prot · G709132 · 1983-12-31 00:00:00 — I min hemkommun, , har jag ett talande praktisktexempel på hur nära nog omöjligt det varit för en familj som ville bygga förflergenerationsboende att få göra det och klara av det. En rad hinder av såvälekonomisk som administrativ karaktär finns. Jag skall inte ta upp tiden med attnärmare gå in i detaljer. Men så mycket står klart att om man vill underlättaoch stimulera ett flergenerationsboende, , måste hinder i normeroch låneregler undanröjas. Det är ingen annan avsikt än denna vi har fråncenterns sida. Det går inte heller att säga att man klarar av det här medde regler som vi har, . Om inga hinder finns , somutskottsmajoriteten säger, varför finns det då inte fler som bygger hus förflergenerationsboende ? De saknas i vårt samhälle över huvud taget. sade fidigare i debatten att den socialabostadspolitiken raserats. Det är naturligtvis ett hårt omdöme om en politiksom sägs ha en social inriktning som sitt främsta syfte. Jag är förvånad överatt socialdemokraterna, som så ofta gärna talar om en socialt riktigbostadspolitik, inte är beredda att medverka till en förändring härvidlag. OskarLindkvist sade i debatten tidigare att socialdemokraterna vill förbättraboendet i alla avseenden. Jag vill verkligen då fråga: Gäller inte detta ocksåi fråga om flergenerationsboendet? Med detta,fru talman, ber jag att få yrka bifall till reservation 1. Sedan tog upp utskottsmajoritetenstillkännagivande fill regeringen om finansieringsbestämmelser för konstnärligutsmyckning av bostadsområden. På grundval av en socialdemokratisk motionföreslår utskottsmajoriteten införande av ett bidrag för konstnärligutsmyckning utöver en reformering av de lånebestämmelser som gäller. Vifrån delar uppfattningen att en reformering av de nu gällande lånebestämmelsernaär nödvändig. Lånebestämmelserna fyller inte den avsedda funktionen. fårlåneunderlaget vidgas med högst . per kvadratmeter för konstnärligutsmyckning i fråga om flerfamiljshus och vissa småhus. Utnyttjandet avlånegivningen för detta ändamål är tydligen dåligt. Det är naturligtvis intebra. En successiv förbättring av våra boendemiljöer, särskilt iflerfamiljshus, är enligt angelägen. En vikfig förutsättning för en godboendemiljö är den konstnärliga utsmyckningen. Eftersom de nuvarande lånereglerna tydligen inte fungerartillfredsställande, bör man angripa problemet där det finns. Därför menar viatt det i första hand är lånereglerna som behöver ses över och reformeras. Inteminst viktigt är det då att man ser till att folk får information om de reglersom gäller och om vilka stimulanser ekonomiskt som finns. Men majoriteten villgå ett steg längre och införa ett bidrag från staten därutöver till det härändamålet. Vi menar att en reformering och intensifierad informafionsgivning ärtillräckliga för att lösa problemet. En ytterligare direkt utgift för staten iform av ett statligt bidrag är i den nuvarande ekonomiska situafionen, medstarka krav på prioriteringar, inte det mest angelägna reformkravet påbostadssektorn. Jag yrkar därmed bifall till reservation 25. Ett värdefullt inslag för att boendemiljön skall blikomplett, särskilt i områden med flerfamiljshus, är förekomsten avodlingslotter och koloniträdgårdar. Regeringen föreslår att ramen för bidragtill åtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter skallvidgas, så att stöd för fillkomsten av odlingslotter och koloniträdgårdar idessa områden kan utgå. Detta har tagits upp tidigare i debatten. ansåg att det var ett bra förslag i denturist- och rekreafionsproposition som lagts fram. Syftet är naturligtvis bra.Det var ju,. höll jag på att säga, det enda konkreta förslaget i proposifionen.Men det är inte turistpolitik vi skall diskutera . var vidare förvånad över att inteville vara med på detta förslag och ta pengarna från det anslag som regeringenhar föreslagit. Jag viU då säga att vi från menar att koloniträdgårdaroch odlingslotter utgör ett så värdefullt inslag i boendemiljöer att staten börgå in och stödja den här verksamheten, i motsats fill vad moderatasamlingspartiet har fört fill torgs. Vi tror alltså inte att det här går av sig självt. Men,: Varför då begränsa stödet till de speciellt utsattabostadsområdena med stor andel Bostadsförsörjningen m. m. Bostadsförsörjningen m. m. Eftersom stödet är att hänföra miljöförbättring, bör pengarna också tas från anslaget till stöd förmiljöförbättrande åtgärder i bostadsområden, och inte från det anslag somutskottsmajoriteten föreslår. Vi menar vidare att fillskapandet av odlingslotter ochkoloniträdgårdar bör ingå som en naturlig del i planeringen av vårabostadsområden. I första hand bör det vara ett ansvar för bostadsföretagen ochkommunerna att leva upp fill detta. Jag,har vidare noterat att regeringen ikompletteringspropositionen vill vidga just anslaget till miljöförbättrandeåtgärder. Det är egentligen precis detta som vi föreslår i vår motion ochreservafion. Därför tycker jag att det är fel av att angripaoss för att vi inte vill vara med och stödja verksamheten på detta område. Ärdet så, , att den socialdemokratiska utskottsmajoriteten harkommit påkolhsionskurs med sin egen regering i den här frågan, eftersomregeringen tydligen nu är beredd att angripa problemet precis på det sätt somvi redan aviserat tidigare i vår motion, vilken utskottsmajoriteten har gåttemot? Jag tror att det kan vara bra för att litet mer noggrantanalysera de egna ställningstagandena och den egna politiken innan han såsnabbt går ut och kritiserar motståndarna. Hade det skett hade också flerhyresgäster haft möjlighet till en bättre boendemiljö; bl. a. kunde man haanlagt fler odlingslotter och koloniträdgårdar. Vi vill alltså angripa dennaproblematik på bredden. Lösningen bör gälla samtliga bostadsområden och intebara särskilt utsatta områden. Därmed ber jag att få yrka bifaU tillreservation nr 40: I övrigt ber jag, fru talman, att få yrka bifall tillsamtliga reservationer där mitt namn finns med, och därutöver yrkar jag bifalltill utskottets hemställan. Slutligen vill jag göra en kommentar med anledning av ToreClaesons avslutning av sitt anförande tidigare i debatten där han slog fast enrad krav på hur en fastighetsskatt skall utformas. Det behövs, enligt centernsuppfattning, inga uttalanden om någon annan inriktning i det här sammanhangetän att den aviserade fastighetsskatten aldrig skall införas. 23OSKAR () replik: För det första vill jag beträffandeflergenerationsboendet säga att utskottets majoritet klart har utsagt att detinte finns några hinder låneregelmässigt eller handläggningsmässigt för attgenomföra flergenera-fionsboende. Det är alltså klart utsagt. Vi har haftfrågan uppe vid,olika tillfällen i utskottet. Vad jag förvånade mig över varatt resonemanget följdes upp av en reservation. hör jag att det är ettenstaka fall i som har förosakat att denna reservafion föreligger ianslutning till bostadsutskottets betänkande. Som alla förstår är det väldigt svårt att diskuteraenskilda fall i . Många av riksdagsmännen är helt ovetande om vad dethandlar om. Jag har själv haft kontakt med den person det här gäller. Jag harhandUngarna på mitt bord, och jag håller på att läsa in dem. Att något har gåttsnett i handläggningen är helt klart. Vem som bär ansvaret kan jag inte uttalamig om, och det kan inte heller göra. Men jag kan i alla fall sägatill att ärendet är så pass intressant att det är värt att studeradet Vi skall titta på saken och se om handläggningenmöjligen kan ha skett på ett felaktigt sätt även från myndigheternas sida. Vitror det inte, men låt oss fitta på ärendet förutsättningslöst, och inte bindaoss vid ståndpunkter bara för att det förekommit ett fall av det här slaget. För det andra har vi inte angripit centerparfiet för dessuppfattning om koloniträdgårdar och odlingslotter. Vi har inte ens kritiseratcentern. Vi är överens i sak, men vi pratar om i vilket sammanhanganläggningarna skall budgeteras och att lösningen skall gälla alla områden. Detförslag som föreligger från regeringen innebär att man skall starta med 75milj. kr., främst i områden med outhyrda lägenheter. Det är där man bör startadärför att det är där problemen är störst, och möjligheterna att sätta inresurser är mycket begränsade. Jag förstår inte varför gör detta till enmotsatsfråga mellan utskottsmajoriteten och reservanterna. Det är ingenmotsatsfråga, utan vi är överens i sak. Det tycker jag att man skall hålla iminnet när man försöker komma fram fill resultat. startar med att säga att balanspunkten isvensk politik är . Här har vi moderata samlingspartiet med den friamarknadsekonomin och här har vi socialdemokraterna med det genomregleradesamhället. Hur länge skall myten leva i svensk politisk debatt om att detbostadspolitiska området är genomreglerat? Bostadspolitiken har ingen annanreglering än den som erfordras för att samhällsansvaret för det socialainslaget skall kunna tas. Det tycker jag att skall lära sig. Bostadsförsörjningen m. m. 24 (vpk) replik: Jag har givetvis ingenting emot att AgneHansson citerar mina uttalanden eller mitt partis förslag då det gäller bostadspolitiken,men det vore bättre om han i så fall citerade rätt. Jag vill bara förtydligaatt vad jag sade beträffande den sociala bostadspolitiken var att under1970-talet har stora delar av éfterkrigsfidens sociala bostadspolitik raserats.Jag sade vidare att bostadspoUfiken har blivit ett stort problemområde. MenAgne och är givetvis välkomna i kampen för att återställa,återupprätta och vidareutveckla den sociala bostadspolitiken. Ställer de upp iden kampen hälsar vi naturligtvis detta med tillfredsställelse. Angående det aviserade förslaget omen fastighetsskatt, som skall avlösa den nuvarande hyreshusavgiften - där AgneHansson också hänvisade fill vad jag har sagt i mitt inlägg - har jag för vpk;sräkning, med utgångspunkt i de förslag vi lade fram redan då hyreshusavgifteninfördes, anfört vissa synpunkter på hur en fasfighetsskatt skall utformas föratt vi skall anse oss kunna ställa upp bakom ett sådant förslag. Det var dettadet handlade om, . 25AGNE () replik; När det gäller flergenerationsboendet tog jagupp det fall som jag kände till, och jag noterar med tillfredsställelse attäven känner till detta fall. Jag förstår att han behöverstudera fallet ytterligare, och attdet kan leda fram till ett ändrat ståndpunktstagande. I så fall är det bra. Mendetta är naturligtvis inte det enda exemplet. Det finns säkert fler, och jagmåste upprepa min fråga till ; Om det inte finns några hinder -vilket är motivet för utskottsmajoritetens ställningstagande - varför finns detdå inte mer av flergenerationshus i detta land? Det finns knappast några. Dettamåste väl betyda att allt inte står rätt till när det gäller att stimulera framdenna typ av hus. Detvar, , mot bakgrund av att socialdemokraterna har sagt ifrån att deinte ville vara med på att stimulera flergenerationsboendet, vilket vi ser somett viktigt inslag i en socialt riktig bostadspolitik, som jag apostroferadeTore anförande, där han också efterlyste en social bostadspolitik. Vidarekonstaterar jag att beträffande kolonilotter och förbättrande åtgärder förbostadsmiljön nyanserar sig nu och noterar att vi i sak äröverens. Ja, det är vi i vissa delar. Men jag kan fortfarande inte förståvarför detta skall begränsas till att gälla bara en snäv sektor inom bostadsområdetoch inte alla flerfamiljshus. Närdet slutligen gäller balanspunkten i svensk bostadspoUtik och genomregleringenfrågar jag : Varför blir den enskildes inflytande på bostadsområdet alltmindre? Det måste väl ändå, , finnas någon orsak? Orsaken måstevara att staten reglerar alldeles för mycket. 26 () replik: Som svar på den senaste frågan vill jag säga att den enskildesinflytande över boendet blir allt större. Det tas nya initiativ i flerabostadsområden för att öka de boendes möjligheter att påverka sitt eget boende.Nu läser vi i tidningarna om olika åtgärder. Det kommer icke att dröjalänge förrän de boende i stora hyresfasfighetsbestånd kommer att ha ett mycketbra inflytande över sin egen boendesituation. De boendes inflytande ihyresfastighetsbeståndet har aldrig varit större än det är f. n. Och det kommeratt växa, sannolikt under ledning av hyresgäströrelsens organisationer, somhärvidlag bedriver en mycket förnämlig verksamhet. Närdet gäller flergenerationsboendet frågar om jag kan säga varfördet inte byggs fler flergenerafionsbostäder. Det kan jag inte svara på. Jag hardäremot varit med om att bygga flergenerationsbostäder i HSB:s regi föråtskilliga år sedan, och det har fått ett mycket lyckligt utfall. Kandå berätta för mig hur det är möjligt att dokumentera attsocialdemokraterna är motståndare till ett förbättrat flergenerationsboende?Kan vi få en upplysning om var någonstans detta finns återgivet, så att man kankonstatera att socialdemokraterna är avigt inställda till ettflergenerafionsboende? Slutligeni fråga om koloniområdena och odlingslotterna: Vi startar nu i dessa områdendär det finns ett stort antal outhyrda lägenheter, för där är vanligen desociala problemen störst. Vi har inte obegränsade resurser, och vi måsteanvända de pengar vi har så att vi kan skaffa erfarenheter. Det är väl mycketmöjligt att kan få sin vilja igenom, om resurserna växer fill, så att det också skall gälla andra områden.Men det är alltså en klok åtgärd att starta i de bostadsområden som har destörsta sociala problemen och därmed också det största antalet outhyrdalägenheter. 27 () replik; Först vill jag svara på frågan vilka beläggjag har för att påstå att socialdemokraterna är emot flergenerafionsboende. Detbelägget har jag i utskottsbetänkandet, där ni säger att det inte finns någrahinder i de regler som gäller . Jag har ju pekat på ett konkret exempel -och har också anfört det exemplet - som klart visar att dessahinder har uppstått. Man borde väl då kunna dra några slutsatser, OskarLindkvist, utöver att bara säga att "jag vet inte varför det inte harbyggts fler flergenerationshus i det här landet än ". En rimligslutsats borde vara att de stimulanser från samhällets sida som skulle behövas,de finns inte . När det gäller genomregleringen skulle jag vilja fråga;Varför går socialdemokraterna emot krav på att avyttra flerbostadshusi områden med många outhyrda lägenheter och göra dem till bostadsrätter istället? Det är ju ett typiskt fall där den enskilde boende skulle få störreinflytande över sin boendesituation. Vi har här ett exempel bland flera på slår vakt om en alltmer genomreglerad bostadssektor . Bostadsförsörjningen m. m. 28INGA (vpk); Människors levnadsvillkor och levnadsmönsterhar ändrats mycket . Hushållen har t. ex. blivitallt mindre: bor det högst två boende i av lägenheterna iflerbostadshus. Över en fjärdedel av alla barn i lever med bara enförälder. Kvinnor med små barn - barn - förvärvsarbetar till . Dessa siffror visar att vi behöver ställa nya ochannorlunda krav på våra bostäder. Bostadsförnyelseprogrammet är inriktat påtekniska åtgärder, på underhåll och ombyggnad. Men de problem som människormöter i sina dagliga villkor är inte i första hand tekniska. De handlar om hurvi skall kunna leva där vi bor. Den skenbart rationella bostadspolitiken ochsamhällsplaneringen har gjort att det blir allt svårare för människor att fåvardagslivet att fungera. Gamla mönster har brutits sönder, och vi måste hittanya mönster för att klara vårt vardagsliv. Det är hög fid att börja fundera på hur boendet skallkunna utformas för att en ny livsform skall få en chans att växa fram. Istället för att man satsar allt på en utveckling av näringslivet och på en ökadproduktivitet måste satsningen också inriktas på en ökad reproduktivitet. Effekfiviteten i produktionen och i reproduktionen kaninte mätas med-samma mått. Det behövs nya mått för att värdera vad människorsarbete på jobb och i boendet ger som resultat, inte bara av varor ellertjänster, lagade middagar och stoppade strumpor utan också av mänskligsjälvkänsla, av omtanke, av ett rikt kulturliv och en bred politisk aktivitet. Hur skalldå förutsättningar för nya sätt att bo och leva kunna skapas? det är vad det handlar om, nämligen att på ett klokt ochuppfinningsrikt sätt skapa nya ramar och möjligheter. Bostadsförbättringsprogrammet är det första steget mot enmedvetet inriktad förändring av de bostäder och områden som redan är byggda.Tar vi inte vara på chansen att också skapa områden som är bra att leva i, såär den missad för ytterligare . Det finns inga bra former för människor somgemensamt vill kunna fatta beslut och lösa problem där de bor. Det saknas enmellannivå- mellan hushållet och kommunen och mellan hushållet och de storaorganisationerna. Bostadsrättsföreningar, kontaktkommittéer och samfälligheterär steg på vägen. Men de har ofta ganska begränsade funktioner, reglerade avlagar och avtal. Betoningen ligger ofta på vad som är gynnsamt för denenskilde, inte för gruppen. Och inflytandet är kopplat till ägandet i ställetför till brukandet. I många' kommuner pågår just nu diskussioner om olikakollektiva boendeformer, och det är mycket glädjande. I prövassmå flerbostadshus med fem lägenheter och mycket gemensamma utrymmen. De kanses som ett försök att bygga nytt för storfamiljer, dvs. grupper på 15-20människor som vill dela på arbetet med barn, hushåll och skötsel av hus ochträdgård. Det finns ett projekt som jag talat om här i kammaren. Detär som kommer från byggforskningsrådet, och där har en boendeformmellan det stora kollektivhuset och storfamiljen utvecklats. BIG, som betyder boi gemenskap, gäller något som är mindre än det stora kollekfivhuset men störreän storfamiljen. BIG består av en grupp hushåll som, förutom sina privatabostäder, tillsammans förfogar över gemensamt utrymme och gemensam utrustning.Det privata har reducerats till förmån för det gemensamma men inte avskaffats.I detta projekt har varje hushåll sin egen lägenhet på samma sätt som i detstora kollektivhuset. I projektet delar de boende på arbetet med matlagning,skötsel av hus och utemiljö på samma sätt som i storfamiljen. Slutligen vill jag säga att bostadsförnyelse måste handlaom mer än lägenhetsupprustning. Vi måste satsa på helt nya mönster därvardagslivet får bättre villkor. Utskottet avstyrker beklagligt nog denaktuella vpk-motionen. Jag tycker man gör det med snäva formuleringar. Ettmotiv för avslag är den bomässa som skall arrangeras . Men jag tyckeratt detta tvärtom borde tas till intäkt för ett yrkande om bifall till den härmotionen. När det sedan gäller förbättring av boendemiljön, som jagnu skall komma in på, har en undantagsregel fungerat . Dennaregel går ut på att bidrag under vissa förutsättningar kan lämnas fill områdensom inte har sociala problem. Det har visat sig att som dennaregel gällt har anspråken på bidrag ökat. Enligt vår mening finns det skäl attpermanenta denna undantagsregel. Vi förordar också att ramen vidgas till 200milj. Ramvidgningen skall ses som ett uttryck för det stora behov avmiljöförbättringar som finns i många områden. Dessutom skulle detta ocksåinnebära att man visade en positiv inställning till ett ökat boinflytande -något som bör vara vägledande för förbättringarna. skall jag beröra denvpk-motion som har väckts med anledning av propositionen om rekreation ochturism, I denna motion tar vi upp frågan om tillgången på bl. a. kolonilotter. Precis som när det gäller vår syn på hur boendet skallfungera är det också i denna fråga rätt att utgå från människors vardag ochnärmiljö. Förslagen om ökat anslag till odlingslotter ochkoloniträdgårdsverksamhet är glädjande. Men detta bör inte begränsas tillområden med ett stort antal outhyrda lägenheter utan utgå även till andrabostadsområden. Vi menar också att anslagen inte heller bör villkoras, så attkommunerna måste bidra med samma belopp som staten. Ytterligare 15 milj. kr.bör filiföras anslaget. Med detta yrkar jag bifall till vpk-reservationerna vidbostadsutskottets betänkande. Jag har suttit och lyssnat på den här debatten, och jagvill säga att jag tycker att det är glädjande att många talare har tagit uppden sociala sidan av boendet i sina anföranden. Det är en markant skillnad iförhållande till tidigare debatter här i kammaren när det gäller bostadspolitik,och det tycker jag bådar gott . Det verkar som om ganska noga har läst vårmotion när det gäller det sociala boendet, och vi hoppas kunna påverka honom såatt han ansluter sig fill synsättet i motionen. sade att vi måste förbättra boendet. Jagutgår från att det också betyder att han delar vpk:s åsikt att vi måste få ettannat och nytt sätt att bo, där man tar fill vara de resurser som finns hosmänniskorna, hos hyresgästerna och också tar till vara den dynamik som finnshos ett kollektiv där man kan få nya mönster att fungera. Det behövs faktisktnya mönster bl. a. mot bakgrund av det som skildrade i sitt inläggoch som också framgår av vår sociala bostadsmotion. Bostadsförsörjningen m. m. 29 () replik: Jag ber att få tackaför komplimangen från , Det är bara på det sättet att det här inte ärnågon nyvunnen erfarenhet som jag har fått genom att läsa vpk-motionerna. Detär en väl grundmurad uppfattning, som jag har fått genom att jagtidigt har läst bostadspolitik. Anf.30 (): väckte ett par moderata kvinnligaledamöter en motion med detta innehåll. Jag gjorde det efter ett besök iVästervik - jag har förstått att Västerviksfallet har varit under behandlingtidigare här - då jag fick kontakt med berörd myndighet och förstod atthär fanns svårigheter som hindrade människor att realisera ett önskatflergenerationsboende. Man diskuterade vari svårigheterna kunde ligga. Det varsvårt att komma överens. Vi har upprepat motionen . Vad vi i årets motionkoncentrerade oss på var informativa insatser för att få fleraflergenerationsboende. När viläste propositionen blev vi väldigt glada - jag ser att bostadsminis- ternsitter här i kammaren. Vi tyckte att propositionen till stora delar innehöll deför oss väsentliga synpunkterna. Vitrodde nog att man med propositionen som bakgrund skulle kunna få ett enigtutskottsutlåtande - men se det fick vi inte. Vi har fått en mycket brareservation från moderat- och centerhåll, men en.majoritet i utskottet gickemot oss. Vi beklagar det mycket, framför allt med tanke på alla de människorsom gärna skulle se möjligheterna till flergenerafionsboende öka. Jaghar ett par frågor fill ; Anser att efterfråganoch tillgång på flergenerationsbostäder överensstämmer? Ansersocialdemokraterna att det finns anledning att informera om de positivakonsekvenser - både sociala och ekonomiska - som ett sådant boende skulle kunnainnebära och som ligger så väl i linje med vad propositionen säger? OskarLindkvist sade i en replik till att man hade prövat detta i HSB;sregi och fått ett mycket gott utfall. Får jag då bara fråga i all världen är det då som gör att man inte vill bifalla vår hemställannär vi begär informativa åtgärder? Varför vill inte ochsocialdemokraterna medverka till att få ett ökat flergenerationsboende i annatbyggande än HSB:s? Är det så att HSB:s flergenerationsboende har varit såframgångsrikt, så hjälp oss då! Det vi begär är ju att få ut information om kan bygga så här överallt. 31 (): Det var ett något ovanligt inlägg i frågan om flergenerationsboende. ElisabethFleetwood säger att hon tycker propositionen var bra skriven. Den passadeutmärkt ihop med hur man hade resonerat i moderata samlingspartiet. Dennaproposition, som är så bra, har tillstyrkts av bostadsutskottets majoritet. Härföreligger nu en reservation, som jag har ifrågasatt innehållet i under vårdebatt här . Enligt min uppfattning bygger man nämligen upp ettmotsatsförhållande som egentligen inte existerar. som att proposifionen är bra, är hon irriterad över att bostadsutskottetsmajoritet har tillstyrkt den, och så är hon varmt förälskad i dennareservation, vars uppgifter är satta i fråga i debatten. Jagtycker att vi skall vara konsekventa. Vi kan gräla om mycket när det gällerbostadspolitiken, men jag förstår inte meningen med att gräla i en fråga därförutsättningarna för att vara sams är större än på kanske något annat områdeinom bostadspolitiken.