prot · G70920 · 1983-12-31 00:00:00 — vårt målmåste vara all kunna skapa ett bättre samhälle för människorna ulan all haekonomiska resurser alt satsa i ökande utsträckning. Inför del perspektivet är del nödvändigt med nytänkande.Vi måste försöka få till stånd en samhällsutveckling som utgår från enhelhetssyn på människornas behov. Man skall alltså inte enbart gå in för atttillgodose de materiella behoven, ulan del gäller att inse att människorstillvaro också präglas av sociala relationer, av upplevelser all kunna görameningsfulla arbetsinsatser, av upplevelser all kunna påverka sin egenlivssituation, att kunna få ta ett ansvar för sig själv, sina närmaste och försin närmiljö. Det är i detta nya perspektiv som vi i denna mofion harvelat lyfta fram det som har kallals "Planering för livskvalitet".Motionen har också haft föregångare i fidigare riksdagar. I mofionen försöker vi exemplifiera vad detta kan innebärapå olika områden. Del är vikfigt all betona all det inte är fråga om enheltäckande analys ulan om just exemplifieringar. Vi lar upp medinflytandefrågorna och framför som vårmening alt en decentralisering av beslutsfallandet med besluten närmaremänniskorna samt en avbyråkratisering av samhället är vikliga förutsättningarför en bättre livskvalitet för människorna. Vi tar upp sysselsättningsfrågorna, vilka berörde, och pekar på en del nya vägar att långsiktigt skapa bättreförutsättningar för att alla människor skall få meningsfulla arbetsuppgifter. Vi tar upp samhällsplaneringen, som ju bestämmer myckel avden fysiska miljö i vilken vi skall leva. Inte minst i en storstadsregion somStockholm får vi nu betala ett högt socialt pris för en misslyckadsamhällsplanering under framför allt . måste inriktningen vara attskapa fullständigare livsmiljöer för människor, med arbete ochservicefunkfioner nära bostaden. Vi berör också frågan om vården av människorna. Det måstevara viktigt att skapa större förutsättningar fill vård i hemmiljö med ökademöjligheter för människor att kunna la ansvar för varandra. Vi tar upp frågan om vården av naturen och viklen av altdet ekologiska perspektivet ligger till grund för hela vår samhällsutveckling.Vi lar i motionen också upp de globala perspektiven. I ett avsnitt resonerar vi om vilken typ av medel som böranvändas för att uppnå våra syften. Här uppslår det naturligtvis bekymmer förHans Petersson i , som tror att de här frågorna bara kan lösasgenom införande av ett socialisfiskl samhällssystem. När man arbetar med dessa frågor är det mycket vikfigt attförsöka finna former för all påverka samhällsutvecklingen i en riktning sominnebär mindre krångel och mindre byråkrati i stället för motsatsen. Jag hävdarnämligen all just byråkrati- och krångelsamhället är ett av de stora livskvalilelsholenför många människor. Det är därför som vi tycker att det är vikfigt att försökafinna så generella styrinstrument som möjligt. Det förhåller sig inte så all vi i motionen anvisarskatteinstrumentet som ett slags generallösning på hur man skall kunna påverkasamhällsutvecklingen. Vi pekar på del som ett av de viktigare medlen, eftersomdet i så hög grad bestämmervad som är dyrt och billigt i samhället. Det är ett generellt verkandestyrmedel. Formerna för samhällsplaneringen, hur vi organiserarbeslutsfattandet i samhället, hur vi stimulerar olika typer av företagande,utveckling av småföretagande, kooperativt företagande osv. är andra saker somdet är viktigt att arbeta med. Det finns alltså inte några enkla lösningar, utan manmåste arbeta ufifrån en hel arsenal av olika påverkansmedel. Jag tror attfrågorna om hur vi organiserar samhällsarbetet är lika vikfiga som t. ex. hurvi bygger upp skattesystemet i landet. Vad som är viktigt är att vi, när vi serpå hur de här instrumenten skall utformas, hur vi skall lägga uppsamhällsorganisationen, hur vi skall inrätta våra skatter osv., gör det utifrånen helhetssyn på vad detta har för effekter på samhällsutvecklingen och i sistahand på de enskilda människorna. Det är denna helhetssyn i samhällsarbetet somvi tycker har saknats väldigt myckel och väldigt . yttrande pekar man på en mycket omfattandeforskning och en mängd utredningar som finns på det här området. Det är rikligtalt detta finns. Vi har en massa kunskap, problemet är bara att denna kunskap iså ringa grad fillämpas. Det gäller alltså att klara steget från forskning, somger oss information om hur människor reagerar i olika livssituationer och hursituationen förändras för olika människogrupper, till praktisk politiskhandling. Det är därför som vi har föreslagit att vi skall få ett långtidsutredningsarbetei landet som inte huvudsaklingen utgår från ekonomiska premisser utan somarbetar utifrån helhetssynen på människors förutsättningar och behov. säger att del inte går att ha enparlamentarisk utredning, eftersom del finns sådana enorma partiideologiskaskillnader. Det är i och för sig synd. Vi hade nog hoppats att ävensocialdemokraterna skulle ställa sig bakom rätt många av de värderingar somkommer fram i den här motionen. I varje fall när man hör något enstaka socialdemokratisktstatsråd får man intrycket alt det finns gensvar för den här typen avvärderingar också i del socialdemokratiska partiet. Därför är det naturligtvislitet deprimerande att höra att menar att de partiideologiskaskillnaderna är så stora alt man på detta område inte ens kan sitta samman i enparlamentarisk utredning och diskutera frågorna. En annan sak är att vi säkert har olika uppfattningar omvilka medel vi skall använda oss av och alt det naturligtvis också finns vissaskillnader när det gäller målen. Men del gäller snart sagt varje politiskfråga. Skulle man ha utgångspunkt att man bara kan haparlamentariska utredningar där det råder fullständig partipolitisk enighetoch där del inte finns några ideologiska skiljelinjer, skulle naturligtvis detparlamentariska utredningsväsendet här i landet få avskaffas. Det är möjligtatt del finns önskemål inom det nuvarande regeringspartiet om att avskaffa detparlamentariska utredningsväsendet, men det vore i så fall mycket beklagligt.Jag tror att detta är så grundläggande och vitala frågor för hur samhälletskall utvecklas på 1980-lalet att vi behöver få i gång ett systematiskt arbeteför att få fram riktlinjer för en annorlunda samhällsutveckling. Bästa formenför att få till stånddetta systematiska politiska arbete är nog den gamla och i och för sigförkättrade ulredningsformen. Det är därför som vi har föreslagit alt enutredning skall tillsättas. Det krävs alltså ett nytänkande för att vi skall kunna fåen bättre och djupare välfärd . Med den här motionen har vivelat lämna ett bidrag till det nytänkandet. Jag vill fill slut, herr talman, yrka bifall till denreservafion som är fogad till finansutskottets betänkande 9. 33HANS i (vpk) replik: "Del är då problemen kommer för HansPetersson i ", säger och menar att jag endastförespråkar en socialistisk utveckling. Javisst förespråkar jag en socialistiskutveckling, för något alternativ måste vi ha till den rådande kapitalistiskautveckling som har skapat alla de problem som myckel riktigtbeskriver. Del finns i alla de olika parfierna och tvärs över blockgränserna medvetenhet om de problem som samhället föder fram. Men när detgäller åtgärder mot problemen då återförs vi ganska snabbi fill resp. fålla,del vill säga socialistisk eller borgerlig politik. Jag menar all enallmänborgerhg politik med skattelättnader för dem som redan tjänar mycket,skattelättnader för förelag, bidragssystem för hemvård eller privatabarnstugor och liknande inte är lösningen på livskvalilelsproblemen. Jag troralt del finns betydligt bättre och mer effektiva åtgärder som kan vidtas på ettmer grundläggande plan. Jag nämnde en demokratisk planering utifrån de vikfigamål som också pekar på i sin motion. Del ekonomiskt mätbara har fått styra utvecklingen, sägerPär . Ja, det är alldeles riktigt. Kapitalismen är sådan. Del är detekonomiskt mätbara som får styra utvecklingen. Det finns inget mått på andrahumana värden, och därför ställs de ål sidan. Det finns inga ekonomiska resurser, säger ,men det måste ändå skapas ett vänligare samhälle. Jag hävdar alt det finnsekonomiska resurser. Arbetslösheten kostar så enorma pengar alt vifaktiskt har råd att avskaffa den. Det kanske är ett något allmänfilosofisktbetraktelsesätt, men jag undrar om inte också borde kunna inseatt arbetslösheten är fruktansvärt dyr. Vi skall ge mer social Omvårdnad i hemmen, säger . Men vad är det som gör all vi inte har möjlighet att la handom åldrande föräldrar eller barn på det sätt som många kanske skulle önska attvi kunde göra vid sidan av vissa insfitulioner? Jo, det förhållandel att mantvingas arbeta dag och natt, man tvingas arbeta övertid, man tvingas resalångt. Del är också orsakat av ekonomiska krav på människorna, som medför attde inte kan göra precis som de tycker. Instilufioner i sig är kanske inte någoteftersträvansvärt. Det finns naturligtvis många alternafiv. Hursom helst är jag övertygad om alt de problem som för fram intekan lösas med mer kapitalism ulan tvärtom måste lösas genom en socialistiskutveckling. 3 protokoll 1983/84:20-21 34PAR () replik: Jag vet all vpk:s representanter i dennakammare alltid blir mycket irriterade när man åberopar socialism såsom den serut i praktiken, dvs. på de platser där den tillämpas i världen. Men problemetmed socialistiska lösningar är just all de föder en svällande och kvävandebyråkrafi, och jag vill påslå att byråkrati i sig försämrar livskvaliteten. Delär därför de socialisfiska lösningarna inte är några lösningar på den här typenav problem. Detta innebär inte att vi tror att man löser problemen medvad i kallar "mer kapitalism". Såvittjag vet slår del nle någonslans, vare sig i mofionen eller reservationen, attvi önskar något sådant. Över huvud taget är det ett myckel klichémässigl sätt allresonera - all tala om å ena sidan socialistiska lösningar, å andra sidankapitalistiska! Vi formar ijälva vårt samhällssystem. Del är vi själva somanger ramarna för t. ex. den fria företagsamheten. Del är just den typen avsamhälle vi arbetar för i och som jag tror alt också flera eftersträvar- ett samhälle där det finns en fri företagsamhet och där del finns utrymme förfria initiativ, men där samhället drar upp de sociala ramarna för denverksamheten. Den modell som vi skisserar här är just en sådan modell -där vi bygger på människornas eget ansvarstagande men där vi utnyttjarsamhällets möjligheter all ange ramar för hur del enskilda initiativet skallfå verka i samhället. Men ett samhälle som inte ger utrymme för enskiltansvarslagande och egna ' niliativ är också ett samhälle med låg livskvalitet. 35HANS i (vpk) replik: Del är intressant all se att del var vpk somblev huvudmotståndare till i den här debatten. Det noterar jagfaktiskt som en framgång. T. o. m. inser alltså nu att del är visom har alternativet till den förda polifiken. Vi formar själva vårt samhälle, säger , ochpekar på det kapitalistiska paradis som skall skapas med hans medverkan. Menhittills har inte människorna själva format det kapitalistiska samhället. Delär de storai monopolen, de internationella truslerna och finansjällarna somformar kapitalismen och det kapitalisfiska samhället - och gör det på ettsådant sätt: all reagerar och tycker all det börjar bliouthärdligt. Borde han inte la någon lärdom av detta? Sedan säger han att det är ett förenklat sätt all se pådel hela all tala om socialistiska lösningar resp. kapitalistiska. O.K. då -låt oss säga all del är ett förenklat sätt att se på del. Låt oss la del fillutgångspunkt för debatten! Man kan då inte så generellt avfärda desocialistiska lösningarna. Även socialister lär av verkligheten, lär av misstagsom begås och problem som uppstår i andra länder och vårt land. Man är intehelt genomgjulen. , även om man råkar vara socialist! Det finnsfaktiskt möjligheter till utveckling med utgångspunkt i de faktiskaomständigheter vi känner, både i vårt land och i andra länder. PärGranstedt gör byråkratin till något slags resultat av socialism. Jag tycker alldel är ett felakfigt synsätt. På vissa stadier i ett samhälles utveckling kanbyråkrati vara ett utomordentligt effektivt sätt all forma verkligheten -jagtänker på många utvecklingsländer, där byråkrati kan vara nödvändig. Motsatsenär ju anarki. Jag naglar inte fast vid någon uppfattning attanarki skulle vara det bästa, bara för all han håller sig inom kapitalismen ochvill att den skall fortleva. Mentillbaka till mofionen! De medel för samhällsförändring ni skisserar är medelsom är provade under lång fid och som har visat sig vara otillräckliga. Centernmåste komma därhän all man också tar konsekvenserna av sin kritiska syn på denkapitalisfiska utvecklingen och formar ett alternativ, och inte försöker medmera kapitalism eller en återgång fill ett stadium som vi har passerat. Anf.36 () replik: Del är ju roligt att i är glad över alt vidiskuterar de här frågorna med honom. är det inte en förmån som vi ger baravpk - alldeles fördes en debatt i precis samma fråga mellan . Detär självklart alt vi lar lärdom av hur det nuvarande systemet fungerar. Del börvara en nyttig lärdom all dra all en av anledningarna fill att svensktnäringsliv som del fungerar inte kan sysselsätta alla dem som vill arbetaär att vi har en skattepolitik som lägger en oerhörd kostnadsbörda påsysselsättningen. Med lika stor rätt som man hävdar all del är vårt näringslivssätt alt fungera - kapitalism, med ord - som leder tillarbetslöshet, kan man hävda all del är det mått av socialism som vi har i delsvenska samhället - byråkratin och dess kostnader - som leder till arbetslöshet. Dettaillustrerar all del samhälle vi har i inte är ett frittkapitalistiskt samhälle. Det är i och för sig tur - det är ingen someftersträvar del. Men faktum är att del samhälle vi har i hög grad ärstyrt av politiska beslut när del gäller skatter, regler och förordningar. Detinnebär också, alt vill vi ändra detta samhälle kan vi också göra del, medpolitiska beslut inom ramen för det samhällssystem vi har . Det gäller attvisa vilja att ändra del och alt veta åt vilket håll man vill ändra del. I och för sig är del glädjande all Hans Peterssoninte betraktar sig som helt genomgjulen - kommunist, förmodar jag att man skalllägga till. Men faktum är alt del inte finns något exempel på ett socialistisktsamhälle som inte lett fill en våldsam byråkrati. Jag kan inte heller på ettrent teoretiskt plan länka mig ett system som bygger på central planering avproduktionen och som inte leder fill en våldsam byråkrafi. Därmed är också, somjag ser del, socialismen ett hot mot livskvaliteten. 37 (): Man kan fråga sig om kan besluta om all införa eller utvecklalivskvalitet i samhället. Många säger att del går bra. tveksamma eller svarar kanske klart nej på den frågan. Vad lägger man egentligen in i begreppet livskvalitet? Delsom är livskvalitet för är det inte för , och tvärtom. Jagär, herr talman, helt övertygad om all mycket av vad kommunisten anser vara förutsättningar för ett samhälle med livskvalitetinte överensstämmer med del som jag ville se förverkligat. Vi har helt olikauppfattningar om människors behov i detta avseende. Den aktuella centermolionen är omfattande. I sju avsnittpresenterar cenlerledamölerna samhällsområden som bör intressera sigför och som man menar är ett villkor för ett samhälle med livskvalitet. Blandunderrubrikerna finns "Arbete åt alla", "Social omvårdnad","Ansvarslagande" etc. Många av dessa saker är bra. Jag instämmer imyckel av vad som anförs i motionen. En sak slog mig emellertid, när jag läste motionen och närden ulskoltsbe-handlades. Inte med ett enda ord har centerledamöterna berörtkyrkornas och de kristna samfundens betydelse och uppgifter i sammanhanget. Jagförslår inte hur man i en motion av detta slag kan undgå alt la upp de kristnaorganisationernas betydelse. Är del något som kan utveckla livskvaliteten ärdel den kristna verksamheten. Men inte med ett enda ord berör de tungacenterledamölerna denna verksamhet. En tänkt underrubrik Kyrkor och samfundplatsar inte i en motion av delta slag. Vi moderater har anslutit oss tillmajoritetens skrivning. Efter den debatt som har förevarit här känner jag migväldigt lugn och trygg över delta ställningslagande. Majoritetens slutord omall begreppet livskvalitet aldrig kan ges en för alla entydig definitiontycker jag är bra. Den debatt som här har förts bevisar att begreppetlivskvalitet aldrig kan ges en för alla entydig definition. Mycket av vad somhar sagts här ställer jag inte upp för. Motsättningarna är så stora om vad somingår i livskvalitelsbegreppet att jag ställer mig bakom varje ord sommajoriteten har skrivit. 38HANS i (vpk): Jag skall inte bli långrandig. Men vi fördeäven i utskottet en debatt om vad livskvalitet innebär. På del sätt som jag har beskrivit livskvaliteten borde vi kunna vara överens beträffande degrundläggande viktiga problem som hela mänskligheten och samhället slår inför.Debatten med - det är alllid skojigt alt diskutera med -har ändå visat att vi är ganska överens om vad som bör göras, även om vi inteär ense om hur det skall ske. Del är detta det handlar om. Jag tror från mina utgångspunkter att både FilipFridolfsson och jag skulle trivas bättre i ett samhälle som lar hänsyn till degrundläggande mänskliga behoven på ett annat sätt än som sker . I detsamhället ryms utan minsta problem både studier av och frikyrkligverksamhet. F. ö. kan jag notera alt många människor med kristenbakgrund har exakt samma syn på framlidsfrågorna som jag såsom kommunist har.Det tycker jag är värdefullt. 39PÄR (): Även jag tror all - liksomGerd fidigare - har fel i alt motsättningarna när det gällerlivskvaliteten är så stora alt man inte kan arbeta i denna form. Om man har lyssnat på denna debatt, har man hört talareefter talare förklara att de instämmer i väldigt många av de grundläggande synpunkternai motionen. Del fenomenet har fakfiskt inträffat att iHallstahammar har instämt i de grundläggande synpunkterna, och sedan har FilipFridolfsson instämt i precis samma synpunkter. Det visar att del finns enbetydande värdegemenskap om vad som är viktiga livskvalitetsfrågor. Sedan är det alldeles givet all vi kommer att hamna påolika förslag när del gäller åtgärder. Men om man, som jag tidigare sade tillGerd , har det kravet att vi måste vara eniga från början i allt för attkunna sätta oss ned i en parlamentarisk utredning, blir inte myckel utrett. Jaghar liksom för mig att om vi diskuterar ekonomi, näringspolitik eller nästanvilket ämne som helst, kommer och förmodligenall visa upp ännu större åsiktsskillnader än om vi diskuterarHvskvalilelsfrågor. Del finns, tror jag, en viktig värdegemenskap som vi skallla vara på. Sedan finns del åsiktsskillnader, här som överallt annars, om vilkamedel som man vill använda sig av. Men dem får vi då definiera i del gemensammautredningsarbetet och på vanligt sätt var och en kämpa för sin åsikt och försin väg alt nå del mål som delvis kan vara gemensamt. Sedan gjorde ett stort nummer av att viinte hade nämnt kyrkorna. Jag kan i och för sig beklaga del. Jag tycker precissom han att kyrkorna har en viktig plats när man diskuterarlivskvaliletsfrågor. Jag har för mig att vi i en fidigare mofion har ocksåtagit upp del, men man upprepar ju inte allt i motioner där grundtankarnaåterkommer. Jag delar alltså uppfattningen att kyrkorna är vikfiga isammanhanget. Låt mig sedan säga med anledning av de brösttoner somFilip tog till och den indignation som han visade över att vi intehade tagit upp kyrkorna i vår livskvahlelsmolion, att del i detutskottsbetänkande som har skrivit under inte heller slår ettord om kyrkorna. Det är i så fall lika anmärkningsvärt egentligen. Om FiUp nu tycker att det här har en såoerhört central betydelse, vilket det i och för sig har, att det absolut måsteomnämnas, hade han fakfiskt kunnat skriva ett särskilt yttrande om den saken,när han nu inte ville reservera sig i utskottet. 40FILIP (): Jag tror att det är vikfigt att man tillriksdagens protokoll får noterat att jag inte trivs i det samhälle somkommunisten i förespråkar. tyckte alt jag gjorde ett stort nummer avall kyrkor och samfund icke logs med i livskvalilelsmotion. Del ärklart all jag gjorde ett stort nummer av detta. Det är en oförlåtlig lapsus avcenlerledamö-terna som väcker en motion om utveckling för livskvalitet isamhället och icke Riksdagensrevisorers rätt att granska stadig verksamhet i bolagsform m. m. nämner kyrkorna och dekristna samfunden. Vimoderater borde nog skrivit ett särskilt yttrande och bifogat ulskollelsbelänkande, men jag undrar om inte mitt inlägg här i kammaren ändå gjordeverkan. Anf.41 HANS i (vpk): Herr talman! Jag tror att FilipFridolfssons farhågor om del framlida samhället, där jag möjligen skulle kunnaha någonting all säga fill om, är betydligt överdrivna. Jag tycker att hanskall avvakta en prövofid. Han har möjlighet all säga sill också i detsamhället, precis som jag har i del här samhället, som jag till stora delarinte kan acceptera, såsom del ser ut . Anf.42 (): Om det är en oförlålUg lapsus att vi inte log upp kyrkorna i motionen,då tycker jag verkligen att inte borde ha undertecknat ettbelänkande om mofionen där kyrkorna inte nämns med ett enda ord. Det är ändåsjälvklart. Jagskulle vilja säga, , alt den som är utan skuld kaste förstastenen. Anf.43 (): Låt mig först säga til! i all risken ärobefintlig att han kommer i den situationen att jag behöver olrivas i gamlaSverige. Skälettill att vi inte gjorde något särskilt yttrande var slutorden i utskottetsbelänkande, som lyder: "Utskottet vill till detta också foga synpunktenall begreppet livskvalitet aldrig kan ges en för alla entydig definition. "I den meningen läcker vi in vår uppskattning av kyrkor och samfund. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslutetredovisas efter behandlingen av finansutskottets belänkande 8.) Kammarenövergår nu till att debattera finansutskottets belänkande 10 om riksdagensrevisorers rätt all granska statlig verksamhet som bedrivs i bolagsform m. m. revisorersrätt att granska statlig verksamhet i bolagsform m. m. 45 (): Från livskvalitet till revisorers rätt att granska statlig verksamhetär del ett ganska långt hopp, har jag en känsla av. Jag kommer inte att blialltför långrandig utan skall korta ner mitt förberedda anförande angåendefinansutskottets betänkande nr 10. Dettabetänkande behandlar frågan om revisorers rätt alt granska statligverksamhet som drivs i bolags- och stiftelseform. Betänkandet behandlar bl. a.en mofion, väckt av och i , som yrkaratt revisorer skall har rätt alt granska statsverksamhet som bedrivsi akfiebolagsform. Det saknas klara linjer i fråga om hur och när granskning skall ske.Både vi reservanter och utskollsmajorileten har i stort samma färdriktning. Vimoderater har dock en reservation fogad till betänkandet. Vi har följt uppmotionärernas yrkande och föreslagit ändring av instruktionen för riksdagensrevisorer. Det finns inga skäl att längre skjuta på beslutet att ge riksdagensrevisorer rätt att granska statlig verksamhet som bedrivs i aktiebolags- ochstiftelseform. Vi menar också att del inte behövs några utredningar som skallöverväga den frågan, särskilt med tanke på alt remissinstanserna i stort settär positiva till en förändring; del är egentligen bara som är direktnegativt. Med andra ord anser vi att vi bör gå till beslut. Meddetta yrkar jag bifall till den reservation nr 2 som vi från moderat håll fogatfill betänkandet. Riksdagensrevisorers rätt ati granska statlig verksamhet i bolagsform m. m. Underdetta anförande överlog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. 46 HANS iHallstahammar (vpk): Om och jag från hans utgångspunkt inte kunde enas påden förra punkten, så är del desto lättare på den här. Vi har hamnat i sammareservation, eftersom det finns två motioner från och en frånvänsterpartiet kommunisterna som tar upp samma sak. Denvpk-molion som ligger bakom reservationerna 1 och 3 - vilka jag härmed yrkarbifall till - har sin grund i revisorers förslag i anslutning fillgranskningen av domänverket.