, ämnar vi frånmoderata samlingspartiet återkomma till frågan om ändring av företagsform föraffärsverken under den allmänna motionsperioden. Som ett led i strävandena attmarknadsanpassa och effektivisera postservicen och göra den mera tillgängligför människor i olika delar av landet välkomnar vi emellertid t. v. denföreslagna omorganisationen. Jag yrkar bifall till trafikutskottets hemställani betänkande 8. 79 () replik: Jag är inte speciellt förvånad över GörelBohlins hänförelse över att få medverka i ytterligare en centraliseringsåtgärd. Låt mig å andra sidan påminna om att tack varepostmonopolet får även glesbygdsborna en hygglig service i detta land. Dettavore omöjligt vid en strikt affärsmässig drift. Det finns heller ingen somskulle vilja vara med och konkurrera om den sortens service. 80 () replik; Delegering av beslutsfunktioner är enligt minuppfattning en bättre form av decentralisering än en geografisk och lokalmässig,som tycks förespråka. Den kan innebära både effektivisering ochdecentralisering. Jag tycker nog att detta är ett tillfälle för postverketatt pä initiativ av och med ansvar hos de olika postregionerna förbättraservicen till kunderna -också i glesbygd. 81 () replik; Om ville ge mig ett enda exempelpå en ökad delegering när det gäller beslut som berör brevbäring ellerkassatjänst i glesbygd, så vore jag tacksam. I varje fall finns det inte någotsådant exempel i utredningen. De 50 kontor utanför som har dessabefogenheter har inte förändrats, men deras antal har reducerats till 25. 82 () replik: Den förändringen ärenligt vår uppfattning till gagn för verksamheten, ekonomiskt ochorganisatoriskt, och den ger förbättrad service. Därmed är den till gagn församhället och för alla dem som och vill begagna sig av postensservice - i alla delar av landet. 83ANNA (): I det trafikutskottsbetänkande som vi just nudiskuterar är jag ensam reservant när det gäller reservation nr 3. Den rör minhemkommun och handlar mer om ett postalt problem än om ettlokaliseringsproblem. Reservationen skulle kunna sammanfattas med ordstävet:Det skall väl ändå vara någon logik i galenskapen. I vår huvudreservation anför vifrån flera skäl till att vi anser att skall avslå förslagettill ny organisation för postverket. Men om förslaget går igenom - och storrisk synes, ju föreligga för detta - så skall postområde delas ochNyköpings postområde, som hör till brev- och paketområde,tillföras Eskilstunaregionen. är när det gäller den postala produktionen avtjänster indelat i ett antal s. k. brevområden. Det gäller alltså sortering ochtransport av post. Inom varje sådant brevområde finns det en centralort, därsortering sker av all inom området inlämnad post. På denna centralort hanterasockså posten till orterna inom området. Också hanteringen av paketposten hållernu på att anpassas till brevområdesindelningen. Sortering och transport av postenpåverkar också andra delar av verksamheten inom brev- och paketområdet, t. ex.frågan om när postkontoren bör vara öppna och tider för brevbärings-turensutgång på de olika orterna. Av dessa skäl anser jag att det - om proposition nr 34antas av -är funktionellt olämpligt att i administrativt hänseendedela brev- och paketområde. Om den av regeringen föreslagnaomorganisationen av postverket genomförs bör postområde föras tillNorrköpingsregionen. Jag yrkar i första hand bifall tillreservation nr 1, i andra hand till reservation nr 3. 84PER-OLA (): Inledningsvis vill jag säga att jag heltansluter mig till de principiella synpunkter på förslaget till ny organisationför postverket som tidigare framförts av . Eftersom företrädare dess värre är de endareservanterna på den här punkten utgår jag ifrån att centerreservation nr 1faller i den följande voteringen. Det är dock fortfarande möjligt att beslutaom huvudorterna för de nya postregionerna. är regionhuvudort i den nu gällande postregionen. Avallt att döma har verksamheten kunnat bedrivas fullt tillfredsställande iBoden. Något skäl att göra till ny regionhuvudort finns således inte.Ändå föreslår regeringen en sådan förändring, och den får stöd avutskottsmajoriteten. Det är med mycket stor förvåning som jag har mottagitregeringens förslag om ny regionhuvudort. Man har inte presenterat ett endasakligt skäl för den här förändringen. I motion 178 har jag därför föreslagitatt även i fortsättningen bör vara regionhuvudort. Jag tvekar inte att säga: har ett förslag tillförändring av en fungerande verksamhet lidit så stor brist på sakargument somförslaget att förändra postens regionhuvudort från till . Hur mycketjag än har efterlyst sädana har jag inte fått ett enda skäl som motiverar denhär centraliseringen. I stället erkänner både departementschefen ochutskottsmajoriteten att såväl som är tänkbar som regionhuvudort.Men trots detta erkännande för föreslår man en förändring. Nr 45 mycket väl uppfyller dekriterier postverket anser betydelsefulla vid