prot · G7095 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:5 Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen. 1 § Kompletteringsval till utskott Moderata samlingspartiets partigrupp har som suppleant inäringsutskottet under ledighet anmält hansersättare . Vidare har moderata samlingspartiets partigrupp somsuppleant i försvars-och bostadsutskotten under ledighet anmälthans ersättare . kommunisternas partigrupp har som suppleanti jordbruksutskottet under ledighet anmält hans ersättareBerit . vice talmannen förklarade valda till suppleant i försvarsutskottet () suppleant i jordbruksutskottet (vpk) suppleant i näringsutskottet () suppleant i bostadsutskottet () 5 protokoll 1983/84:1-6 Ändring av den preliminära tidsplanen Om inställning till för demänskliga fri- och rättigheterna 2 §Ändring av den preliminära tidsplanen Då inga interpellationssvar anmälts till måndagen den 17oktober kommer inte något kammarsammanträde att hållas nämnda dag. 3 § Svar på frågorna 1983/84:3 och 23 om Sverigesinställning till för de mänskliga fri- och rättigheterna och harfrågat mig om inställning till . Jag besvarar derasfrågor i ett sammanhang. På första fråga, om ett uttalande av migfrån ett besök i är korrekt återgivet i pressen, är svaret nej. På andra fråga, om jag anser att Sverigesnabbt och till fullo skall rätta sig efter domar, är svaretja. På fråga, om regeringen avser attompröva inställning till för de mänskliga fri- ochrättigheterna, är svaret nej. Jag ber att få tacka statsministern för svaret på min fråga. Det är ett tidens tecken att den första debatten i dennakammare skall handla om tveksamhet från den svenske statsministerns sida attrespektera domar. Även om statsministern har hävdat att hantalade "off the record" vid en pressfrukost, finns det anledning atterinra om det gamla talesättet att varav hjärtat är fullt, därom talar munnen. säger statsministern att han inte är korrekt citerad.Jag tror att vi alla är intresserade av att få reda på vad statsministern i såfall verkligen sade vid sin pressfrukost i . Vi i - och inte minst statsministern- talar ofta om mänskliga rättigheter i andra länder. Det är bra. Det skall vifortsätta att göra, och vi skall döma med samma mått både vad gäller öst ochvad gäller väst. Men vi får inte bli hemmablinda. Mänskliga rättigheter skallrespekteras också i . konvention på detta område måsteföljas också av oss. I en intervju i , föromväxlingens skull given i , efter uttalandet iStrasbourg, förvärrade emellertid situationen. Jag citerar nu;kanske har återgivit fel. Han säger i denna intervju attregeringsrådet "bidrar till att bestorma domstolen medrelativt oväsentliga mål som tar bort tid för de väsentliga. Som sersaken är det partipolitisering, ett angrepp från höger." Det här ärhäpnadsväckande uttalanden. De kan inte få stå oemotsagda. Jag vill därför,utöver min fråga om vad verkligensade i , fråga följande: Vilkaoväsentliga klagomål har regeringsrådet initierat tillEuroparådet? Vad menar med uttrycket "angrepp från höger"? Har monopol påfrågan om mänskliga rättigheter? Vad har densvenska regeringen gjort för att rätta till svensk lagstiftning efter den fällandedomen i . 5 (): Jag tackar statsministern för svaret. Den europeiska kommissionen och domstolen för de mänskligarättigheterna är viktiga instrument i våra dagars rättssamhälle. Sverigeerkände den enskilda klagorätten i samband med att konventionen ommänskliga rättigheter ratificerades, och erkände domstolensjurisdiktion. Enskilda individer kan alltså framföra klagomål. Sådana klagomålmot har länge varit mycket få till antalet. 2 klagomål anfördes år1976,1981 och 1982. Men under de första nio månaderna1983 har 185 klagomål lämnats in. Självfallet innebär anslutning till dennakonvention en viss begränsning av vår handlingsfrihet. Så länge ärbundet av konventionen måste vi tillse att ny lagstiftning står iöverensstämmelse med konventionen, eller rättare sagt inte strider motkonventionsbestämmelserna. På det sättet lägger konventionen ett band på densvenska lagstiftaren och begränsar vår rörelsefrihet också i . Naturligtvis leder detta institut till rätt mycketmerarbete för många svenska jurister. För tjänstemän i statsförvaltningen ochregeringskansliet har dessa anmälningar inneburit en merbelastning, som säkertkommer att växa ytterligare. Jag har noterat att det finns anvisningar somfaktiskt kommissionen själv har utfärdat och som är enkelt och begripligtformulerade, så att var och en på svenska kan få del av hur en sådan häranmälan skall gå till. Det tror jag personligen är en av förklaringarna tillatt antalet anmälningar har vuxit så kraftigt . Rättssäkerhet och rättstrygghet kostar dock alltid mödaoch besvär. I själva verket var ju poängen med inrättandet av kommissionen ochdomstolen att enskilda individer skulle ges en möjlighet att få sina klagomålmot det egna landet och dess regering prövade. Naturligtvis är det då viktigtatt både kommissionen och domstolen hålls i respekt av dem som företräderSverige. Om inställning till för demänskliga fri- och rättigheterna Kanske är det ett tidens tecken att den förstafrågestunden gäller mer eller mindre ovederhäftiga påståenden i enhögertidning. Den journalist som har skrivit det referat i Svenska Dagbladetsom ni stödjer era frågor på befann sig i . Han var över huvud tagetinte i , utan har byggt sin artikel på uppgifter i andra eller tredjehand. Det jaghar sagt-och som jag grundar på samtal i Strasbourg-är följande. Om inställning till för demänskliga fri- och rättigheterna somegentligen helt ansluter till vad här sade: ären utomordentligt viktig institution, som vi bör stödja. Det hörde möjligenherr mig redovisa där nere. är just för enskildamedborgare en utomordentlig institution dit man kan vända sig för att få sinrätt prövad, och den skall vi hålla i helgd. Men det vore utomordentligtbeklagligt om domstolen skulle bli en lekstuga för partipolitiska intressen,och det uttrycktes från flera håll där nere oro för att det så skulle bli. Ochdå funnes risken för att respekten för domstolen skulle minska. När jag talademed svenska journalister där nere var det alltså av omsorg om domstolen ochomsorg om . Vi skall värna dess position som skydd för människorsrätt, och vi skall undvika att göra partipolitik av det, som det funnits vissatendenser till på moderat håll. 7 (): svarade inte på någon av mina fyrafrågor. Om nu anser att han blev ovederhäftigt citerad i Strasbourg- och han är inte ensam bland sina statsrådskolleger om att anse sig vara det -så frågar jag: Vad sade egentligen i ? Han talade vidpressfrukosten uppenbarligen om och . Vi bordeväl ändå kunna få ett svar på vad sade i den frågan. Min andra fråga blir naturligtvis: Var ocksåovederhäftigt citerad i , i den Expressenintervju som var införd den 30september 1983? Enligt denna intervju sade dels att till att bestorma domstolen med relativt oväsentliga frågor, dels attdet finns risk för en partipolitisering, ett angrepp från höger. Jag måsteockså här, herr talman, ställa en direkt fråga till : Är detta ocksåovederhäftiga påhitt av någon journalist? Jag tror inte att man i har uppfattat herrPalmes uttalanden om som framsprungna ur ett slags omsorg omEuroparådet och , utan snarare tvärtom. Jag vill emellertidgärna säga att vi som är verksamma inom är mycket glada ochtacksamma över att den svenske statsministern avlade ett besök och tillbringadenågra dagar där och satte sig in i verksamhet. Tyvärr förstörs detintrycket av att fäller sådana här uttalanden. Allra sist - och jaghoppas innerligt att besvarar dessa frågor - har jag väldigt svårtatt förstå hur detta skulle kunna innebära någon sorts partipolitisknedsvärtning av domstolen. De klagomål som förts fram kan domstolen anta ellerförkasta, och det är inte mera märkvärdigt än det är vid vilken domstol somhelst. Först citerar ett felaktigtuttalande i . Sedan säger han att detta felaktiga uttalandehar gjort stor skada i - förmodligen då med benägnamedverkan. har jag ansett mig böra nämna bara därför att han, pågrundval av ett fortfarande felaktigt referat, har förklarat att jag har sattdemokratin ur spel ochförnekar gemensamma västeriändska värderingar. Man är långt ute i partipolitiskasyften om man häver ur sig sådana beskyllningar. Vad denna debatt åter har visat är att det enda som jagkan ha sagt vid denna frukost är att vi skall akta oss för att göra justEuropadomstolen till en tummelplats för partipolitiska intressen. Vi skall setill att det är en domstol som värnar människors rätt och underlåta attpartipolitisera den, för då får den största möjliga respekt hos människorna. 9 (): svarar faktiskt inte på någon avde frågor jag har ställt, och det är mycket beklagligt. Vad sade egentligen vid pressfrukosten iStrasbourg? Han nämnde ändå . Vad sade egentligen när han var i ochuttalade sig om att det var en partipolitisering från höger? Varför har den , som faktiskt har haftett år på sig, inte vidtagit några åtgärder för att se till att någontinghänder på det här området - i alla fall inte sådana som vi har kunnat märka iriksdagen - med anledning av den fällande dom som vi fick för bl. a. brott motegendomsrätten? Slutligen: använde uttrycket partipolitisktummelplats. Jag vet inte om är den rätte att tala om det här iinternationella sammanhang. Förmenar politiska partier som harbestämda uppfattningar i dessa frågor att vara aktiva? Om regeringsöverläggningar med omlöntagarfonder m. m. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på fråga 1983/84:27 om regeringsöverläggningarmed om löntagarfonder m. m. har frågat mig om jag harinbjudit eller har för avsikt att inbjuda till deöverläggningar om löntagarfonder och åtgärder för att förbättra svensk ekonomisom regeringen genomför. De nämnda överläggningarna är sombekant avslutade, och några ytterligare kommer inte att äga rum f. n. 11AGNE (): Jag ber att få tacka statsministern för svaret. Som framgår därav har nykterhetsorganisationerna inte fåttvara med på överläggningarna om löntagarfonderna trots att de anmält att deönskade delta. Detta skedde i brev till regeringen , alltså igod tid för att möjliggöra en inbjudan till dem att vara med. Med hänvisningtill att överläggningarna nu är avslutade och att inga nya kommer att äga rumslås alltså fast att det inte blir aktuellt med någon inbjudan tillnykterhetsrörelsen. Om överföring av förundersökningsuppgifter till polisen I brev till läns nykterhetsförbund anger regeringenatt det inte \ arit praktiskt genomförbart att vidga den krets bestående av 21organisationer som inbjudits. Bland 21 inbjudna organisationer rymdes såledesinte . Regeringen har prioriterat bort hela den svenskaideella i detta sammanhang. Det är djupt otillfredsställande. Jag kan inte tolka detta på annat sätt än att regeringeninte tar alkoholproblemen i samhället riktigt på allvar eller att regeringenhade andra syften med överläggningarna än dem som officiellt har angetts. Det positiva synsätt när det gällde att förändramissbruksproblemen som man ändå kunde spåra i den socialdemokratiskapartimotionen , som väl får ses som en uppföljning av den omfattandealkoholpolitiska aktivitet som de tidigare regeringarna inledde, har man intefått se så mycket av under det socialdemokratiska regeringsåret. Det är givet att den samlade nykterhetsrörelsenuppmärksammat detta, och det är naturligtvis bakgrunden till att man frånKalmar läns nykterhetsförbund tillskrev regeringen med önskan om att bli inbjuden.De verksamma inom känner att de har en del att komma med iden debatt om ekonomi och löntagarfonder som är aktuell. De anser naturligtnog att löntagarfonder inte behövs. En offensiv politik mot alkoholen är enligtderas mening ett betydligt effektivare medel för att stärka samhällsekonomin änatt införa fonder. De är helt enkelt besvikna på och missnöjda med regeringenspolitik. publicerades uppgifter om att alkoholen kostar detsvenska samhället förutom att den orsakar lidandenför missbrukaren och andra. Det borde ligga nära till hands för en regering sombehöver spara att med all kraft ge sig på de här kostnaderna. Men det undvikerman. Det föranleder mig att fråga statsministern: Var regeringens överläggningar med organisationer ochandra verkligen allvarligt menade? Var de allvarligt menade i fråga om syftetatt finna samlade lösningar för att förbättra den svenska ekonomin? Överläggningen var härmed avslutad. 5§ Svar på fråga 1983/84:15 om överföring av förundersökningsuppgifter tillpolisen i har frågat mig omjag avser ta initiativ till att föra över ledningen av alla förundersökningarfrån åklagarna till polisen för att därigenom frigöra åklagartid för de grovanarkotikabrotten, den ekonomiska brottsligheten m. m. Enligt nuvarande regler är huvudprincipen den attåklagaren leder förundersökningen, men polismyndigheten har ansvaret i enklarefall. Närmare anvisningar i vilka fall polisen skall leda förundersökningar harutfärdats av riksåklagaren i samråd med . anvisningarnaträdde i kraft . Det innebar en utvidgning av polisensbefogenhet att leda förundersökningar. Den fråga som har väckt rymmer många olikaproblem. Förutom de rent straffrättsliga bedömningar som måste göras under förundersökningenkan jag här peka på bl. a. frågor av bevisteknisk natur, användningen avtvångsmedel, frågan om begränsning av förundersökningen och möjligheterna tillåtalsunderlåtelse. De båda sistnämnda frågorna övervägs f. n. inomjustitiedepartementet. Vidare pågår i departementet ett omfattande reformarbetenär det gäller polisens organisation på grundval av förslag frånpolisberedningen. Med hänsyn till dessa omständigheter är jag inte bereddatt nu ta ställning till hur förundersökningarna skall ledas . Om överföring av fönmdersöknings-uppgifter till polisen 13HANS i (fp): har det förts en debatt om ettodelat ansvar för förundersökningarna och var detta ansvar i så fall skallligga - hos åklagaren eller hos polisen. Det är besvärliga och känsliga frågor;det skall jag hålla med justitieministern om. Det handlar ju om rättegångsbalkensregler och grundprinciper och då ytterst om rättssäkerheten. Men det handlarnaturligtvis också om hur statens knappa resurser bäst skall utnyttjas i ettkärvt ekonomiskt läge. Det är allmänt omvittnat att förundersökningarna är av högkvalitet. Skuldfrågan är fastlagd. Om det inte är så, så blir detinget åtal. Kritiken mot det nuvarande systemet gäller främst deoklara ansvarsgränserna. En särskild svaghet är kanske att åklagaren inte harnågot egentligt ansvar inför den lokala polisstyrelsen. Det är ju dennapolisstyrelse som har det övergripande ansvaret för hur polisinsatserna skallprioriteras och hur resurserna skall sättas in. Möjligen kan denna kritik kommaatt förstärkas efter polisreformen . Det finns många som menar att man för att få klaraansvarsgränser bör överväga om man skall lägga all förundersökning antingen hosåklagaren eller hos polisen. Åklagaren är givetvis ytterst lämplig, för haneller hon har ju de bästa förutsättningarna för att bedöma vilken bevisning sombehövs för en fällande dom. Men åklagarnas arbetssituation är, som vi alla vet,ytterst pressad. Målen blir allt större, mer komplicerade och allt grövre. Vadåklagarna egentligen behöver är förstärkning, mer åklagartid, och inte flerarbetsuppgifter. Då kan man fråga sig om man kan överföra ledningen avförundersökningar till polisen. På så sätt kanske man kan lösa en del avfrågan om ansvarsgränserna. Kompetensen finns, och polisen är naturligtvis bästlämpad att fatta de operativa besluten. Polisen vet också vilka resurser somkan tas i bruk. Jag tackar justitieministern för svaret på min fråga. Jagvet att det pågår ett omfattande arbete inom . Jag hadehoppats att jag skulle kunna få besked om man skulle påbörja en förutsättningslösutredning. Om bibehållande av distriktsåklagartjänsten i Jag är naturligtvis, liksom iRöstånga, ytterligt angelägen om att allt görs för att effektivisera arbetetinom polisen. Det här gäller därför överväganden som jag bedömer vara mycketviktiga. Men frågan berör åtskilliga intressen, och man måste göra svåraavvägningar mellan dessa intressen. Jag beklagar att jag inte kan ge något besked . Jagvill vänta till dess jag kan ge ett mera bestämt och mera innehållsrikt besked. Överläggningenvar härmed avslutad. 6 § Svar på fråga 1983/84:33 om bibehållande avdistriktsåklagartjänsten i Hans Nyhage har frågat mig om jag är bereddatt medverka till att distriktåklagartjänsten i bibehålls. Vid förstatligandet av åklagar- och polisväsendet år 1965bildades färre åklagardistrikt än polisdistrikt. I de polisdistrikt som kom attsakna åklagarmyndighet stationerades en åklagare på polisdistriktets kansliort.Sammanlagt 29 utstationeringar blev resultatet. Vid riksdagsbehandlingen av en proposition omvissa reformer inom polis- och åklagarväsendet uttalade justitieutskottet attdet med särskild tillfredsställelse noterade att förslaget kunde väntas medföraatt systemet med utstationerade åklagare i stort sett skulle komma att upphöra. Sedan antagit propositionen bemyndigade Kungl.Maj:t riksåklagaren att i samråd med besluta i frågor omindragning av utstationerade åklagare. 16 HANS NYHAGE (m): Jag tackar justitieministern för svaret. Tyvärr tvingas jag konstatera att svaret inte inger någrastörre förhoppningar om en positiv behandling av ärendet, även om regeringenännu inte definitivt har tagit ställning. Justitieministern åberopar ånyo, liksom iUlricehamnsfallet som diskuterats , ett riksdagsbeslut från 1971.Det är dess, och jag tycker att de aktuella sakskälen borde fåfälla avgörandet - inte ett så pass gammalt riksdagsbeslut. Anmärkningsvärt ärockså att tjänsten i drogs in , trots att ettöverklagande föreligger. Det är mycket anmärkningsvärt att man drar in entjänst medan handläggningen pågår. Föreligger ett överklagande är det rimligtatt man, innan man vidtar några åtgärder, har tagit ställning till överklagandet.Det vore intressant att få höra justitieministerns kommentar på just dennapunkt. Riksåklagarens besked om indragning kom f. ö. . Jag tycker också att det äranmärkningsvärt att kommunen inte fått tillfälle att säga sitt i vanligbemärkelse. Det är två skäl som riksåklagaren åberopar förindragningen. Dels skulle det kunna göras rationaliseringar beträffandevikariattjänster, inte minst genom en centralisering till , dels skulleman kunna göra inbesparingar, framför allt när det gäller resekostnader.Beträffande det senare skälet måste jag säga att det är rent nonsens. Ikostnadshänseendet spelar det ju ingen roll om en person åker från tillBorås eller från till . Avsikten är ju att åklagaren även ifortsättningen skall finnas minst i . Så det skälet kan vi lämnadärhän direkt. Sedan talas det om rationaliseringsvinster. Hyreskostnaderskulle man slippa i . Men man slipper inga hyreskostnader i direkt,eftersom åklagaren måste ha någonstans att vara när han kommer till Kinna.Dessutom måste han vara i , och där är hyresnivån mycket högre än vad dennågonsin är i . Det finns en rad viktiga skäl som talar för att tjänstenbibehålls i . Dels skall vi motverka en alltför stark centralisering. Detär ett mycket viktigt skäl. Dels är det mycket viktigt att en åklagare finnstill hands för polismyndigheten när det gäller brottsbekämpning. Åklagarensitter som en spindel i nätet i det sammanhanget. Att förhandla per telefonmellan i och förefaller mig vara litetanmärkningsvärt. Lokalkännedom är mycket viktig. Serviceaspekten är för denstora allmänheten också mycket viktig. Med andra ord: Det finns en lång radsakskäl som talar för att någon ändring inte skall ske i det här sammanhanget.Däremot kan jag inte hitta ett enda sakskäl som talar för att en ändring skallske. Jag vore tacksam för justitieministerns kommentarer i det avseendet. Om bibehållande av distriktsåklagartjänsten i Låt mig först konstatera att det av deursprungligen 29 utstationeringarna nu återstår 5 förutom . Riksåklagarenhar som sagt beslutat om en indragning av stationeringen i . Regeringenkommer att fatta ett beslut i det här ärendet sedan kommunbegärt prövning av riksåklagarens beslut. Rent allmänt vill jag säga att jag givetvis ansluter migtill vad som framhålls i det utlåtande från justitieutskottet som riksdagengodkände när det gäller systemet med utstationerade åklagare. När det gäller ufstationeringen i kan nämnas attdenna åklagare tillhör åklagardistrikt. Det distriktet har sjuåklagartjänster. utgör ett eget polisdistrikt, och där bestårkriminalavdelningen av sju man. Tingställe finns inte i , tingsrättenligger i . Det saknas häkte i , det ligger också i Borås.Kostnadsbesparingar beträffande lokaler, telefon och resor uppkommer vid enindragning, och vid tedigheter behöver personal inte längre sändas frånhuvudorten. Chefsåklagaren har tillstyrkt indragningen. Länsåklagarenhar förklarat att han inte var entusiastisk men att det inte fanns någrabärande skäl att Om friköpsrätt för jordarrendatorer bedöma ufstationeringen i annorlunda än den iUlricehamn. Rikspo-hsstyrelsen har inte haft någon erinran mot indragningen. 18 HANS NYHAGE (m): Det justitieministern sade inledningsvis ärjag helt medveten om. Men det finns faktiskt undantag. Tjänsten i Strömstaddrogs exempelvis inte in när ärendet var aktuellt. Åklagartjänsten i Ljungbyhar utannonserats ganska , så den borde rimligtvis bli föremål förindragning. Man skall vara konsekvent och inte göra vissa undantag. Då menar jag att det finns oerhört starka sakskäl som talarför att även borde utgöra ett undantag. Jag har försökt snabbt redogöraför sakskälen. Jag måste återkomma till kostnadsaspekten och säga attresonemanget inte håller. Om åklagaren åker in till från påting drar den resan en viss kostnad, och att resa från till Kinnaför att överlägga med t. ex. en polismyndighet torde kosta precis lika mycket.Detta kan inte gärna vara ett sakskäl att åberopa i det här sammanhanget.Därtill kommer det som jag nämnde, nämligen att åklagaren bör sitta som enspindel i nätet vid förutredningarna. Han bör hanära kontakt med polismyndigheten och andra myndigheter. Han bör kunna stå tilltjänst med service gentemot den stora allmänheten och inte minst mot dekommunala myndigheterna. Allt detta går förlorat om utstationeringen dras in. Jagser det som en mycket allvarlig centralisering som vi borde kunna vara överensom att försöka bekämpa i stället för att understödja. Vi borde kunna enas omatt det är mycket viktigare att decentralisera - att komma nära medborgarna -än att centralisera. Vi ser i förlängningen vad som komma skall:Kronofogdemyndigheten kommer med all säkerhet att försvinna 1986. Och jagfrågar: Vad händer med lantmäteriet och med andra myndigheter? Vad händer t.ex. med polisen? Släpper vi till ett finger åker snart hela handen - det är dettragiska. Regeringen har inte fattat beslut . Låt nu sakskälenvara avgörande -inte ett gammalt beslut . Överläggningenvar härmed avslutad. 7 §Svar på fråga 1983/84:40 om friköpsrätt för jordarrendatorer Anf., 19 Justitieminister : har frågat mig när en proposition omfriköpsrätt för jordbruksarrendatorer kan väntas och vilka huvudsakligariktlinjer denna proposition kommer att ha. Frågan om friköpsrätt för jordbruksarrendatorer harbehandlats av vid förra (se LU 1982/83:27, rskr 266).Riksdagen ansåg därvid att frågan borde bli föremål för en förutsättningslösutredning. Jag har för avsikt att begära regeringens bemyndigande atttillsätta en särskildkommitté för ändamålet. Enligt planerna kommer också en lagråds- Nr 5 Om friköpsrätt för jordarrendatorer remisssnart att läggas fram där andra arrenderättsliga frågor behandlas, bl. a.frågan om företrädesrätt för arrendatorer att förvärva arrendestället. 20 (vpk): Artigheten bjuder att man tackar ett statsrådför svaret på en fråga. Men jag tycker kanske att det här svaret är iminimalaste laget och inte så klarläggande som jag hade önskat. Jag vill därförförtydliga min fråga genom ett par kompletterande frågor. För det första vill jag fråga om orsaken tillfördröjningen. Hade det inte varit möjligt att och inärmare anslutning till begäran tillsätta den här kommittén? Fråganbrådskar i viss mån.