prot · G70948 · 1983-12-31 00:00:00 — Således kan jag inte se något hinder för jordbruksministernatt framöver, , återkomma med nya och höjda avgifter -just därför att han då kanske kan konstatera att avgiften inte har haft denavskräckande betydelse som han förutsatte. Vi vet ju redan nu ätten avgift påden nu föreslagna nivån inte har någon större avskräckande effekt, utanjordbruket är - med de krav på effektivitet som finns - tvingat att användahandelsgödsel i stort sett i den omfattning som sker. Jag vill dessutom göra jordbruksministern uppmärksam påatt en minskad användning av handelsgödsel för en stor del av jordbruket inorra , med sina betydande vallarealer, är en utomordentligt dåligrekommendation. Jordbruksministern tycks vara generande okunnig om att en upptill 50-procentig underanvändning av handelsgödsel är mycket vanlig hos våraNorrlandsjordbrukare. För den stora animalieproduktionen, som är så viktig förNorrlands jordbruk och som i sin tur baseras på stor vallodling, innebärjordbruksministerns förslag att en välmotiverad höjning avhandelsgödselgi-vorna där uppe faktiskt kommer att kosta mer förNorrlandsjordbruket än vad det gjort för jordbruket i . Detta tillsammans med att jordbruksministern i annatsammanhang har sträckt fram sin hand - den berömda handen - motNorrlandsjordbruket genom att förorda att uppräkning av stödet till jordbruketi norra inte sker, kommer rimligen att innebära att reaktionen frånjordbruket, i varje fall i denna del av , kommer att bli mycket stark. Sammanfattningsvis, fru talman, upprepar jag att vi sägernej till avgifter på bekämpningsmedel och handelsgödsel, nej till täktavgifteroch avgifter enligt miljöskyddslagen i vad avser årliga skatteuttag. Vi hardäremot inte velat säga nej till avgifter för prövning av tillstånd enligtmiljöskyddslagen. Eftersom vi är många talare i denna debatt kanyrkanden komma att glömmas bort. För undvikande av missförstånd vill jag redannu yrka bifall till samtliga reservationer där moderata samlingspartiet. Vissa ekonor misk-politiska åtgärder, m. m. 68BÖRJE (): Regeringens jakt på besparingar uppehåller sigi mycket stor utsträckning inom område. Och därvidberörs i huvudsak frågor som jordbruksutskottet har att bereda. En viktig frågaför skogsbruket är skogsvårdsavgiftens storlek, som har fått sin behandling iskatteutskottet. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. De mest omfattande besparingsåtgärderna beräknas ske påjordbruksprisregleringens område. Genom minskning av livsmedelssubventionernaberäknar man att få en minskad utgift för staten på ca en halv miljon kronorinnevarande budgetår, och redan nu förutskickas att livsmedelssubventionernaskall minskas ytterligare fr. o. m. med 350 milj. kr. accepterar dessa minskningar som regeringen nuföreslår, men vill gå vidare genom att föreslå minskningar med ytterligare 150milj. utöver regeringens förslag - alltså en total prutning på en miljardkronor på livsmedelssubventionerna. Detta innebär att jag yrkar bifall till reservation 3 idet jordbruksutskottets betänkande vi nu har till behandling. Likaså yrkar jagbifall till reservation 6. Frågor som reses i denna reservation berör balansenmellan produktion och konsumtion av svenskproducerade livsmedel. 1983 årslivsmedelskommitté har enligt sina direktiv uppdrag att belysa dessa frågor.Med hänsyn till att livsmedelskommittén har att arbeta snabbt - ibland sägerman att den kanske måste arbeta alltför snabbt med tanke på de mycketkomplicerade frågor det gäller - förutsätter vi från sida attfortsatt utredningsarbete ger erforderligt underlag för ställningstagande i detbesparingsarbete som alla riksdagspartier är medvetna om måste pågå framöver. När det gäller regeringens förslag till neddragning avkreditbeloppet för markförvärv för vidare försäljning finns ingen erinran frånfolkpartiets sida. Vi motsätter oss dock, liksom vi har gjort tidigare, att avstaten förvärvad mark i första hand skall erbjudas domänverket. Alla skäl talarför att man bör återgå till målsättningen att den mark som förvärvas med den nuifrågavarande krediten i första hand bör tillföras bestående lantbruk, elleranvändas för byte med andra skogsägare. Detta innebär att jag yrkar bifall tillreservation 2. har ingen erinran mot attregeringen i budgetarbetet /85 räknar med att för skördeskadeskyddetsadministration hämta medel ur skördeskadefonden. Men i reservation 7, som jagyrkar bifall till, vill vi understryka för regeringen att man inte utan vidarefortsättningsvis kan ta medel ur denna fond för administrationen av skördeskadeskyddet.I den överenskommelse som fortfarande gäller för det nuvarande skördeskadeskyddetsfinansiering har också ingått att staten står för skördeskadeskyddetsadministrationskostnader. Det bör även stå klart att i det nya förslag tillskördeskadeskydd som vi i reservationen efterlyser skall den nuvarandeskördeskadefondens resurser finnas tillgängliga. Enligt mening bör miljöstörande verksamhet iprincip bära de kostnader som åsamkas samhället och enskilda personer. Detgäller naturligtvis också prövning och tillsyn enligt miljöskyddslagen. I proposition 1983/84:40 har regeringen ett förslag tillprövnings- och tillsynsavgifter, som emellertid vid nogrannare studium inteförefaller godtagbart. Det avviker starkt från ett förslag från naturvårdsverket.Förslaget från går ut på ett förenklat administrativt systemför uttag av avgifter. Men detta förslag har alltså regeringen gjort om ganskaordentligt. Det är svårt att överblicka konsekvenserna av regeringens förslag.Dessutom vill regeringen ha bemyndigande att överlämna till skildamyndigheter att göra den slutliga utformningen. Vi yrkar avslag påregeringsförslaget och hemställer i reservationerna 10 och 13 att regeringenåterkommer med ett nytt förslag. Kan det vara förmätet att ge regeringen detrådet att vid utformningen av nya system ha nära och goda kontakter med demyndigheter som skall handlägga berörda frågor vid tillämpningen? utgår en avgift på handelsgödsel.Under /83 uttogs en avgift motsvarande avhandelsgödselns pris. höjdes denna avgift till . Medlenkommer näringen till godo. På bekämpningsmedel tas ut en avgift som avses täckaen del av kostnaderna inom produktkontrollnämnden. Av miljöskäl kommer nuregeringen att föreslå en särskild miljöavgift på dessa produkter att gälla fr.o. Vi har förstått propositionen så, att det blir tillfälleatt återkomma till dessa frågor i samband med kommande behandling avbudgetpropositionen 1984. I sin anmälan säger regeringen att man beräknar en nyinkomst på ca 120 milj. kr. säger man att detta inte är någon kostnadför jordbruks-och trädgårdsnäringen - eller de näringar där handelsgödseln ifråga skall användas. Det tycker vi är ett besynnerligt resonemang. När miljöavgifter införs måste det stå klart att de skallanvändas på ett positivt sätt. En bättre miljö skall premieras. I det härfallet, menar jag, bör dessa avgifter återgå till näringen eller till forskningför att öka de resurser som fortsättningsvis erfordras för att skapaförutsättningar för ett brukande av jorden med ett minimum av utnyttjande avavgiftsbelagda handelsgödsel-och bekämpningsmedel. Jag yrkar bifall till de reservationer där mitt namn finns med. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 69JOHN (vpk): Det här betänkandet från jordbruksutskottetbehandlar dels regeringens proposition om vissa ekonomisk-politiska åtgärderinom verksamhetsområde, dels med anledning häravväckta motioner. I propositionen anmälde jordbruksministern sin avsikt attföreslå regeringen att sänka matsubventionerna med ca 850 miljoner, beräknat påhelår, fr. o. m. . hör det till regeringens rättigheteratt själv besluta härom. Alltså är denna sänkning redan genomförd, när vi idenna stund diskuterar det lämpliga däri. Det är enligt min mening en något märklig situation.Spelets regler måste ju följas, men argumenten i själva sakfrågan blir ju intesvagare på grund av detta faktum. Vi har i utskottet, tillsammans med ,reserverat oss mot att matsubventionerna sänks, och vi kommer även ifortsättningen att slåss mot den orättvisa matmomsen. Billiga livsmedelbetraktas av oss och andra delar inom arbetarrörelsen som ett nödvändigt inslagi en politik, som syftar till social och ekonomisk rättvisa. Vi har från vårtparti under en följd av år fört fram hård kritik mot momsen på mat, som i sinkonstruktion som regressiv skatt drabbar dem hårdast som har den minstadisponibla inkomsten, dvs. låginkomsttagare, barnfamiljer, pensionärer ochhandikappade. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. har ocksåsagt att vi, om inte är beredd att slopa matmomsen, kan godta atthela effekten av skatten på matpriserna, eller delar därav, kompenseras genomlivsmedelssubventioner. För konsumenterna innebär ett avskaffande avlivsmedelssubventionerna inte bara en direkt höjning av matpriserna. Ovanpådessa skall också läggas ett höjt momsuttag. Totalt rör det sig ikonsumentledet om ca som skall tillföras statskassan genomdet beslut som regeringen har tagit. Vårt parti kan aldrig accepteraförslag som innebär höjda priser på nödvändighetsvaror, sommångmiljardbelopp undandras beskattning. Det vore välgörande omregeringen lade ner lite mer energi på att komma till rätta med det senareproblemet i stället för att dra åt svångremmen för de sämst ställda isamhället. När vi nu diskuterar matsubventionerna, kanjag inte undgå att göra en återblick på vad som hände nästan för ettår sedan i kammaren - inte i den här men väl i vid torg.Vid denna jämförelse utgår jag från att bytet av plenisal inte kan ha någoninverkan på själva sakfrågan. Efter diverse turer, som vi här kan lämna därhän,fanns det personer som talade sig mycket varma för höjda matsubventioner. Jagvill gärna citera följande: "Hellre litet mjölk åt barnen än piptobak åtThor-björn. Hellre en rejäl ostsmörgås åt än feta cigarrer åt ochhans hejdukar". Den citerade meningen säger framför allt två saker, delsmatsubventionernas betydelse för barnfamiljerna och andra, dels att den dåvidtagna höjningen av subventionerna finansierades genom skattehöjningen påtobak. Det är alltså en form av bedrägeri mot de utsatta grupperna att nu sänkamatsubventionerna, eller tänker regeringen komma med förslag om sänkning avtobaksskatten? Ett sådant här tillvägagångssätt kan inte öka förtroendetför politikerna eller bedömas som hedervärda insatser för en rättvisfördelningspolitik. Här fanns för bara en majoritet för ökadematsubventioner och även för att finansiera den åtgärden. minskar mansubventionerna men behåller de pengar som anslogs för detta ändamål. Det här kommer ytterligare att förvärra situationen för desämst ställda i samhället. De senaste årens sjunkande reallöner och samtidigtkraftigt höjda matkostnader och andra kostnader har fått som följd att alltfler hushåll som levt på marginalen nu har hamnat under den ekonomiska nivå somär nödvändig för livets uppehälle. Det visar bl. a. den växande kön tillsocialvården. Det är ju märkligt, att när allt fler tvingas se kött påbordet som en lyx, har vi ett köttberg som vi dels exporterar med extrakostnader, dels försöker bli av med genom s. k. köttreor här i landet. Då detgäller det senare tänker man osökt på ordspråket "när det regnar manna,har den fattige ingen sked". För det blir ju på det sättet att vid dessaköttreor är det de som har det ekonomiskt bra ställt som kan göra stora inköpoch fylla sina frysboxar. Och vad kommer de sänkta matsubventionerna att innebäraför kommuner och landsting? Ja, i det trängda läge som dessa befinner sig iblir det väl en Iiii>;.iiniiiigav standarden men även ökade kostnader som skall betalas uc nom enproportionell skatt, som även den drabbar låginkomsttagarna I III Lilrnaii! Maten utgör tillsammans med hyran dendominerande iiii;iricii lor låg- och medelinkomsttagare och barnfamiljer. Omman ser på lim .illiiiiiiiiia prisutvecklingen på dagligvaror framtill , kan iiiMi konstatera att den största prisökningen har skett på de s.k. subventio-iKi,i:ivl()ii;Klc och barnfamiljer mest nödvändigalivsmedlen. Vi kan inte ansluta oss till åtgärder som ytterligarehöjer priserna på dessa livsincilcl. Det är därför vireserverat oss i utskottet för ett uttalande av iiksdagcn att subventionernaskall ligga kvar på den nivå som rådde före den . Oni inan säger sig verka för en rättvisfördelningspolitik, om man vill värna (le svaga häri samhället, kan mansjälvfallet inte vidta åtgärder som går stick i stiiv med dessa uttalanden.Nej, skall ord följas av handling, då måste åtgiirder sättas in för att ta bortmatmomsen, denna orättvisa skatt på det dagliga brödet, eller att kompenseraeffekten av denna skatt genom livsmedelssubventioner. Att som sänkamatsubventionerna kan vi inte acceptera. Med detta vill jag yrka bifall tillreservation nr 4 vid utskottets betänkande. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 70 i () replik; Jag vill begränsa mig till att konstatera attså måttliga anspråk på ett ekonomiskt budgetalternativ som har är det inte mycket att invända mot partiets syn beträffandelivsmedelssubventioneringen. Det är självfallet någonting att önska sig, attmänniskorna har det bra och kan känna att samhället stöder dem. Men hade ni det samhällsekonomiskaansvar som andra partier har för att rikets affärer måste ordnas - vi har juett stort budgetunderskott att rätta till -vore det litet svårare. Hade maninte detta krav på sitt parti och dess ledamöter, skulle också jag ställa upppå kravet att människorna skall leva i högönsklig välmåga och låta samhälletbetala. Visserligen får vi då en annan typ av samhälle, men inte heller detbekymrar . Därför får han en bekymmerslös och skön tillvaro, därhan kan komma med uppmuntrande tillrop till medborgarna att så här kan vi lösaproblemen. Men alltsammans löper som ärtor på ett snöre och det går utför medsvensk ekonomi. Det är detta företräder. 71JOHN (vpk) replik; Jag vill till i helt kortsäga att vi faktiskt var med och finansierade de höjda matsubventionerna förett år sedan - om det nu skulle vara så att glömt bort detta.Det tror jag visserligen inte, eftersom i sitt anförandeframhöll att matsubventionerna höjdes . Jag har varit med ochaccepterat Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. ett avtalför att finansiera dessa matsubventioner. Då begriper jag inte hur ArneAndersson kan anklaga mig och mitt parti för att inte ha tagit ansvaret här. 72 i () replik: Ansvaret för den isolerade åtgärden vilarsannerligen inte på kommunisterna. Jag vill inte sticka under stol med att jaggladde mig åt att påminde jordbruksministern om denna mycketsorgliga turnering, detta för svensk ekonomi mycket märkliga förhållande dåkommunisterna styrde regeringsarbetet. Effekten blev den ryckighet som jag i mittanförande påtalade. Att ni därutöver inte har ett ekonomiskt budgetalternativ- det påståendet står jag för. Ni saknar ett sådant, totalt sett, men i dennaisolerade fråga har rätt. 73JAN (): Även inom jordbrukets verksamhetsområdetvingas nu den socialdemokratiska regeringen till nedskärningar ochavgiftshöjningar på grund av borgerlig vanskötsel av landets ekonomi.Flertalet av de föreslagna åtgärderna motiveras således av behovet avutgiftsbegränsningar i statsbudgeten och av inkomstförstärkningar. Exempel pådetta är minskandet av livsmedelssubventionerna på kött, fläsk och ost,kostnaderna för administrationen av skördeskadeskyddet och höjningen avskogsvårdsavgif-- ten. Andra motiveras av skäl som kommit fram via utredningaroch remissbehandling. Detta gäller täktavgifter och avgifter för prövning ochtillsyn av miljöskyddslagen. Den splittring mellan de borgerliga partierna som så oftakom när dessa hade regeringsansvaret kommer även till uttryck i demånga reservationer som fogats till jordbruksutskottets betänkande. Centernsäger numera nej till att slopa livsmedelssubventionerna på kött, fläsk ochost, medan och även vill skära i mjölksubventionerna.Av tradition har svårt att i praktisk handling leva upp till sittmiljöintresse, när det gäller miljöhänsyn som berör markägare och som berörjordbruket. visar i den frågan en kluven inställning som resulterati ett särskilt yttrande. Ett samlat borgerligt alternativ tillutskottsmajoritetens förslag är svårt att finna för den som läser dereservationer som fogats till detta betänkande. Jag skall här kort sammanfattaoch kommentera utskottets motivering i anslutning till de frågor som tas upp ireservationerna, förutom reservationerna 3, 4, 5 och 6, som rör prisreglerandeåtgärder på jordbrukets område, där senare talar för utskottet. Reservationerna 1 och 2 gäller en särskild rörlig kreditsom ställts till lantbruksstyrelsens förfogande för större förvärv av mark somutbjudits till försäljning från olika skogsföretag. Det är alltså i första handsådan mark som skall erbjudas domänverket. Denna kredit uppgår för nästa årtill 150 milj. kr. och skall enligt beslut successivtavvecklas. Kreditenbör nu kunna trappas ner, som jordbruksministern föreslår, eftersom man undersenare tid har haft en positiv försäljningsutveckling för sådan skogsmark somdet här är fråga om. Utskottet anser också, i likhet med jordbruksministern,att lantbruksstyrelsen bör kunna ytterligare påskynda vidareförsäljningen avifrågavarande skogsmark. En sänkning av krediten till 75 milj. kr. äventyrarinte på minsta sätt den yttre rationalisering inom jordbruk och skogsbruk somvi självklart finner det angeläget för lantbruksnämnderna att medverka till.F. n. disponeras nära 400 milj. kr. Det kostar pengar att administrera skördeskadeskyddet.Nära 40 milj. kr. finns anslagna i årets budget. För att minska statensutgifter för detta under nästa budgetår föreslås att kostnaderna förskördeskadors administration betalas med medel ur skördeskadefonden. Utskottet ställer sig enigt bakom den här åtgärden. Men deborgerliga partierna har inte kunnat låta bli att i reservation 7 kritiseraregeringen för att den inte nu kommer med något förslag tillskördeskadeskyddets framtida utformning. Man säger att frågan har varit föremålför utredning och överväganden , varför regeringen inte tordesakna underlag för en proposition till . Den här kritiken faller faktiskt tillbaka påde borgerliga partierna själva. 1976 tillsattes en utredning omskördeskadeskyddets framtida utformning. Utredningen lämnade 1979 ettbetänkande. Sedan betänkandet remissbehandlats föranledde detta inte någonåtgärd från de borgerliga regeringarnas sida. Utredningsbetänkande och remissmaterialhamnade i skrivbordslåda eller långbänk. Men har utredningen plockats framav den socialdemokratiska regeringen, och jordbruksministern säger ipropositionen att han avser att återkomma till frågan om skördeskadeskyddetsframtida organisation i samband med budgetpropositionen 1984. Det finns såledesingen som helst grund för att bifalla de borgerliga partiernas förslag attriksdagen nu skulle göra en framställning härom. Staten har f. n. påtagit sig vissa uppgifter för attbekämpa salmonella hos djur. I samband med att antog en nylag om bekämpande av salmonella hos djur, som träder i kraft ,uttalade sig för att de ersättningsbestämmelser som gäller bordeses över och ändras på ett sådant sätt att staten får bära en mindre andel avkostnaderna för salmonellabekämpningen än f. n. Enligt lagen blir nusalmonellakontroll obligatorisk i slaktkycklingsbesättningar. Även i fråga omslaktnötsbesätt-ningar finns det långt framskridna planer på att införa enorganiserad hälsokontroll, för vilken avser att ståsom huvudman. Denna hälsokontroll har varit en förutsättning förinförandet av ett försäkringsskydd. Ersättning av statliga medel förnedslaktade djur, andra kostnader och driftförluster skulle således inte behövautgå till djurägare som har en produktion där det finns möjligheter att ordnaett tillräckligt försäkringsskydd till rimliga kostnader. Förutsättningen fördetta föreligger när det gäller just slaktkycklings- ochslaktnötsproduktionen. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. Undantagskall göras för de minsta besättningarna. För övrig djurhållning, där kravet påförsäkring f. n. inte kan ställas, bör staten även i fortsättningen lämnaersättning. Den nuvarande ersättningsnivån föreslås dock bli sänkt, så atthögst av de aktuella kostnaderna för förlusterna täcks av statsmedel. Utskottet ställer sig bakom det här förslaget att bringaned statens utgifter, med undantag för representanter i utskottet, somi reservation nr 8 framför tvivel på att det går att organisera enhälsokontroll för slaktnötsbe-sättningar till . Däremot gissarman att de förebyggande åtgärder som lantbruksstyrelsen och näringen självvidtagit skall resultera i att statens utgifter ändå minskar en del. För att täcka samhällets kostnader i samband medtillståndsprövning och tillsyn enligt miljöskyddslagen och för täktverksamhetföreslår regeringen att denna verksamhet avgiftsfinansieras. Utgångspunkten föravgiftsbeläggningen är att avgifterna skall täcka koncessionsnämndens,länsstyrelsernas och kostnader i samband med prövningenenligt miljöskyddslagen, liksom kostnaderna för myndigheternas tillsyn.Avgifterna skall vidare finansiera de kostnader för undersökningar vidnaturvårdsverket som behövs som underlag för prövning och tillsyn. Avgifternabör så långt möjligt utgå i förhållande till den tid som åtgår för hantering avde enskilda ärendena. Principen att avgifter bör kunna tas ut för åtgärder isamband med prövning av frågor rörande tillstånd o. d. enligt miljöskyddslagenoch när det gäller täktverksamhet ställer sig utskottet bakom. hari sin reservation nr 9 motsatt sig att man tar ut en avgift för den fortlöpandemyndighetstillsynen. Principen om utövarens kostnadsansvar finns faktiskt iviss utsträckning . Miljöskyddslagen ger nämligentillsynsmyndigheten möjlighet att på utövarens bekostnad låta t. ex. en konsultutföra för tillsynens fullgörande behövliga undersökningar av verksamhet somkan befaras vara miljöfarlig. Det finns således ingen grund för moderaternasprincipiella betänkligheter i det här avseendet. I och reservation nr 10 framför manatt förslaget är oklart, och man hyser farhågor för att det föreslagnaavgiftssystemet kan verka hämmande för nyetablering av åtminstone mindreföretag. 1 propositionen har förutsatts att koncessionsnämnden ochlänsstyrelserna, som skall administrera avgifterna, bör kunna nedbringa ellerefterge avgift om särskilda skäl föreligger. Enligt utskottets mening bör detvara fullt möjligt att utforma de närmare avgiftsbestämmelserna så, attavgifterna inte lägger orimliga bördor på de sökande och därigenom förhindraruppkomsten av sådan verksamhet som vattenbruk o. d., som har tagits upp i ettantal motioner. Det kan ju finnas sådan verksamhet som har betydelse försysselsättningen i vissa glesbygder. Och därför är det viktigt att avgiftssystemetinte utformas så, att avgifterna försvårar nyetablering och utveckling av sådanverksamhet som det här kan gälla. Trots detta uttalande från utskottets sida har deborgerliga partierna med, såvitt jag förstår, uppbjudande av viss fantasiformulerat reservation nr 11, där mananser att skall gå in i arbetet med föreskrifter och föreslå engenerell eftergift. Slutligen, fru talman, har utskottet behandlat regeringensförslag om införande av en särskild miljöavgift på bekämpningsmedel ochhandelsgödsel. Syftet med avgiften är att uppnå en från miljösynpunktnödvändig minskad användning av dessa produkter. Avgiften på handelsgödsel börenligt regeringens förslag motsvara av försäljningsvärdet. När det gällerbekämpningsmedel bör avgiften utgå med . per kilo verksam substans. I den moderata reservationen nr 14 avvisas förslaget i sinhelhet, medan i sin reservation nr 15 tillstyrker en avgift påbekämpningsmedel om pengarna används till forskning om alternativabekämpningsmetoder. Reservanterna försöker göra gällande att den föreslagnamiljöavgiften skall betraktas som en skatt. Det förtjänar att än en gångunderstrykas att miljöavgiften syftar till att av miljövårdsskäl minskaanvändningen av handelsgödsel och bekämpningsmedel.