prot · G70950 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:50 Förhandlingarnaleddes till en början av tredje vice talmannen. 1 § Justerades protokollet för den 8 innevarandemånad. 2 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1983/84:273 tillsocialförsäkringsutskottet /84:274 till jordbruksutskottet 3 §Föredrogs men bordlades åter betänkande 1983/84:15 betänkanden /84:16, 17 och 19 betänkanden /84:9 och 10 betänkande 1983/84:14 betänkande 1983/84:10 betänkanden /84:9-15 4§ Ändrade beskattningsregler för realisationsvinster på bostadsrätter Föredrogs skatteutskottets betänkande 1983/84:13 omändrade beskattningsregler för realisationsvinster på bostadsrätter (prop.1983/84:67) m. m. Anf.1 BO (): Frågan om en realisationsvinstbeskattning av bostadsrätter hardiskuterats länge, och lade kapitalvinstkommittén fram förslag till huren sådan realisationsvinstbeskattning skulle kunna utformas. Kommitténredovisade tre metoder som skulle kunna tänkas. Två av dessa metoder anknöttill de regler som gäller realisationsvinstbeskattning för fastigheter, delsden s. k. fastighetsmetoden, dels den förenklade fastighetsmetoden. Denåterstående, tredje metoden utgick egentligen från den gällande Ändrade beskattningsregler för realisationsvinster påbostadsrätter realisationsvinstbeskattningenav bostadsrättslägenheter, som motsvarar den för lösöre och innebär att efteren ingen del av vinsten beskattas. Men för att få en evigreavinstbeskattning lät man värdet den sista perioden inte gå ner fill nollutan till , för att uttrycka det enkelt. Kommittén sade följande när det gällde vilka principer somborde vara vägledande för utformningen av en evig realisationsvinstbeskattningför bostadsrätter; "För vår del har vi funnit att starka principiellaskäl talar för det sistnämnda alternativet" - dvs. att använda någon formav fastighetsmetod. "Det är angeläget att åstadkomma ett fungerandeinflationsskydd och detta sker bäst genom en indexuppräkning av det slag sommedges enligt fastighetsreglerna. Även bortsett från detta finns det mycket somtalar för en nära anknytning till fastighetsreglerna. Bostadsrättshavarenbefinner sig i en situation som mycket påminner om egnahemsägarens." Mansäger också, litet längre fram; "En likformig beskattning av egnahem ochbostadsrätter bör dessutom vara ägnad att underlätta de bostadspolitiskastävandena efter kostnadsneutralitet mellan olika boendeformer." Efter att ha redovisat vilka metoder som kan varaaktuella, ger kommittén förord för den förenklade fastighetsmetoden. HSB och SverigesBostadsrättsföreningars centralorganisation ville för sin del ha ytterligareutredning av frågan, eftersom man inte tyckte att alla effekter var belysta,och först efter en sådan utredning skulle man kunna ta ställning. I fråga om vilken metod som skulle väljas om det nu skullebli ett förslag var det många av remissinstanserna, speciellt de som företräderskall vi säga bostadspolitiska intressen av ett eller annat slag, somtillstyrkte antingen fastighetsmetoden eller den förenklade fastighetsmetoden -majoriteten tillstyrkte den . Det gällde HSB, bostadsstyrelsen.Näringslivets byggnadsdelegafion, och . Också LO och TCOförordade den förenklade fastighetsmetoden. Man hade möjligen kunnat tänka sigatt regeringen mot bakgrund av kommitténs principiella uppfattning i dennafråga och remissinstansernas uttalanden - speciellt uttalanden från sådanaremissinstanser som är aktiva på bostadsmarknaden - hade lagt fram ett förslagsom gick i den riktningen. Men så är inte fallet. Regeringen föreslår i sinproposifion i stället att man går på den s. k. aktiemetoden, och detta gör manav i första hand förenklingsskäl. Man vill ha en så enkel tillämpning sommöjligt. Man kan rent allmänt säga att det berättigade kravet påett förenklat skattesystem inte får innebära att man inför orättvisor av justdet skälet. Av det förslag som förelåg i propositionen kan uppkommaeffekten att en familj som säljer en bostadsrättslägenhet, som i princip barahar ökat i värde lika med inflationen, ändå får betala skatt på en vinst sominte är en real vinst. Än värre kan inträffa. En familj som säljer enbostadsrätt som sjunkit något i värde kan, trots att man gjort en real förlust,tvingas betala skatt för den reala förlusten. Detta ärenligt mitt sätt att se helt orimligt och oacceptabelt. också bostadsutskottet hainsett. majoritet bestående av de socialdemokrafiskaledamöterna och kommunisternas ledamot är mycket kritisk tillregeringsförslaget. I sitt yttrande till skatteutskottet säger man;"Liksom vissa av motionärerna finner bostadsutskottet det väsentligt attrealisationsvinstbeskattningen inom bostadssektorn utformas från ettbostadspolitiskt helhetsperspektiv och att därvid beskattningsreglerna utformasså att likformighet uppnås oavsett upplåtelseform". Dettatycker bostadsutskottets majoritet, men det förslag regeringen lägger framinnebär att olikhet uppnås. säger alltså i realiteten attdetta förslag inte är speciellt bra. Utskottet säger sedan att det anser bör göra en översyn av dessa regler och inte riktigt kan följa regeringensförslag. Men sedan slutar man mycket konstigt. Av sannolikt polifiska skälsäger bostadsutskottets majoritet: Vi vill egentligen ha ett annat system, menmedan man utreder frågan om ett annat system för realisationsvinstbeskattningav bostadsrätter är vi beredda att acceptera detta system som vi inte vill haoch som dessutom slår orättvist. Detär ett mycket märkligt uttalande från bostadsutskottet. Jag förstår att det ärav rent politiska skäl som man gjort dessa vinklingar för att försöka räddaregeringen. Jag tycker att man hellre skulle ha tagit hänsyn till det verkligaläget och till de människor som äger och kanske tvingas sälja bostadsrättslägenhet. Bostadsutskottetsäger att för att acceptera det föreliggande förslaget vill man görainjusteringar. Man vill ha någon form av indexuppräkning. Man överlåter åtskatteutskottet att utforma ett förslag till indexuppräkning. Detta ansluterockså till det starka principiella uttalande som gjordes avkapitalvinstkommittén, som menade att detta vår en viktig del av enrealisationsvinstbeskattning av bostadsrätter. konstaterade vi att det är omöjligt att få fram ett system förindexberäkning. Reservanternas inställning var naturligtvis då attskatteutskottet, eftersom bostadsutskottets majoritet säger att man kan antadetta förslag övergångsvis, måste finna någon form av indexuppräkning; ocheftersom skatteutskottet konstaterar att man inte kan göra det, bör vi rimligenavslå propositionen. Regeringen får återkomma med ett förslag, som bättreuppfyller intentionerna bakom kravet på realisationsvinstbeskattning avbostadsrätt. Istället gör utskottets majoritet en mycket liten förändring. Man säger att . skall få räknas ifrån den realisafionsvinst somuppkommer innan beskattning sker. För en del bostadsrättshavare kan dettanaturligtvis innebära att man slipper betala realisafionsvinstskatt. Å andrasidan innebär detta ingenting för flera bostadsrättshavare. Beloppet är sålitet i förhållande till den vinst som man tvingas redovisa - en vinst som,enligt vad jag sade fidigare, kan vara betingad enbart av inflationen och intealls innebära någon real vinst. Det är alltså en förändring som inte har någrastörre effekter. Låt mig ta upp en annan viktig fråga i detta sammanhang, nämligenfrågan om uppskovsregler vid realisationsvinstbeskattning. Ändradebeskattningsregler för realisationsvinster på bostadsrätter Ändrade beskattningsregler för realisationsvinster påbostadsrätter gällerfastigheter - dvs. även villor - finns det möjlighet att vid frivilligavyttring få uppskov med realisationsvinstbeskattningen. Syftet med dessaregler är att om man tvingas flytta- på grund av ändrade familjeförhållandeneller arbetsförhållanden - skall man inte först behöva betala realisationsvinstskattvid försäljning av sitt äldre småhus, och sedan - när man köper ett nyttsmåhus, som rimligen har ökat i stort sett lika mycket i värde som det man hadefidigare - behöva låna ytterligare pengar för att betala den insats som manskulle ha kunnat betala med de pengar man fick för den gamla villan. Man kanalltså få ett uppskov så länge man placerar de pengar man får vid en förstavillaförsäljning i en ny villa - detta för att inte göra det besvärligare fördem som flyttar på grund av ändrade familje- eller arbetsförhållanden. Det ärrimligt att dessa uppskovsregler finns, enligt mitt sätt att se. Trots att realisafionsvinstbeskattningen när det gällerbostadsrätter slår orättvist och trots att t.o.m. nominella vinster kan kommaatt beskattas, säger departementschefen att det inte skall finnas någrauppskovsregler. Det är märkligt. Trots att det kan slå ännu mer snett här skalldet inte finnas några uppskovsregler. Ett minimikrav när det gällerrealisationsvinstbeskattning av bostadsrätter är att man inför uppskovsregler. Departementschefens ställningstagande är att han inteföreslår ett införande av uppskovsregler när det gäller bostadsrätter. Då ärdet kanske orättvist att det finns uppskovsregler i nuvarande utsträckning närdet gäller villor. Departemenschefen har lämnat tilläggsdirektiv tilluppskovskommittén om att man kanske skall se över de här bestämmelserna ochinskränka möjligheterna för småhusägare att få uppskov. Detta kommernaturligtvis att innebära inlåsningseffekter på bostadsmarknaden, inte bara närdet gäller bostadsrätter utan också när det gäller villor. Konsekvenserrna avett dåligt genomtänkt förslag beträffande realisationsvinstbeskattning påbostadsrätter, som avstyrkt av många av remissinstanserna, leder ocksåindirekt, enligt departementschefen, till försämringar för småhusägarna. Man försämrar möjligheterna för människor i attflytta från en bostadsform till en annan, från en bostad fill en annan i sammaupplåtelseform. Man försämrar dessa möjUgheter, och man gör det i ett läge närvi behöver ökad rörlighet på arbetsmarknaden. När det gäller frågan omrealisafionsvinstbeskattning på bostadsrätter bör en metod användas som byggerpå samma principer som gäller för fastigheter . Det ligger också i linjemed det förslag som fanns i kapitalvinstkommitténs betänkande och som flertaletav de remissinstanser som finns på bostadsmarknaden har rekommenderat. Dennametod måste innebära indexering för att undvika att enbart nominella vinsterbeskattas. Metoden måste kompletteras med regler för uppskov. Dessutom måstereaHsationsvinstreglerna när det gäller bostadsrätter samordnas med dem somgäller för småhus, så att man möjliggör för människor att utan problem röra sigmellan olika bostäder oavsett upplåtelseform. Mot denna bakgrund ber jag att få yrka bifalltill den reservation som har fogats till skatteutskottets betänkande 13. Anf.2 (): - Det förslag som regeringen framlägger i proposition1983/84:67 om ändrade beskattningsregler för realisationsvinster på bostadsrättersäger nej till. Regeringen har inte tagit hänsyn till den hårda kritik somframförts från flera remissinstanser. Jag vill citera ur en artikel i nr 4 avHSB:s tidskrift "att bo" med . "Regeringens förslag till ny reavinstbeskattning avbostadsrätter är orättvist. Inte för att det vill införa evig skatt påbostadsrätter, utan för att det konserverar och förstärker skillnaden mellanbostadsrätter och egnahem. De flesta människor som säljer sin lägenhet behöveren ny bostad. Småhusägaren, som byter hus, får skjuta upp skatten så längehan/hon lägger pengarna i en ny bostad. Bostadsrättshavaren, som säljer sinbostad, måste först betala skatt, innan han/hon får lägga sina pengar i en nybostad. Inte heller får bostadsrättshavaren enligt förslaget göranågon indexuppräkning av insatsen, som småhusägaren får. Det är mycketolyckligt att regeringen på detta sätt vill öka orättvisan mellanupplåtelseformerna, i när man fakfiskt försöker komma till rätta medneutralitetsproblemet, dvs de ekonomiska skillnaderna mellanupplåtelseformerna." Det är en hård, men riktig kritik av regeringens förslag.Från rättvisesynpunkt är det rimligt att en metod väljs som så nära sommöjligt anknyter till de reavinstregler som gäller för villor. bördärför avslå regeringens förslag och begära ett nytt, som jämställerbostadsrätter med villor. anser att målsättningen för bostadspolitiken måstevara att skapa en väl fungerande bostadsmarknad, där den enskilde kan väljaboendeform som passar honom eller henne bäst. De båda boendeformerna bostadsrätt och småhusägande harmånga likheter. De som väljer en av dessa boendeformer är beredd att göra vissauppoffringar. De satsar eget kapital, och de ansvarar själva för underhåll ochskötsel av bostaden. Det finns alltså starka skäl att så långt som möjligtjämställa den skattemässiga behandlingen av de båda boendeformerna. vill fill skillnad från regeringen slå vakt ombostadsrätten. Den ger den enskilde ökat inflytande över och större ansvar försitt boende, som den medför besparingar såväl för den enskilde somför samhället. Regeringen har motiverat sitt förslag med att det är enklaregler som föreslås, men det har skett till priset av att förslaget är mycketorättvist. En stor orättvisa ligger i att ingen uppräkning avförvärvsvärdet får göras, vilket innebär att inflationsvinster beskattas.Utskottsmajoriteten insåg tydligen detta och föreslår en uppräkning med 1 000kr. Detta är emellerfid ofillräckligt. Om utskottets förslag bifalles,leder också det till orättvisa konsekvenser. Även när det gäller rätten till uppskov med beskattningenav uppkommen reavinst missgynnas bostadsrätterna med det socialdemokratiskaförslaget. På denna punkt bör reglerna överensstämma med dem som gäller försmåhusägande. Ärmeningen med det här förslaget att socialdemokraterna ämnar Ändrade beskattningsregler för realisationsvinster påbostadsrätter Ändrade beskattningsregler för realisations vinster påbostadsrätter försämrareglerna även för reavinst på villorna? Är det så regeringen ämnar fålikformighet? Vi ser med oro på dessa tecken på en hårdare beskattningav dem som äger sina bostäder. Jag yrkar bifall till reservafionen iskatteutskottets betänkande 13. 3 (): Bakom principen som sådan med en evigrealisationsvinstskatt på bostadsrätter står, såvitt jag vet, samtligariksdagspartier och en överväldigande del av de berörda organisationerna.Varken HSB;s riksförbund eller Sveriges Bostadsrättsföreningarscentralorganisation avvisar helt tanken på en evig beskattning, även om densistnämnda organisationen, SBC, inte föreslår detta. Mot den bakgrunden måste det betecknas som något av enprestation -även om det är en högst negafiv sådan - att regeringen lyckatslägga fram ett förslag som inte accepteras ens av de egna partikollegerna ibostadsutskottet och som den likaledes socialdemokrafiska majoriteten iskatteutskottet inte kunnat ställa sig bakom. Förslaget är enligt folkpartietsmening så illa underbyggt att det borde ha skickats tillbaka till regeringenför en ordentlig beredning. Som det nu ser ut bör det inte läggas till grundför lagstiftning. Jag har också under skatteutskottets handläggning ställt ettsådant yrkande som jag dock tyvärr inte fick gehör för. Detta illa underbyggda, orättvisa förslag harskatteutskottets socialdemokratiska majoritet försökt att underutskottsbehandlingen förse med ett inflafionsskydd. Resultatet är skrämmandeeller skrattretande beroende på vilken infallsvinkel man väljer att betraktadet ifrån. Skrämmande tycker jag förslaget är därför att det intetillfredsställer krav på ens ett minimum av rättvisa. Om utskottsmajoriteten får sin vilja fram skallinsatsvärdet räknas upp med oavsett dess storlek. Detinnebär att en liten enrummare i kronor räknas upp på samma sätt som exempelvisett radhus upplåtet med bostadsrätt. De lägenheter som efter renovering oftaupplåts med bostadsrätt och där insatserna kan belöpa sig till samt de lägenheter vilkas värdetillväxt varit högst betydandekommer att behandlas på samma sätt som den lilla enrummaren. Skrattretande tycker jag att förslaget är därför att detsaknar varje försök till beräkning av vad det kommer att ge i ökadeskatteintäkter. Enligt propositionen skulle förslaget ha gett 150 miljoner perår. Men efter detta i all hast konstruerade homeopatinflationsskydd - eller vadjag nu skall kalla det för- vet ingen vad staten kommer att få in. Gerförslaget över huvud taget en skatteinkomst som motiverar dess tillkomst? Någonav konstruktörerna borde här ifrån talarstolen tala om hur mycket förslaget nukommer att ge. Jag tycker det är ett minimikrav att man någorlunda kan angedetta. Enligt uppgift överväger man nu också ett slopande avrätten fill uppskov med skattens erläggande för reavinster vid försäljning avsmåhus. tycks varaatt först införa en regel som avskaffar uppskov då det gäller bostadsrätter.Denna regel skall tydligen sedan tas till intäkt för att slopa uppskovsrättendå det gäller skattens erläggande för småhus. kan inte ställa sig bakom ett sådant synsätt.Tvärtom menar vi att uppskov med realisationsvinstskatten skall erhållas ävenvid övergång från bostadsrätt till villaboende. Det finns ingen rimliganledning att en familj som vill flytta från en bostadsrättslägenhet till en nyvilla skall behöva erlägga skatt till staten vid sådan flyttning. Det finnsingen rimlig anledning att en familj som flyttar från en bostadsrättslägenhettill en annan bostadsrättslägenhet skall behöva erlägga en summa pengar fillstaten. Genom räntesubventioner, bostadsbidrag m. fl. åtgärder stöder jusamhället boendet, enbart för att en god bostad skall bli överkomlig för alla.Varför skall man då, när familjen växer och behöver en större bostad, drabbasav detta skatteuttag? Varför skall man införa en sådan här bostadsbytaravgift,när inga som helst medel tas ut ur denna kedja vid byte till en bostad somfamiljen finner lämpligare? Denna proposition borde ha skickats fillbakatill regeringen. Kammaren har fortfarande den möjligheten genom att rösta förreservationen, som jag nu yrkar bifall till. Ändrade beskattningsregler för realisationsvinster påbostadsrätter 4 (vpk): Vpk tycker att det är bra att regeringen nulagt en proposition om ändrade beskattningsregler för realisationsvinster påbostadsrätter. Att vinsten vid försäljningen av bostadsrätter skall beskattasoavsett innehavstidens längd är ett krav som vpk tidigare ställt i samband medkrav på en allmän skärpning av realisationsvinstbeskattningen. Vi har accepterat förslaget som sådant men förutsatt attbostads- och skatteutskottets majoriteter skulle göra sådana tillkännagivandenatt olika brister i förslaget -1, ex. avsaknaden av någon form avindexuppräkning av den ursprungliga grundavgiften - snabbt skulle rättas till.Vi har också akfivt medverkat fill att bostadsutskottets yttrande tillskatteutskottet fått en utformning som klart säger ut att bostadsbeskattningenskall utformas från ett bostadspolitiskt helhetsperspektiv i syfte att skaparättvisa mellan olika upplåtelseformer. har betonat vikten av en snabb översynoch av att regeringen för redovisar förslag om hur en sådanrealisafionsvinstbeskattning kan förverkligas. Vad bostadsutskottet utifrånsina bostadspolitiska utgångspunkter har sagt utmynnar i en klar beställninghos regeringen. Tyvärr har skatteutskottet i sitt betänkande mjukat uppdenna "beställning" på ett sätt som föranleder osäkerhet både då detgäller omfattningen och syftet med översynen och då det gäller vikten av attöversynen sker tillräckligt snabbt. I brist på klarhet frånutskottsmajoritetens sida om vad som skall tolkas in i betänkandet i dessaavseenden kan jag inte biträda betänkandet i dess helhet. Det måste klararesägas ut att förändringar och kompletteringar av förslaget skall göras och attregeringen skall lägga fram Ändrade beskattningsregler för realisationsvinster påbostadsrätter förslagför utan onödig tidsutdräkt. Jag har därför lagt följande särskilda yrkande, som delatstill kammarens ledamöter: 4. att med anledning av mofion 1983/84:259yrkande 2, hos regeringen begär översyn och förslag till i enlighet med bostadsutskottetsyttrande till skatteutskottet i ärendet. Detta innebär, herr talman, att jag i övrigt ansluter migtill betänkandet nr 13 från skatteutskottet. 5 (): Jag skall börja mitt inlägg med ett som jag hoppas förtalmannen och kammarens ledamöter glädjande besked. Med hänsyn fill kammarenspressade arbetssituafion har jag för avsikt att inte utnyttja mer än omkringhalva den fid som jag står upptagen för på talarlistan. Det är naturligtvis frestande för mig att direktkommentera de inlägg som gjorts av de borgerliga partiernas företrädare. Menförst skall jag säga några ord om själva betänkandet, som berör frågan om evigbeskattning av bostadsrätter. Den som lyssnat fill de borgerliga företrädarna har nogfått intrycket att det är fråga om en dramafisk och genomgripande skattereform.Så är det inte. Det är i själva verket fråga om en ganska blygsamreavinstbeskattning på bostadsrätter som införs från . Förslaget i proposition 67 om evigrealisationsvinstbeskattning bygger på kapitalvinstkommitténs betänkandeReavinst på bostadsrätt. Denna kommitté redovisade tre metoder för beskattning,nämligen fastighetsmetoden, den förenklade fastighetsmetoden och aktiemetoden. Om man väljer att tillämpa någon av de bådafastighetsmetoderna, krävs det att hänsyn tas till bostadsrättsföreningensförmögenhetsförhållanden, s. k. genomsyn. Fastighetsmetoden bygger dessutom på enfullständig genomsyn. Det innebär att bostadsrättens andel i föreningensnettoskuld skall beräknas , dels vid förvärvet, dels vidförsäljningen av bostadsrätten. Om man väljer fastighetsmetoden, indexuppräknas ingångsvärdetenligt samma regler som gäller för fastigheter, och hela vinsten ärskattepliktig oberoende av innehavstidens längd. Enligt den förenkladefastighetsmetoden medges ett särskilt inflationstillägg, som beräknas på ettunderlag som bl. a. fordrar att andelen i föreningens nettoskuld vid förvärvetfastställs. Enligt denna metod skall också indexuppräkning ske för egnaförbättringskostnader. Hela den framräknade vinsten är skattepliktig oavsetthur länge bostadsrätten innehafts. Jag tror att var och en som lyssnar till denna mycketkortfattade beskrivning av de båda fastighetsmetoderna inser att det är ettganska krångligt och skatteadministrativt svårhanterat system. Då vi dessutomsedan en tid tillbaka har ambitionen att förenkla skattesystemet, skall vinaturligtvis inte vid införandet av en ny skatt välja det krångligastealternativet. Utskottet förordar därför att aktiemetoden väljs. dentillåter inte någon indexuppräkning eller särskilt inflationstillägg. I ställetreduceras den skattepliktiga andelen av vinsten enligt den skala som f. n.gäller för beskattningen av bostadsrätter, med den skillnaden att25-procentsnivån utsträcks till att gälla vid innehavstider eller mera. För bostadsrätter som förvärvas före ett visst datuminförs system med s. k..stickdag. För bostadsrätter som förvärvats förestickdagen, som föreslås bli , gäller att ingångsvärdet tasupp till av andelen i föreningens förmögenhet . För att undvikaatt nominellt små realisationsvinster tas upp till beskattning förordarutskottet att avdrag får göras för . Dennaregel skall gälla från stickdagen. Det här är, herr talman, en mycket kortfattad beskrivningav den eviga beskattningen av bostadsrätter. Vi får, om förslaget genomförs, enreavinstbeskattning även på bostadsrätterna på samma sätt som vi sedan längehaft på fastigheter. Det är ett enkelt system med tämligen lågreavinstbeskattning. Mot det här förslaget har rests invändningar. Det har vikunnat höra från de borgerliga partiernas representanter här. Kritiken harframför allt riktats på följande punkter. För det första: förslaget utgår intefrån en bostadspolitisk helhetssyn. För det andra: förslaget saknarindexuppräkning, vilket enligt de borgerliga är nödvändigt, för att de skallacceptera förslaget. För det tredje: förslaget saknar möjligheter till uppskovmed reavinstbeskattning. Jag skall i tur och ordning ta upp dessa kritiskapåståenden och kommentera dem. Först skall jag säga några ord om denbostadspolitiska helhetssynen.