prot · G709148 · 1983-12-31 00:00:00 — Det är lika angeläget för en familj som har varit i ettu-land och kommer hem som för en familj i svensk gemenskap att ha sinförsörjning tryggad. Petlåter så bra när markerar att förhållandena är reglerade i avtal,och vi vet vad som står i och i andra anställningsavtal. Men detfinns ofta en liten klausul som säger att det, med hänsyn till speciellaomständigheter, kan göras en generösare bedömning. Låt mig då bara trycka påatt , , kan medge avsteg från tjänstetidsberäkningen, omman tycker att motiven är tillräckligt starka. Jagtror att de brev som i detta ärende går till civilministern ochutrikesministern bör motivera en ganska stor generositet. Omrekryteringen till missions- och u-landsarbete Jag har redovisat min syn ganska klart. När det gäller de principiellafrågor där det handlar om avtalsparter har jag dessutom sagt att det är mycketsvårt att på sådana områden göra särskilda deklarationer om hur avtalen skalltolkas. Den principfråga som tog upp visar problematikensvidd. Mer kan jag inte säga på denna punkt, utan den får finnas med i defortsatta överväganden som vi kommer att göra på detta område. Denandra frågan som aktualiserade gällde om vi skall gå framlagstiftningsvägen eller avtalsvägen. Beredningsfrågor av den typen är oftaåterkommande i regeringen. Det finns många områden där man har avtal men inteär nöjd och i stället vill gå lagstiftningsvägen. Vi har haft flera sådanafall. Detta är en rätt svår problematik. Vihar att göra en svår avvägning, och vi har inte tagit fram någotberedningsförslag som säger att vi är beredda att överge avtalsvägen och istället gå lagstiftningsvägen. Vi har inom regeringen en uppdelning av olikafrågor. Barnbidragsfrågorna tiUhör socialministerns arbetsfält. 73 Tredje vice talmanKARL (): Jag förstår att det inte går att få några klarare besked avcivilministern när det gäller avtalsfrågorna. Jag noterar än en gång tacksamtden positiva grundinställning som statsrådet har redovisat. Däremottycker jag naturligtvis att statsrådet kunde svara på frågan hur långtregeringens arbete har kommit när det gäller förslag att dehär aktuella frågorna skulle bli föremål för fortsatt utredning. Statsrådetsäger sedan att barnbidragsfrågorna tillhör socialministerns arbetsfält. Jaghar inte talat om barnbidragen i allmänhet, utan jag har talat om dettaödesdigra inslag i tilläggspropositionen som rör framför allt och enbartu-landsarbetarna. När nu kyrkoministern har gått in och besvarat frågan istället för utrikesministern, tycker jag att jag har min fulla rätt att ställadenna fråga och kräva ett svar av statsrådet. Detvore riktigt att bryta loss denna grupp människor, som är lågavlönade och somvi allesammans, oavsett vilket parti vi tillhör, talar väl om ute på fältet ochsäger att de gör en jätteinsats. Man skall inte ge dem en örfil! Detta är pånågot sätt ett olycksfall i arbetet, och det vore hedrande om regeringen gickut och sade att man inte hade tänkt riktigt på dessa effekter. Omrekryteringen till missions- och u-landsarbete Tillsist vill jag säga, som jag inledningsvis påpekade, att man i de myndighetersom har dessa frågor om hand har mycket stora bekymmer med att rekryteramissions- och u-landsarbetare. Man har i ett brev från SIDA i ettbrev till , som jag utgår från att civilministern kännertill, uttalat verklig oro för denna utveckling. Därför är det värdefullt omcivilministern gör vad ett statsråd kan göra, och jag utgår från att det inteär så Utet. Jag hoppas att jag kan få ett svar på frågan om statsrådet ärberedd att dra tillbaka dessa förslag, som drabbar u-landsarbetarna så hårtnär det gäller barnbidragen. När det gäller formfrågan vill jag säga följande. Även omutrikesministern hade varit här, hade han tvingats säga att ärendena ärfördelade på ett visst sätt i budgeten. Jag undrar också om inte detta är en nyfråga. Jaghar alltså gått igenom detta ärende utifrån den interpellation som har framställt, och jag har gjort en allmän markering. Jag hoppas fåförståelse för att jag därmed inte kan gå in på en annan ministers sakområde,när det dessutom, enligt min mening, rör sig om en ny fråga. Överläggningenvar härmed avslutad. 9§ Anmäldes och bordlades betänkande 1983/84:30 Granskning av statsrådenstjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning 1983/84:36 Ändring i lagenom allmänna arvsfonden (prop. 1983/84:153) 1983/84:37 Anslag tillkammarkollegiet för /85 (prop. 1983/ 84:100 delvis) 1983/84:41Totalisatorskatt, m.m. (prop. 1983/84:180) 1983/84:25 Sexualbrotten(prop. 1983/84:105) 1983/84:27 Förslag tillpolislag m. m. 1983/84:111) 1983/84:28 Ändring i lagenom hundskatt m.m. (prop. 1983/84:142 delvis) 1983/84:29 Immunitet ochprivilegier för (prop. 1983/84:155) 1983/84:30Telefonavlyssning (skr. 1983/84:97) 1983/84:34Ändring i aktiebolagslagen (prop. 1983/84:184 delvis) betänkanden /84:20 PLO ochKampuchea 1983/84:22 Förbindelserna med de baltiska folken 1983/84:21 Anslag till film, kulturtidskrifter,Utteratur och bibliotek, m. m. 1983/84:100 delvis) 1983/84:31 i (prop. 1983/84:173) 1983/84:22Vissa trygghétsfrågor för äldre arbetstagare (prop. 1983/84:162) 10 § Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1983/84:598av () till kommunikationsministern om uppmst-ning av vägarna tillArlanda flygplats: Den starkt ökade trafiken på harlett till en hård trafikbelastning på vägarna till och från flygplatsen.Således kan man konstatera en ökad förslitning på E4-an från tillArlanda med djupa körfåror i vägbanan. Väg 263 , Tullen, har storbetydelse som förbindelselänk mellan E18 och E4 och den trafik som kommer frånMälardalen mot . Vägen som för bl. a. från till genomSigtuna har fått en mycket stark ökning av trafiken. Vägen är i mycket dåligtskick och särskilt vår- och är den helt enkelt trafikfarlig. Enombyggnad av vägen har från givits hög prioritet, men av vägförvaltningoch länsstyrelse flyttats ned i planeringen. Såväl i länsom i har till i framförtönskemål om en snar förbättring av vägförbindel-sen. Inte minst avtrafiksäkerhetsskäl borde en uppmstning komma till stånd . Delarkommunikationsministem uppfattningen att den ökade belastningen till följd avArlandatrafiken bör vägas in vid bedömningen av angelägenhetsgraden av nämndavägobjekt och således föranleda en högre prioritet? 1983/84:599av () till kommunikationsministern om utredningen om ytterligareen trafikflygplats i : Den utredning som luftfartsverket lämnade i börjanav 1983 angående behovet av trafikflygplatser i konstateradeatt en andra flygplats i behövdes och att det bästaalternativet, ekonomiskt och flygtrafiktekniskt, var bibehållande av Bromma.Företrädare för , och kommunkom emellertid överens om en kompletterande rapport beträffandevad som skulle göras om trots allt lades ned. Dennasistnämnda "utredning" tycks vara ett beställningsverk frånmajoriteten i och starka bebyggelseintressen som vill få Brommanedlagt. Där förordas - med de hypotetiska fömtsättningarna om Brommasnedläggning - , TulUnge, som allmänflygplats. Den lösningen har presenteratsför företrädare för södra regionen och för , men ej delgivitsriksdagen. Kommunala företrädare har fått höra om fördelar med en flygplats påTullinge, inte om några nackdelar. Den först nämnda utredningen har isammanhanget ej berörts, och de ekonomiska konsekvenserna för kommunerna ochför samhället berörts ytligt. Motbakgmnd av vad som beskrivits ovan vill jag fråga kommunikationsministern omhan anser att den andra flygplats som av all expertis konstaterats nödvändig iStockholmsregionen numera endast är en regional fråga? 1983/84:600 av () till bostadsministern om de statUga subventionema tiU småhusägare ochhyresgäster: Vid Hyresgästemas riksförbunds kongress i tisdagskrävde ordföranden att bostadsministem skulle ta 6,6 miljarderkronor från småhusen för att subventionera hyreshusen. Kommerbostadsihihistem att villfara hyresbasen begäran och i så fallnär? 1983/84:601av () till justitieministern om bön för anställda och patienterpå sjukhus: En anställd vid ett svenskt sjukhus har nyligenavskedats för att hon utövat andakt med patienter. Hon har bett med personersom själva anmodat henne därom. Sverigeär ett kristet land, där största delen av befolkningen tillhör kyrkan. Bön haralltid varit en självklar livsform. Svensk lagstiftning skall skyddasamvetsfriden och säkra den enskildes rätt. Jagfrågar därför justitieministern om han vill medverka till att grundlagensföreskrifter om skydd för religionsfrihet iakttas, så att bön för anställda ochpatienter på sjukhus inte förbjuds. 1983/84:602 av ToreNilsson (m) till arbetsmarknadsministern om anställ- Nr 148 ningsskyddeti visst faU: den Ettsjukvårdsbiträde vid ett svenskt sjukhus har avskedats och fått lämna 18maj 1984 sin anställning för atthon bett med patienter som själva anmodat henne--- Ingen anmärkningföreligger i övrigt mot hennes arbete. medverka till att reglerna om anställningsskydd ändras så att JftS''' det blir klart att avskedande i sådana fall som det aktuella inte är lagligt? 11§ Kammaren åtskildes .