prot · G70949 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:49 Beskattningen av realisationsvinster på börsaktier, m. m. Förhandlingarnaleddes till en början av andre vice talmannen. 10 §Beskattningen av realisationsvinster på börsaktier, m. m. Föredrogs skatteutskottetsbetänkande /84:11 om beskattningen av realisationsvinster på börsaktier, m.m. (prop. 1983/84:48). Utskottets hemställan om attbetänkandet skulle avgöras efter endast en bordläggning bifölls av kammaren. 128 Förste vice talman (): betänkande behandlarproposition 48 om beskattning av realisationsvinster m. m. på börsaktier.Finansministern framhåller i propositionen att "ett brett intresse föraktiesparande är från allmänna utgångspunkter positivt och böruppmuntras". Det är en klok och sund inställning. Men tyvärr leverregeringen inte som den lär - alldeles tvärtom. Den ena attacken efter denandra har i stället riktats mot det aktiesparande mansäger sig vilja uppmuntra. Strävan förefaller vara att åter försättaaktiesparandet i strykklass och att göra det svårare för den enskilde att sparai aktier. Under det år som gått sedan regeringsskiftet harregeringen föreslagit bl. a. följande klara försämringar för aktiesparandet; Den diskriminerandedubbelbeskattningen av aktier har återinförts genom att det 30-procentigaavdraget för mindre aktieinnehav slopats. En 20-procentig utdelningsskatt påaktieutdelningar har införts. Det betyder att vi trippelbeskattaraktieutdelningar. Det mycket framgångsrika skatte-och skattefondssparandet har rivits upp och skall ersättas med ettallemanssparande. Det sparande som åstadkoms den vägen torde främst komma attplaceras i statsskulden, inte i riskvilligt och lågavkastande aktiesparande. skall vi taställning till den s. k. vinstdelningsskatten på Beskattningen av realisationsvinster på börsaktier, m. m. aktiebolag,som skall finansiera de kollektiva löntagarfonderna. De kommer givetvis attminska lönsamheten i aktiebolagen och minska utdelningen, som redanligger långt under banksparandets. fattade den socialistiskamajoriteten ett beslut som innebär en i stort sett tredubbladförmögenhetsbeskattning i jämförelse med 1982. Med tanke på attbörsaktierna normalt bara avkastar ett par procent kommer denna höjdaförmögenhetsskatt tillsammans med inkomstskatten att kunna få direktkonfiskatoriska effekter redan vid ganska låga förmögenheter. behandlar vi förslaget om enväsentlig skärpning av realisationsvinstskatten på aktier samt enomsättningsskatt på aktier. Dessa ändringar skulle inte bara försvåra omsättning avaktier utan också leda till ett milt talat imponerande krångel viddeklarationen och för skattemyndigheterna. Varje aktiepost som säljs skallnämligen antas utgöra ett genomsnitt av säljarens tidigare förvärv genom köp,nyemissioner, fondemissioner, nya köp, gåvor eller arv. Detta gör att det ipraktiken är helt omöjligt att utföra eller kontrollera de utredningar somkrävs när äldre aktier säljs. Genom en schablonregel, enligt vilken inköpspriset föräldre aktier antas motsvara halva försäljningspriset, har behovet avutredningar kunnat kraftigt nedbringas. Dessutom har det funnits ett extraavdrag som gjort försäljningar . skärps schablonregeln så att inköpspriset antasmotsvara endast en fjärdedel av försäljningspriset. Om försäljningspriset inteär minst fyra gånger så högt som inköpspriset kan schablonregeln i allmänhetinte användas. Det gör att behovet av komplicerade utredningar kommer attbli desto större, och vi kan vara fullständigt förvissade om att bådedeklaranter och skattekontrollanter bildligt talat kommer att slita sitt hår iförtvivlan. Jag skulle vilja fråga utskottets talesman hur det här stämmeröverens med det myckna talet om enklare deklarationer. Det är riktigt att genomsnittsaktien stigit kraftigt desenaste åren. Och visst finns det de som kunnat göra betydanderealisationsvinster. Men det finns också många som har haft sina aktier i mångaår och som fick vidkännas en betydande urholkning avaktiernas värde. Verkliga folkaktier som och SKF med många små aktieägaretappade ända av sitt värde. De sjunkande börsvärdena innebar inte bara storarealförluster för aktiespararna. Eftersom börsvärdet mestadels sjönk tillbetydligt mindre än halva substansvärdet omöjliggjordes i praktikennyemissioner. De åtgärder som vidtogs av de borgerliga regeringarna föratt underlätta aktiesparande och upphäva missgynnandet av aktier har inte baralett till en välkommen popularisering av aktiesparandet. De har också lett tillatt aktiernas värde på nytt närmar sig substansvärdet och att företagens behovav riskvilligt kapital kunnat tillgodoses. Men alla de åtgärder som beslutatseller som föreslås kommer att på nytt försvåra aktiesparandet. viljafråga utskottets talesman: eller vilka av de föreslagna eller beslutadeåtgärderna är ägnade att underlätta det breda aktiesparande som enligtpropositionen "från allmänna synpunkter" var så "positivt ochbör uppmuntras"? Realisationsvinstskatten är redan internationellt sett högför aktier som är äldre än . Den är dessutom evig. I och Norgeupphör t. ex. reavinstbeskattningen av aktier innehav. Vi yrkardärför i reservation 1 avslag på förslaget. Vi gör det också för att inteytterligare kränga till deklarationsförfarandet och deklarationskontrollen. Vi gör det också, herr talman, för att inte ytterligareförvärra den högst otillfredsställande situationen med förmögenhetsskatt ocksåpå den del av aktiens värde som.utgör latent skatteskuld. Om en aktiesparareköpt sin aktie för . och börsvärdet är , skall han betalaförmögenhetsskatt på . - detta trots att han måste betalarealisationsvinstskatt på , om han skulle sälja aktien. Jag skulle viljafråga utskottets talesman, om han tycker att det är tillfredsställande. Jagskulle också vilja fråga honom, om han anser att det är riktigt att vi skallbeskatta riskvilligt sparande i aktier hårdare än alla andra länder gör. Skulle kammaren inte bifalla avslagsyrkandet i reservation1, hemställer vi i andra hand att kammaren beslutar att höja schablonavdragetvid aktieförsäljning från . Aktierskulle då alltjämt kunna säljas för . utan att krångligautredningar om anskaffningspris m. m. skulle behöva göras. Jag har i det föregående kritiserat alla deåtgärder eller förslag som är ägnade att ytterligare diskrimineraaktiesparandet. Till detta kommer förslag om en omsättningsskatt på aktier. Detbör med skärpa framhållas att propositionen inte varit föremål för sedvanligremissbehandling och inte heller underställts lagrådets prövning. Det bordesäga sig självt att konsekvenserna av ett förslag av den här arten är svåra föratt inte säga omöjliga att överblicka utan tillgång till synpunkter från demsom förslaget berör. Förslaget har således inte beretts i den ordning somförutsätts i grundlagen. Att det är ett otillbörligt hafsigt förslag bestyrksockså av de skrivelser och uppvaktningar som gjorts. Vissa justeringar harockså gjorts av utskottet, men de räcker inte på något vis. Så sent som anförde finansutskottetapropå vpk-motioner om bl. a. omsättningsskatt på aktier att de "skulleriskera få negativa verkningar" och "under alla omständigheter krävaomfattande utredningsarbete innan de kan genomföras". , ett halvt årsenare, skall en omsättningsskatt drivas igenom utan varje uns av det"omfattande utredningsarbete" som då ansågs krävas "under allaomständigheter". har också framhållit att omsättningsskatteni den föreslagna utformningen kan väntas få besvärande konsekvenser, delsgenom att konkurrenssituationen för svenska banker och svenskafondkommissionärer på den utländska aktiemarknaden allvarligt försämras, delsgenom att utländska aktieplacerares affärer dras från med förloradtjänstexport och minskat intresse för svensk aktiemarknad och svenskt näringslivsom Beskattningen av realisationsvinster på börsaktier, m. m. Beskattningen av realisationsvinster på börsaktier, m. m. följd.Utskottsmajoriteten har endast i obetydlig utsträckning kunnat tillmötesgådessa synpunkter, trots att man uppenbarligen blivit väl medveten om detorimliga i situationen. Då den föreslagna skatten är dubbelt så hög som detcourtage som fondkommissionärer genomsnittligt debiterar på utlänningarsaktieaffärer saknar de själva möjlighet att ta på sig kostnaden i avvaktan påen justering. Sedan skatteutskottet behandlade ärendet hardet inkommit ytterligare fakta, som tillställts utskottets ledamöter. Det göratt jag anser det nödvändigt att yrka på återförvisning till utskottet förytterligare beredning av skatteutskottets betänkande 11. Skulle detta yrkandeinte bifallas, ber jag att få yrka bifall till reservationerna 1, 2 och 3. 129INGEMAR HALLENIUS (c); I partimotion om den ekonomiskapolitiken har vi redovisat våra principiella synpunkter på de föreslagnaskattehöjningarna. Vad vi där anfört är också tillämpligt på förslaget ominförande av en omsättningsskatt på värdepapper. Skattehöjningar som läggs pådet produktiva sparandet är särskilt skadliga. Fälldinregeringarna stimuleradetill produktivt sparande. Skattefondssparandet och skattereduktionen för aktieutdelningarär ett par exempel. Det har stimulerat fler att bli aktieägare, och vi har härkunnat notera en mycket stark ökning. Den socialdemokratiska regeringen harvidtagit åtgärder som innebär risk för att sparande i icke produktivainvesteringar i stället kommer att öka. Man har avskaffat skattereduktionen föraktieutdelningar och skattefondssparandet. Vidare har man infört den särskildavinstskatten för aktieutdelningar. Det är betydande försämringar som hargjorts. Att nu införa en särskild omsättningsskatt på aktier anser vi varahelt orimligt. Sparandet i aktier har ökat och även antalet aktieägare.Det är viktigt att detta fortsätter. Sparandet är lågt, och därför behöver vistimulans till sparande, inte pålagor. Det är ocksåen dåligt förberedd proposition. Förslaget om denna omsättningsskatt har inte varit föremålför sedvanlig remissbehandling, och det har inte underställts lagrådet förprövning. Det är också omöjligt att överblicka konsekvenserna av ett sådant härförslag utan tillgång till synpunkter från dem som förslaget berör. Särskilt anmärkningsvärt är propositionens förslag attomsättningsskatten också skall omfatta affärer med utländsk anknytning. Dentidigare stämpelavgiften utgick inte på dessa affärer. Det innebär att svenskabanker och fondkommissionärer inte har någon möjlighet att konkurrera med sinautländska kolleger. Den ändring som utskottsmajoriteten föreslagit är intetillräcklig. Vi anser att ärendet bör återremitteras till utskottet, dåförslaget inte beretts i den ordning som förutsatts i grundlagen. Eftersom ettyrkande härom har ställts, skall jag inte förlänga debatten ytterligare. Jagyrkar, herr talman, i första hand bifall till yrkandet om återremiss och iandra hand bifall till reservation 3. 130KJELL (): När man som tredje talare får möjlighet attäntra talarstolen brukar den tekniska beskrivningen av argumenten vara uttömd.Jag skall därför anlägga en mera principiell synpunkt på detta förslag. För att säkerställa företagens behov av riskkapital behövsen väl fungerande aktiehandel. I en industrination som är så utomordentligtberoende av ett väl fungerande näringsliv som är detta ett livsvillkor.Den generella politiken från statsmaktens sida bör därför vara sådan att enstabilitet skapas på börsen. Beskattningen bör fastställas till en rimlig nivå. Tvärakast beroende på börsens reaktioner på konjunkturutsikter och andra signalerbör inte förekomma. Ett absolut villkor för att börsen skall fungera somkapitalkälla är att staten inte begagnar varje tillfälle att dra in vinster somuppstår. Aktieplaceringens möjlighet att hävda sig som sparform kommer nämligendå att allvarligt skadas. vill naturligtvis inte hävda att deskatteregler som gäller för beskattning av aktievinster är idealiska,speciellt inte sedan den socialdemokratiska regeringen tagit bort deförbättringar den borgerliga regeringen införde. Det är inte därför vi går emotregeringsförslaget. Vi menar i stället att behov finns av genomgripandejusteringar i reglerna. Vid en sådan översyn måste man se över beskattningenssamtliga led. Den totala beskattningen av företagens utdelningar påaktier är i mycket högre än i något annat land. kan därförinte gå med på ytterligare skärpningar av beskattningen på utdelningar. Ett avskaffande av dubbelbeskattningen på aktieutdelningarär enligt vår mening en absolut förutsättning för att en vettig ordning skallkunna skapas på området. Men regeringen är tydligen inte beredd att börja irätt ände, och trots att den totala beskattningen av utdelat kapital äralldeles för hög, föreslås nu ytterligare skärpningar. Värdestegringen på börsen har varitbetydande. När man skall bedöma behovet av skärpningar av beskattningen avdessa värdestegringar, måste man ändå ta hänsyn till utvecklingen i ett längretidsperspektiv, och då är inte förhållandet riktigt detsamma. Börsvärdet har nått en nivå som på ett rimligt sättmotsvarar företagens substansvärde. Värdestegringar i stil med dem vi nuupplevt kommer sannolikt inte att ske under förutsättning att intedet totala börsvärdet först pressas ned igen genom oövertänkta beskattningsåtgärder. Naturligtvis kommer också fortsatta höga värdestegringaratt kunna noteras för enskilda papper. Detta är dock inte något negativt somtill varje pris måste bekämpas, utan en naturlig följd av förväntningar ochframtidsbedömningar knutna till enskilda projekt och enskilda företag. tillbaka har intresset för sparande i aktiervarit mycket stort, även hos människor som varit tveksamma till dennasparform. Detta har lett fram till att antalet aktieägare eller sparare iaktiefonder av skilda slag uppgår till ca en och en halv miljonmänniskor. Beskattningen av realisationsvinster på börsaktier, m. m. Beskattningen av realisationsvinster på börsaktier, m. m. hundratusentalssmåspararna har aktiesparandet varit en mycket god affär. Naturligtvis har detta medfört en begynnandeägandespridning. Det har också medfört ett starkt stigande intresse hosallmänheten för svenska företag och svenskt näringsliv. Det är en mycket positiv utveckling. vill gåvidare på denna väg. Regeringens politik på området går stick i stäv med vårasträvanden. När vi menar att vi bör underlätta för anställda att bli delägare ide företag där de arbetar, motverkar socialdemokraterna detta genom kollektivalösningar och försvårande skatteregler. Svensk företagsamhet har naturligtvis också haft nytta avden utveckling som skett av aktiehandeln. tillbaka harnäringslivet kunnat tillföras allt erforderligt riskkapital genom en fungerandebörs. Självfallet har staten också tjänat och kommer i enframtid att tjäna på att börsvärdet nu har ökat till en realistisk nivå.Skatteintäkterna kommer att öka kraftigt genom detta utan attrealisationsvinstskatten skärps. Vilken eller vilka faktorer är det då som har skapat denhär utvecklingen? Finansministern hävdade i en frågedebatt som jag hade medhonom strax efter det att jag kommit till , att det var dennytillträdda socialdemokratiska regeringen som hade skapat stegringen avbörskurserna. Riktigt så enkelt är det nog inte. Börskurserna hade faktisktökat ganska kraftigt redan före den socialdemokratiska regeringens tillträde. Utvecklingen förbryllar nog många, och jag skall inteförsöka göra någon analys på den korta tid som står till buds. En sak är emellertid helt uppenbar. Detskattefondssparande som trepartiregeringen införde och som tog sin början 1978har spelat en avgörande roll för uppgången. Avkastningen på sparande i aktierförbättrades därigenom på ett markant sätt för den stora allmänheten. Det ärmin bestämda uppfattning att framtida analyser kommer att visa att denna åtgärdvar en av de mest positiva på det ekonomiska området som vidtagits under hela1970-talet. Som jag påpekat i mitt anförande haraktiekurserna nu nått en sådan nivå att en ytterligare uppgång i takt med densom skett är mycket osannolik. Mot bakgrund av dettaresonemang står det helt klart att regeringens förslag om en sänkning avanskaffningsvärdet då den s. k. schablonregeln tillämpas inte är tillkommet medtanke . Regeln är i stället tillkommen för att ta hand om redangjorda kursstegringar. kommer den regeln att skapa mycket bekymmerdå det gäller att fastställa rimliga anskaffningsvärden. Mot bakgrund av dettasamt med tanke på vad jag har sagt i detta anförande- speciellt då om denmycket hårda totala beskattningen av utdelat kapital - kan inteacceptera regeringsförslaget. Jag yrkardärför bifall till reservation 1. Så någraord om omsättningsskatten på värdepapper. Jag har tidigare i mitt anförandeberört hur viktigt det är för som industriland att tillgången till ochtillförseln av riskkapital till näringslivet fungerar. Skattereglerna måsteutformas så att de tar hänsyn till detta. Regeringen föreslår nu en omsättningsskatt på handel medaktier. Skatten föreslås utgå hos såväl säljaren som köparen.Fondkommissionä-rerna föreslås bli skattskyldiga för omsättning som demedverkar i. har yrkat avslag på förslaget i dess helhet.Skall aktiesparandet kunna hålla sin ställning gentemot annat sparande i ettläge där aktiemarknaden har stabiliserats, vilket nu synes ha skett, kan vinaturligtvis inte införa speciella skatter som drabbar denna typ av sparande,innan man över huvud taget har gjort någon vinst. Till den del skatten drabbar köparen är den jämförbar medskatt på att sätta in pengar på banken. Skillnaden torde främst ligga däri vid ett normalt banksparande är tillförsäkrad en viss, på förhand bestämdränta, medan aktiespararen inte har några sådana garantier. De flesta torde nog hålla med om att det är tämligenorimligt att betala skatt på ett sparande när man över huvud taget inte vet omdetta sparande kommer att ge någon avkastning. Omsättningsskatten är med andraord berättigad endast i ett läge där aktiekurserna garanterat beräknas stiga. Iett läge där kurserna kan förväntas vika är skatt på inköp av aktier en orimligkonstruktion. Till den del skatten belastar säljaren är den i de fallvinst uppstått inget annat än en skärpning av beskattningen av denna vinst. Skatteskärpningenär dock oacceptabel till sin konstruktion, eftersom den är helt godtycklig. Denstår ju inte i någon som helst relativ proportion till vinsten. Om en säljare står i begrepp att sälja aktier med förlusteller kanske rent av till ett lägre nominellt pris än han själv givit för dem,är den föreslagna omsättningsskatten rent horribel. Jag tror som sagt att deflesta håller med om att det är orimligt att betala skatt på ett sparande, närman inte vet om detta sparande över huvud taget kommer att ge någon avkastning. Jag sade tidigare i mitt anförande att det ärtill fördel om aktiemarknaden kan hållas stabil. Spararnas intresse börkoncentreras till framtidsutsikterna för företagen på börsen, inte tillhuruvida aktiekurserna generellt kan väntas falla eller stiga. En vettig realisationsvinstbeskattning av aktier måstedärför basera sig på reella vinster och inte på omsättningen av aktier. Som framgår av reservation 3 har regeringsförslaget intevarit föremål för sedvanlig remissbehandling. Det har inte heller underställtslagrådet för prövning. I propositionen har inte konsekvenserna förutlandshandeln med aktier belysts i någon godtagbar utsträckning. En lösning pådetta problem har i stor hast skapats under utskottsarbetets gång. Frånfolkpartiets sida biträder vi därför yrkandet om återremiss. Jag ställer härmed ett sådantåterremissyrkande. F. ö. yrkar jag bifall till samtliga reservationer ibetänkandet. Beskattningen av realisationsvinster på börsaktier, m. m. Beskattningen av realisationsvinster på börsaktier, m. m. 131TOMMY (vpk): En omsättningsskatt på aktiehandeln är ettgammalt vpk-förslag, som anammats av den socialdemokratiska regeringen. Vianser denna tillnyktring vara bra. Enligt vår mening har det under en längretid funnits anledning att beskatta handeln med aktier. Det är nämligen enganska orimlig ordning att mat och liknande livsnödvändiga varor beskattas meden moms på , medan handeln med aktier inte beskattats meden enda procent. När kommunisterna tidigare vid ganska mångatillfällen krävt att en omsättningsskatt skall införas på aktier, har vibemötts med de mest absurda motargument av ett enigt skatteutskott. Vi hardessutom i debatterna av både riksdagsledamöter och regeringsledamöter,borgerliga såväl som socialdemokratiska, fått veta att ett sådant förslag överhuvud taget inte har att göra i ett ekonomiskt system av den typ som vi har iSverige. Med' andra ord: En omsättningsskatt på aktier är inte förenlig med detkapitalistiska systemet. Därför är det intressant att se vilken förändrad attitydsocialdemokraterna har intagit till detta skatteinstrument. Mot bakgrund av deväsentliga värdestegringar och förmögenhetsökningar som ägt rum framför alltunder senare år - och som bl. a. har tagit sig exceptionella uttryck på börsenmed den ena rekordnoteringen efter den andra - vore det på sin plats att nivånpå omsättningsskatten, i likhet med vad kommunisterna harföreslagit, bestämdes till . Ett förhållande som skatteutskottet i sitt betänkande1982/83:50 anförde som ett problem, nämligen att man "vid en sådanbeskattning inte skulle kunna ta hänsyn till realisationsförluster i sambandmed aktieförsäljning", utgör tydligen inte längre något problem. Frånvpk;s sida har vi aldrig ansett detta vara ett problem. I dessa besparingstider, då regeringen drar in på mängderav sociala gemensamma nyttigheter, vore det på sin plats med en mer välavpassadnivå på omsättningsskatten, för att därigenom finansiera dessa viktiga nyttigheter. Utskottets socialdemokrater kan väl inte förneka att detfinns en betydande förmögenhetsökning, som återspeglas i bl. a. aktiehandeln.I propositionen redovisas att omsättningen på börsen uppgick till 1,9miljarder, medan regeringen beräknar omsättningen till mellan 70 och80 miljarder. Denna kraftiga ökning av omsättningen har dessutom enbartspekulativa orsaker, för med att de produktiva investeringarna ilandet har lyst med sin frånvaro har aktiespekulationen ökat väsentligt. Detkan knappast, ens för en som med hull och hår försvarar kapitalismen ochmonopolisering-en så som den ser ut, vara en vettig utveckling när detenbart är ren och skär spekulation som skapar dessa förmögenhetsökningar, somockså medverkar till att omfördela riksförmögenheten. Regeringen föreslår vidare i propositionen, vilket ocksåtillstyrks av utskottet, att den s. k. schablonregeln för beräkning avanskaffningskostnad Vpk föreslår i motionen att denna beräkningsmetod heltutgår, då det även med den reducering som föreslås kommer att bli orimligarealisationsvinster som inte kommer att beskattas. Vidare menar vi attreavinster på aktier bör ha minst lika hög beskattning som arbetsinkomster.Regeln att av reavinsten tas upp till beskattning efter etttvåårigt aktieinnehav måste enligt vår mening ändras så att av reavinstentas upp. Jag har svårt att förstå att socialdemokraterna, som dock har sin basinom arbetarklassen, kan acceptera att inkomster genom spekulation påaktiemarknaden skall vara så mycket lägre beskattade än inkomster av ett rejältarbete. I gårdagens debatt tog jag finansföretaget somexempel på den mycket liberala reavinstbeskattningen på aktier. Den som år 1980satsade i aktier i detta företag kunde plocka ut en vinstpå ca 1 . av den enorma vinsten gick bort i skatt. Och detta vardå i det fall där den skattskyldige skattade efter högsta marginalskatt, dvs.80 %. Nolltaxerarna är inte nämnda. Med den ändring som regeringen föreslårförändras inte detta exempel speciellt mycket. Enligt regeringens förslagskulle motsvarande skatt efter ändringen utgöra , vilket vi från vpktycker är mycket liberalt. Jag yrkar bifall till vpk-motionen 158 om en10-procentig omsättningsskatt på aktiehandeln och en skärpt reavinstbeskattningpå aktier. Efter att ha hört inläggen från de borgerligarepresentanterna, särskilt från förste vice talmannen , villjag meddela kammaren att efter det att våra mer långtgående förslag har fallitkommer vi att stödja de förslag som regeringen har lagt fram.