prot · G709150 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:150 1 § Justeradesprotokollet för den 14 innevarande månad. 2 § Svar på fråga1983/84:525 om tidningarnas lösnummerpris har - mot bakgmnd av prövningen hos pris- ochkartellnämnden av dispenser för vissa tidningar från det allmänna prisstoppet -frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att förhindra att tidningarnaslösnummerpris regleras av staten med hänsyn till tidningarnas förväntadelönsamhet. Somnumera framgått har regeringen under det nuvarande prisstoppet, Uksom vidprisstoppet , funnit anledning att i vissa avseenden särbehandlatidningsbranschen. Regeringen har således fattat beslut om att fr. o. m. den 5maj 1984 undanta lösnummer- och abonnemangspriser på bl. a. dagstidningar frånprisstoppet. Beslutet motiveras av en strävan att värna om det fria ordet.Åtskilliga tidningar har en utomordentligt allvarlig ekonomisk situation ochuppbär presstöd. Att tillämpa prisstoppet enligt de gällande restriktivareglerna, vilka pris- och kartellnämnden har att följa, skulle enligtregeringens uppfattning framkalla ingripanden i konkurrensförhållandena somytterligare försvårar tidningarnas situation. Anf.2 (): Jag ber attfå tacka finansministem för svaret. Attprisstopp är ett mycket tmbbigt ekonomiskt styrinstrument finns det mångaexempel på. har vi fått ett till. har f. n. ekonomiskasvårigheter, medan det går bra för . Följaktligen bestämmer statenspris- och kartellnämnd att får höja priset men inte . Detär ett enkelt och till synes logiskt resonemang, fört av nitiska tjänstemän.När regeringen genom prisstopp sätter marknadskraftema del-vis ur spel, kan SPKmycket väl införa ensidigt riktade konkurrensbegränsningar. Omutredning om den allmänna fastighetstaxeringen Regeringenändrade självfallet på SPK:s orimliga beslut. Regeringen insåg - vilkettydligen SPK inte gjorde - att det vore en nackdel för om dennatidning plötsligt skuUe bli dyrare än huvudkonkurrenten. Ett beslut till förmånför kunde lätt bli till fördel för . Regeringengjorde rätt som ändrade på SPK:s beslut. Men exemplet belyser vanskligheternamed ett prisstopp. Det är också ett skolexempel på hur det kan gå när statligamyndigheter blandar sig i enskilda företags konkurrensförhållanden. Överläggningenvar härmed avslutad. 3§ Svar på fråga 1983/84:526 om utredning om den allmänna fastighetstaxeringen har - med hänvisning till att hos regeringenbegärt en allsidig och förutsättningslös översyn av fastighetstaxeringen -frågat när jag avser utfärda direktiv och tillsätta den av begärdautredningen om den allmänna fastighetstaxeringen. SomBo Lundgren genom sitt ledamotskap fastighetstaxeringskommitté (Fi1976:05) känner till avser kommittén att avlämna ett betänkande oms.k. EnUgt vad jag har erfarit kommer majoriteteni kommittén att föreslå att den allmänna och den särskilda fastighetstaxeringenskall ersättas med en årlig fastighetstaxering. Enligt vad jag också har erfaritkommer kommittén även att föreslå vissa ändringar i fråga om värdering ochredovisa ett flertal värderingsfrågor som enligt kommittén bör bli föremål förvidare överväganden. Vidarearbetar f. n. en annan utredning, bostadskomm.ittén (Bo 1982:02). Den har iuppdrag att göra en översyn av bostadspolitiken, vari ingår även frågor ombostadsbeskattningen. Enligt direktiven (Dir 1982:94) bör kommitténsöverväganden i huvudsak redovisas senast ochutredningsarbetet i sin helhet vara avslutat vid utgången av . Många frågor om taxering och beskattning avfastigheter kommer sålunda att behandlas av dessa båda kommittéer. Övervägandeskäl talar därför enligt min mening för att resultatet av deras arbete avvaktasinnan en ny utredning påbörjas på detta område. 4 BO (): Först tackarjag finansministem för svaret. Somjag har sagt i den fråga jag har ställt, förefaller det mig ganska märkligt attregeringen t. o. m. i propositioner till har und-vikitatt nämna enhälliga beslut om en förutsättningslös översyn av denaUmänna fastighetstaxeringen. Bakgrunden tiU beslut var ju att detriktades kritik på en hel del punkter mot allmänna fastighetstaxering.Inte minst justitieombudsmannen har under- strukit denna kritik ochframfört en del erinringar. har, som sagt, enhälligt fattat beslut omatt rekommendera regeringen att tillsätta en ny, förutsättningslös utredning. Finansministernssvar i detta avseende lämnar en del övrigt att önska. Man kan konstatera attingendera av fastighetstaxeringskommittén eUer bostadskommittén behandlar degrundläggande frågor som vill skall ses över. Eftersomfinansministern nu viU avvakta dessa två utredningars förslag och då de kommeratt föreligga åtminstone , är frågan: År aUtså finansministernberedd att under detta år tillsätta den utredning som enhälUgt harbeställt? har ju upprepat detta krav under föregående ochkommer att upprepa det även under detta . Är alltså finansministemberedd att tillsätta denna utredning under innevarande år? Omutredning om den allmänna fastighetstaxeringen Det skaU jag naturligtvis försöka göra, så fort vi över huvud taget fårfram de båda utredningarna. Jagkanske ändå får göra uppmärksam på att i det utlåtande frånskatteutskottet som han själv står bakom framhåller utskottet visserligen attden begärda utredningen bör komma till stånd , men manlägger till att man anser det naturligt att resultatet av både fastighetstaxeringskommitténsoch bostadskommitténs arbete avvaktas innan närmare ställning tas till vad somskall göras och vilken form den begärda översynen lämpligen bör ha. Såvitt jagförstår agerar jag helt i enlighet med det utlåtande av skatteutskottet somäven har undertecknat. Anf.6 BO (): När skatteutskottet hade att behandla den motion som jag hade väckt iden här frågan, visste vi ju, i Ukhet med finansministern, att det var ganskakort tid kvar till dess att fastighetstaxeringskommittén lämnar sitt betänkandeoch bostadskommittén avser att lämna sitt betänkande - såvitt vi vet i allafall. I denna sena stund fanns det alltså anledning att acceptera en skrivningfrån utskottet som säger att man kan avvakta bägge utredningarnas förslag - mendock inte remissbehandUng och ställningstagande i övrigt, vilket kan dra ut påtiden. Bådefinansministern och jag vet ju att utredningarna inte behandlar degrundläggande frågorna. Att det för direktivskrivande och annat kan varaintressant att se vad de kommer fram till för resultat är naturUgtvis en sak.Det anmärkningsvärda är emellertid att det har behövt ta så innan manpå departementet ens har reagerat på enhälliga krav på enförutsättningslös utredning. Jaghoppas att jag kan ta det finansministem säger som ett besked, att föreutgången av 1984 en sådan utredning kommer att tillsättas eller åtminstone dessdirektiv att utfärdas. Om så inte är fallet får vi anledning att återkomma i ytterligare frågestunder i riksdagen.Överläggningen var härmed avslutad. 4§ Svar på fråga 1983/84:540 om finansieringen av skatteomläggningen har frågat mig om regeringen står fast vid tidigareuttalanden om att finansiera skatteomläggningen arbetsgivaravgiftereller införande av proms. Förstvill jag klargöra vilka avgiftsförändringar som är aktuella 1985. Den endahöjning som regeringen har föreslagit är höjningen av arbetsmarknadsavgiftenmed . När det gäller ATP-avgiften finnsinga förslag eller beslut om höjningar. Iöverenskommelsen om en reform av inkomstskatten ingickatt den skall finansieras i sin helhet. infördes en allmän löneavgiftpå för att finansiera reformens första steg. Kostnadema fördet andra steget, som gällde 1984, finansierades delvis med höjdaenergiskatter. Dessutom minskades kostnadema för reformen jämfört med omtidigare beslut om skatteuttag hade gällt - främst genom en ändring avbasenheterna. Ettvisst finansieringsbehov kvarstår när reformen genomförts i sin helhet. Hurdenna finansiering bör ske har regeringen ännu inte tagit ställning till. a. nödvändigt att erhålla ett säkrare underlag för att bedöma detsamhäUsekonomiska läget 1985 och vilka krav som ställs på finanspolitiken underdetta år. Budgetunderskottet är alltjämt mycket stort och bör inte tillåtas ökapå nytt. Anf.8 BO (): Jag vill tacka finansministem också för detta svar, som jag egentligenhade väntat i frågedebatten , när jag urspmngiigen ställde frågan. Dåavstod finansministern från att svara. Det är inte förvånande, eftersomregeringens skattepolitik uppenbarligen saknar en långsiktig inriktning, fömtomvad gäller den allmänna socialistiska instinkten att alltid höja gamla skatteroch införa nya, dvs. att efter hand skärpa skattetrycket. Skatteomläggningen,som vi nu diskuterar, beslöts av , även om den sedan harförändrats på ett sådant sätt att den i reaUteten inte har den utformning somursprungligen var avsikten. Såvitt jag förstår är inte heller partierna bakomomläggningen speciellt överens om den. Från moderat håll har vi kritiserat mångaingredienser i omläggningen. En av dessa ingredienser är finansieringen genom,som man sade, antingen höjda arbetsgivaravgifter eller också införande av enproduktionsfaktorsskatt, en bredare form av arbetsgivaravgifter.Arbetsgivaravgiftshöjningar, och införande av proms,strider mot inflationsmålet. Det skulle leda till ökade kostnader för desvenska företagen. Vivet erfarenhetsmässigt, till följd av de utredningar som har redovisats, atthöjda arbetsgivaravgifter alls inte avräknas från lönekostnaderna, som mantidigare har förutsatt, utan slår igenom direkt. Det blir en ökad inflation,sämre konkurrenskraft och ökad arbetslöshet. Enligt bedömningar i tidigarefinansplaner, liksom av LO, rör det sig om i storleksordningen 10 000-20 000arbetstillfällen per procent som arbetsgivaravgiften höjs. Omman bedömer finansieringsbehovet på det sätt som regeringen åtminstone hittillshar gjort och räknar om det i höjda arbetsgivaravgifter, innebär det en höjningfrån på . Till detta kommer, som finansministern själv sägeri svaret, en höjning av arbetsmarknadsavgiften ochmöjligen - även om det är osäkert - en höjning av ATP-avgiften. Det innebär ettpåslag på från det år då regeringen syftar tiU att få nedinflationstakten till . Det går alltså inte ihop över huvud taget. Detär viktigt för både företagare och medborgare i det här landet att få vetaungefär vilken skattepolitik regeringen avser att föra. Det är inte mer än Utetdrygt kvar till , då regeringen får återkommamed förslag till . Det skulle vara intressant att veta -vilken principsom finansministern avser att använda sig av. Kommer regeringen att finansieraomläggningen genom besparingar i de offentliga utgifterna, eller skall man höjaandra skatter? Om regeringen skall höja andra skatter, kan vi då tolkafinansministerns svar som att regeringen utesluter arbetsgivaravgiftshöjningar,som t. o. m. LO kräver, eller är det fortfarande aktuellt? Omaviserad utredning om direktval till löntagarfondernas styrelser Överläggningenvar härmed avslutad. 5§ Svar på fråga 1983/84:544 om aviserad utredning om direktval tilllöntagarfondernas styrelser har frågat mig om jag för vill redovisa när detplanerade utredningsarbetet om direktval till löntagarfondernas styrelser kanpåbörjas och vilken inriktning det bör få mot bakgrund av vunnaerfarenheter. Svaret är att jag avser att föreläggaregeringen ett förslag till direktiv för en utredning om direktval tilllöntagarfondernas styrelser. Utredningsarbetet bör alltså kunna komma i gångefter sommaren. Arbetets inriktning kommer att framgå av utredningens direktiv. 10 LARSTOBISSON (m): Jag tackarfinansministern för svaret. Det visar att när finansministern säger "inomkort" betyder det drygt , eller Om aviserad utredning om direktval till löntagarfondernasstyrelser kanskesnarare tiden fram till dess en oppositionspolitiker börjar röra i saken. Det långa dröjsmålet passar väl in i socialdemokraternastaktiska spel i fondfrågan. Det utbredda motståndet mot kollektivalöntagarfonder även bland socialdemokrater fokuserades valsommaren 1982 påsättet att utse styrelseledamöter, där man fruktade en ökad maktkoncentrationtill facket och staten. För att ta udden av den kritiken gav iAlmedalen sitt personliga förord för ett system med direktval. Det sades dågenast att det inte bUr mindre socialism för att ägandet i näringslivet försöver till poUtiskt valda i stället för fackligt styrda fonder. Men med sinmanöver lyckades den socialdemokratiske partiledaren föra undan fondfrågan urden främsta stridslinjen i valdebatten. Hans utfästelse här liksom andra löften om brettsamförstånd m. m. sköts sedan åt sidan, när socialdemokraterna efter valetunder stor brådska drev igenom fondbeslutet. Regeringen valde att ge sig självuppgiften att utse styrelseledamöterna, av vilka en majoritet skulle företrädalöntagarnas intressen. För skams skull utlovade dock finansministern att"" tillsätta en utredning om direktval. vet vi vad det löftet var värt. villkanske försvara sig med att det tagit sådan tid att hitta viUiga och kompetentakandidater till fondstyrelserna. Denna process, som före valet utlovades bli sådemokratisk, har sedan försiggått i kanslihuset, undandragen all insyn. Vad somsipprat ut är endast namnen på några tilltänkta ordförande: mångsysslande mentrötta landshövdingar och utredningshästar, alla med partibeteckningen (s). Om det verkar svårt att få ihop styrelseledamöter -särskilt personer från näringslivet - när regeringen själv förfogar överutnämningsmakten, förstår jag inte hur det skall gå lättare i ett nyttvalsystem. Vem har finansministern tänkt sig skall sköta nomineringen avkandidater? Att de borgerliga partierna skulle medverka tror jag Kjell-OlofFeldt förstår är uteslutet - vi kommer så snart vi får möjlighet därtiU attavskaffa hela fondsystemet. Att SAF eller skuUe ställa upp ären lika orimlig tanke. Ledamöter i fondstyrelser skall utses . Räknarfinansministern med att det även de kommer att väljas, 1985, skallskötas som av regeringen, eller skall det göras genom ett annat valsystem,som ännu inte börjat utformas? För varje gång någon borgerlig ledamot avdenna kammare bestiger talarstolen för att angripa löntagarfonderna märker manen tilltagande ängslan för att denna stridshingst inte längre skall frustalika ivrigt som . är vi i gång med ett arbete, som kommer att leda framtill att fonderna sätts i gång, med att placera pengar på ett sätt som jagskulle tro kommer att upplevas som en mycket naturlig del av densvenska aktiemarknaden. Vi kommer att utreda huruvida direktval är möjUga,praktiska och bra och hur de i så fall skall gå till. Jag troratt skall akta sig för att tro att det metodiska arbete som vi nubedriver har något annat syfte än att på bästa möjliga sätt genomföra detbeslut som faktiskt har fattat. Jag ser med utomordentlig förtröstanfram mot den fortsatta kampanj mot löntagarfonder som varje gånghan öppnar munnen utlovar att han skall bedriva. Jag tror att de människor somkommer att sitta i fondstyrelserna må ha sina uppdrag, men trötta är dedefinitivt inte. underskattar nog vitaliteten hos de människorsom här är aktuella. 12 (): När statsministern ansattes i fonddebatt straxföre jul på grund av sitt löfte från , pekade han på denaviserade utredningen och sade: Skynda gärna på det jobbet! Har finansministern inte velat lyda order, eller är detherrarna emellan ett tyst samförstånd om att det ändå inte är så bråttom?Kjell-Olof skall inte vara rädd; j ag kanske har saknat stridshingstenmed tanke på hur livaktig den var när finansministern diktade i sin bänk straxföre jul, men jag har aldrig trott något annat än att den skall dyka upp igen.Då finns det anledning att diskutera vad meningen skall kunna bli. Frågan om direktval till fondstyrelserna var inte helt nynär den kom upp i valrörelsen. Den hade diskuterats under fondutredningensdagar. Betecknande var att LO då förordade politiska val, medan detsocialdemokratiska partiet ville se det som en facklig angelägenhet. Detföreföll som om ingen ville hålla i den heta potatisen. När det talats om direkta val, har det gjorts på ett sättsom skulle föra tanken till allmänna, demokratiska val. Men har detfunnits planer på att begränsa valkorporationen genom att ge rösträtt endast åtdem som efter systemets start tjänar in ATP-poäng. En sådan uppläggningförutsätter en särskild röstlängd, som utesluter t. ex. studerande, hemmafruaroch pensionärer, men innefattar företagare och invandrare. Jag har redan frågat vem som skallnominera kandidater, och han kunde inte ge något tillfredsställande svar på denfrågan. Men hur skall då valproceduren utformas? Skall de på något sättframkomna kandidaterna i en valkampanj överbjuda varandra med löften om vad deskall använda fondpengarna till för bygdens bästa? Jag tror att redan från början insett attdetta med något slags folkval till fondstyrelserna är en av många omöjligatankar, som dock behövde vara med för att man skulle få igenom fondbeslutet.Det är naturligtvis mycket begärt att finansministern, som redan en gång ibunden form avslöjat vad han innerst inne tycker om fonderna, skali medgedetta. Men låt mig hjälpa honom genom att säga, att om finansministern nuunderlåter att begära replik, skall det fattas som hans tysta erkännande pådenna punkt. Om aviserad utredning om direktval till löntagarfondernasstyrelser Överläggningenvar härmed avslutad. Om egenföretagares redovisningsnummer för mervärdeskatt 6 §Svar på fråga 1983/84:556 om egenföretagares redovisningsnummer förmervärdeskatt har - med hänvisning tillatt det för egenföretagare med momsredovisningsskyldighet är företagarenspersonnummer som skall anges på faktura och att detta av många måste uppfattassom kränkande för den personliga integriteten - frågat justitieministern om hanavser föreslå några åtgärder för att råda bot på detta missförhållande. Frågan haröverlämnats till mig. Som registreringsnummer i mervärdeskattesystemet användssedan lång tid samma s. k. organisationsnummer som på skatteområdet i övrigt.Organisationsnumret är för fysiska personer personnumret. För att förbättrakontrollmöjligheterna föreslog den dåvarande borgerliga regeringen i enproposition till (prop. 1981/82:59) att registreringsnumret förmervärdeskatt alltid skulle anges på faktura. Förslaget godtogs av ett enigtskatteutskott och av . Den nya bestämmelsen trädde i kraft den 1 juli1982. Enligt min mening kan det inte anses kränkande för den personligaintegriteten att personnumret används på detta sätt. Svaret på KnutWachtmeisters fråga är alltså nej. 14KNUT (); Jag skall be att få tacka finansministern försvaret på min fråga. Eftersom frågan är en integritetsfråga snarare än enskattefråga ställde jag den tiU justitieministern, men jag förmodar attfinansminstern svarar för att justitieministern skaU slippa bege sig tiUriksdagshuset för detta enda ärende. En förfrågan på har givit vid handen där har förståelse för integritetsproblemet, och t. o. m. ,som ju sysslar med det mesta, lär ha diskuterat lämpligheten av nuvarandeordning. Jag förmodar dock att kommissionens målsättning var att skärpakontrollen snarare än att värna integriteten. I Statsanställdas förbunds tidning läste jag eninsändare som klagade över att medlemmarnas personnummer stod på tidningensadressetikett. Facket svarade att det berodde på att man lättare skulle kunnaidentifiera obeställbara tidningar som kom i retur. Man lovade emellertidundersöka om det till rimUg kostnad gick att ändra mtinerna. Olusten mot att alltför ofta använda personnumren spridersig i allt fler kretsar. Det var en utmärkt idé att ett momsredovisningsnummer skulleanges på fakturan för att hindra fusk med egenavgifter och annat. För ett parår sedan upplevdes emellertid inte integritetsproblemen lika allvarligt som , och f. ö. visste man då säkerligen inte om att momsredovisningsnumret varlika med personnumret för egenföretagare. Det är en väsentlig skillnad när detgäller integriteten mellan det ena fallet, där man avslöjar sin ålder i ettförhåUande säljare-köpare och det då bara är säljaren som behöver göra det. och det andra fallet, därpersonnummer finns på debetsedeln, som ju gäller ett förhållande bara mellanskattemyndigheten och den enskilde. Jaghar ställt frågan därför att flera personer har hört av sig och uttryckt sinindignation mot det här förhållandet. vill jag ställa en följdfråga tillfinansministern: Om det, som jag förmodar, visar sig vara relativt billigt attinföra andra nummerserier än personnummer, skulle finansministern då kunnatänka sig att ta initiativet till en sådan ändring för att skydda den enskildesintegritet? Jag tycker att uppträdande här är ett utmärktexempel på den populism och det effektsökeri som kännetecknar moderatasamlingspartiet i dessa frågor. då beslutet togs var det ingensom protesterade mot detta. Tvärtom var det en borgerlig regering som föreslogdet och en enig riksdag som godtog det. "På grund av att moderatasamlingspartiets ordförande nu har kastat sig ut i en, som jag tycker, ganskakorttänkt kampanj mot personnummer som idé känner sig tvungenatt här ta upp ett beslut som, såvitt jag förstår, inte har ifrågasatts avnågon annan. Detär en praktisk fråga vilken identifikation.man har på den person som svarar förfakturan. På fråga kan jag svara att jag inte är bunden tillpersonnumret, men att jag finner denna fixering vid personnummerfrågan frånmoderata samlingspartiets sida något märklig. Den är märklig särskilt därföratt i de tiggarbrev som skickar ut, också till mig, användspersonnummer. Där har jag identifierats via personnummer. Jag uppmanasdessutom att, när jag skaU skicka in mitt bidrag till moderata samlingspartiet,skriva mitt personnummer på postgiroblanketten. Det, , fyllermig faktiskt med olust. Omegenföretagares redovisningsnummer för mervärdeskatt 16 (): SjälvfaUet har jag inte känt mig tvingad att ställa frågan därför attmoderata samlingspartiets ordförande har kritiserat användandet avpersonnummer. Som jag sade i min första replik berodde frågan på att människorhör av sig till sina politiker för att försöka rätta till de missförstånd som,bl. a. i det här fallet, upplevs av många människor. Det är inte allspopuUstiskt. Jagsade också i min första replik att det var få, om ens någon, som för två årsedan över huvud taget reflekterade över att momsredovisningsnumret föregenföretagare skulle vara just personnumret. Jag sade också att den personligaintegriteten när det gäller personnummer inte var Uka utmärkande då som den äri dag. Nusäger att han har fått ett tiggarbrev, baserat påpersonnummer. Till det kan jag säga att moderata samlingspartiet, tydUgen ilikhet med , undersöker möjligheten att använda någonannan form av identifikation än personnumren - i moderata samlingspartietsfall när det gäller nuvarande och eventuellt blivande medlemmar. 9 protokoll 1983/84:148-150 Omifrågasatt beskattning vid förvärv av aktier i vissafall Eftersom säger sig vilja lyssna på vad folket sägervill jag framföra följande framställan från en medborgare: mig i deregister som moderata samlingspartiet har över potentiella bidragsgivare. Detvore ju det allra enklaste. Då skulle och jag inte behövabråka om mitt personnummer i det här sammanhanget. Anf.18 (): Jag skall gärna vidarebefordra det beskedet och den önskan. Överläggningenvar härmed avslutad. 7§ Svar på frågorna 1983/84:561, 587 och 588 om ifrågasatt beskattning vidförvärv av aktier i vissa fall har frågat mig om jag har för avsikt att vidta åtgärdersom främjar anställds möjligheter att äga aktier i "sitt" företag ochskapa rättvisa mellan anställd och övriga aktieköpare. OlleÖstrand har frågat mig om jag är beredd att ta initiativ till åtgärder somundanröjer en oskälig beskattning av anställda som förvärvar aktier i det egnaföretaget i samband med börsintroduktion. har frågat mig om jag ämnar vidta några åtgärder för att tillförsäkrade anställda en med övriga köpare likvärdig beskattning vid börsintroduktioneroch emissioner. Jag besvarar frågorna iett sammanhang.