prot · G709164 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:164 Vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m. Förhandlingarnaleddes till en början av tredje vice talmannen. 8 § Vissaersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m. (forts, från prot. Fortsattes överläggningen omsocialförsäkringsutskottets betänkande 1983/84:31. 87 (); Jag tänkte i all stillsamhet hålla ettanförande som var grundat på propositionen och på utskottets betänkande.Jagkonstaterade att infe hade varit intresserad av att läsa ochBjörn inte hade läst på, eller i så fall väldigt dåligt. inledde med att konstatera attpropositionen kom "skandalöst sent". Ja, det var ett avtal somträffades sent. Därigenom blev proposifionen sen. Det var särskilda skäl somgjorde att utskottet ansåg sig vara i full rätt och ha full befogenhet ochskyldighet att behandla propositionen. talade om att han först försökte fåbehandlingen uppskjuten och sedan försökte få en lagrådsremiss.Detta gick infe igenom i utskottet. Vi ansåg att vi skulle behandlapropositionen . Så har skett, och det har mynnat ut isocialförsäkringsutskottets betänkande 1983/84:31. Jag konstaterade till min häpnad att ingen av herrarna vidnågot tillfälle i anförandena tog upp att det enligt den nya hälso- ochsjukvårdslagen åligger sjukvårdshuvudmännen atf erbjuda en god hälso- ochsjukvård åt sina invånare och att planera för vården. Planeringen skall ävenavse den hälso-' och sjukvård som lämnas av privata vårdgivare. Att herrCarlshamre hemföll fill att närmast smutskasta landsting och huvudmän och falaom att dessa inte var kompetenta att utföra detta uppdrag må vara, men att detåvilar huvudmännen enligt lag att erbjuda en god hälso- och sjukvård åt sina 9 protokoll 1983/84:163-164 Vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m. invånareoch att planera för vården är ju ett ovedersägligt faktum. Sedan påstod att det skulle bli närmast enkonfiskering av privatiäkarnas praktiker. Jag skall hoppa över allt som sades idet sammanhanget. Jag tror att jag skall gå till utskottets betänkande, somtydligen infe riktigt har tagit del av, eller inte velat rättförstå. Där står nämligen; "Såvitt avser omfattningen av privatpraktiker tolkarutskottet propositionens uttalanden härom på så sätt att en privatläkarkår avminst nuvarande volym bör finnas kvar men att en jämnare regional fördelningbör eftersträvas. Något övre fal har däremot infe fastställts och bör, såsomsocialutskottet anfört, infe heller fastsfällas, utan utvecklingen ochutvärderingen inför nästa ersättningsperiod får ge underlag för fortsattabedömningar i frågan." var inne på olika stimulanser som borde gesför att man skulle öka intresset atf etablera sig som privatläkare. Jag erinrarmig att man under den borgerliga regeringen gav en sådan stiriiulans en gång.Den var riktad till . Jag minns infe om det blev någon privatläkarekvar efter de stimulansåtgärderna, men det låter jag vara osagt. I så fall kanman emellertid räkna dem på ena handens fingrar. Utskottet säger i varje fall; "Eftersom det ankommerpå regeringen att fastställa läkarvårdsfaxan efter förslag avriksförsäkringsverket, och verket-förutom överläggningar med vårdgivarnasorganisafioner-enligt proposifionen bör samråda med representanter försjukvårdshuvudmännen innan taxeförslaget läggs fram, anser utskottet att detfår överlåtas på berörda parter atf diskutera om det kan vara lämpligt medsärskilda stimulansåtgärder i form av differentierad taxesäftning." När vi sedan kommer fill den befarade konfiskeringen avläkarnas prakfik skriver utskotfet: "Utskottet delar den i motion 2910 framfördauppfattningen atf rättssäkerheten för de läkare som investerat och planeratheltidsprakfik före måste'upprätthållas och attriksförsäkringsverket bör ha en generös bedömning när det gäller kraven för attdessa skall få fillhöra ersättningssystemet. Utskottet kan emellertid intefinna atf detta står i motsatsställning till vad som uttalats i propositionen ifrågan. Utskottet vill i detta sammanhang också understryka atf man bör finnaformer för af t lösa frågan om försäkringsersättning vid vikariat förförsäkringsanslutna vårdgivare under sjukdom och andra ledighefer. När det gäller möjligheterna att avyttra befintlig prakfikkan de föreslagna riktlinjerna leda till osäkerhet om en avyttring kan skeefter utgången av . har ansett atf det är rimligt attacceptera ersätfningseta-blering i de fall en praktik drivits enligtsamvérkansavtal med vederbörande sjukvårdshuvudman eller startats somnyetablering i stödområdena A, B och C i enlighet med vad som anförts iproposifionen och att denna möjlighet infe bör försvinna efter år 1986.Socialutskottet hår förutsatt att frågan fas upp inom ramen för den utvärderingav försöket som avses ske före utgången av nämnda år;" BjörnMolin var också ytterst bekymrad beträffande sjukgymnasterna. Om dem harutskottet skrivit etf stort stycke på s. 21 i betänkandet, som jag tror kantillfredsställa både sjukgymnasterna och . Före middagspausen fick jag en direkt fråga av BjörnMolin, nämligen om en person som bor i och som arbetar i Göteborg.Björn frågade om jag inte tycker att det är rimligt att personen kan sökaläkare i , så att han slipper åka till hemorten. Jo då, sådant ärmöjligt också . Vi har även ett avtal med Bohuslandsfinget när det gällersluten vård. Det har blivit otroligt populärt, så att de pengar somBohuslandsfinget har anslagit fill den vården infe lär räcka till. Det anslagnabeloppet överskrids. Detta bygger på avtal. Jag kan inte se någon anledningtill atf det inte skulle gå att träffa avtal när det gäller dessa frågor. Harman inte större invändningar, , rör det sig faktiskt om petitesser. Det är inte längre en försäkring, heter det. Man skall tamed sig sin försäkring, vilket innebär att man vill ha ett besöksrelateratersättningssystem. är det väl så, att den allmänna försäkringen inte är eninvidrelaferad försäkring på det sättet att man kan ta den med sig varf man ängår. Det skulle ' vara intressant att veta hur stor tycker atfden sjukvårdspengen skulle vara som varje enskild skulle ha med sig för atfkunna konkurrera om olika typer av vårdformer. På denna punkt uttryckte sigNils Carlshamre litet diffust, varför jag tror att det behövs ettförtydligande. Jag hade ytteriigare en notering när det gäller BjörnMolin. Människornas eget val skall vara avgörande, sade han. Men det är välinte bara storstadsmänniskans fria val som skall vara avgörande. atf vi har 600 000 årsbesök hos fritidsprakfiker, och han ville se deftasom ett tecken på att denna vårdform är så utomordentligt populär attmänniskorna föredrar atf använda sig av den. Får jag helt stilla påpeka attvarken i sitt anförande eller i reservation nr 5, liksom inteheller i sitt anförande, nämnde att man när man tillätoffentliganställda läkare att öppna fritidspraktik satte etf tak vid högst 300000 besök . Det har inte uttalats här från talarstolen, och det stårinte heller i reservation 5. Jag utgår dock från att det fanns något motiv filldetta. Jag kan bara spekulera i skälen. Det kan vara ekonomiska skäl. Mankanske ville se hur stor spridning detta skulle få och hur stor del av dengemensamma kakan det skulle ta i anspråk. Kanske befaras att man från denoffentliga vårdens sida inte skulle kunna planera på det sätt som var avsett. I rimlighetens namn måste jag fråga varför ni satte detaktuella taket. var det ju på det sättet atf man erbjöd sinhuvudarbetsgivare sina tjänster. Om då denne sade nej, hade man rätt attbedriva fritidspraktik. Jag har varit ledamot av denna kammare , dåsjukronorsrefor-men genomfördes. Och fattade vi beslutet om attprivatläkare kunde ansluta sig fill faxesystemet. Men de hade rätt atf ståutanför, om de så ville. Mot den bakgrunden är det litet egendomligt att varjedebatt i detta sammanhang river upp en stor storm. Det är som om världen skullegå under om människornas möjligheter till fria val ifrågasattes; Beträffandede 600 000 besöken,-för att återgå tiU det resonemanget, är Vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m. Vissaersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m. det faktiskt så att varttredje besök görs här i . Valfriheten är således tämligen lokaltbetonad. Det äralltså inte fråga om någon spridning utanför storstadsområdena. Nuär det på sin plats med några fakta, utöver det som sades i inläggen förepausen. Tillgrund för förslagen ligger överenskommelsen mellan regeringen ochsjukvårdshuvudmännen beträffande finansieringen av hälso- och sjukvården föråren 1985 och 1986. Det allmänna statsbidraget till den psykiatriska vårdensamt de nuvarande prestationsrelaferade ersättningarna från sjukförsäkringenför sjukvård och preventivmedelsrådgivning inom öppen vård omvandlas till ensamlad ersättning, en allmän sjukvårdsersättning, som beräknas per invånare ochår. Det nya ersättningssystemet innefattar även sjukförsäkringens ersättningarför sjukvård hos privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster. Jag tror att detfinns anledning att säga att det enhgt den nya hälso- ochsjukvårdslagen åligger sjukvårdshuvudmännen ' atf erbjuda en god hälso- ochsjukvård åt sina invånare och att planera för vården. Planeringen skall ävenavse den hälso- och sjukvård som ges av privata vårdgivare. Hälso-och sjukvårdslagens målsättning är en god hälsa och vård på lika villkor förhela befolkningen. Det innebär att vården skall vara tillgänglig för alla ochatt behovet av vård skall vara avgörande för vårdens omfattning och kvalitet.Om denna målsättning skall kunna uppnås, måste sjukvårdsresurserna fördelasrättvist. I propositionen framhålls att med det nuvarande ersättningssystemetkommer fördelningen av resurserna att styras av det existerande vårdutbudet,eftersom ersättningen är prestationsrelaterad. Erfarenhetsmässigt, och detgäller inte bara vårt land, är vårdutnyttjandet i högre grad relaterat tilltillgängliga resurser än vårdbehov. Vi vet alla atf läkarresurserna är ojämntfördelade. Den offentliga vården i storstadsområdena kan lätt rekryteraläkare, medan vakanserna är många och omsättningen på läkare är stor utanfördessa områden. Snedfördelningen förstärks ytterligare av att deprivatpraktiserande läkarna till övervägande del etablerat sig i de störstastäderna. Avdebatten före middagspausen framgick att vi inte har så många heltidsverksammaprivatpraktiker. Då frågar jag; Vilka stimulansåtgärder vidtogs under de sexborgerliga åren för att öka antalet heltidspraktiker? Jag kan nämna någrasiffror. fanns det 807 privatläkare i det här landet. var de670 till antalet, var de 637, var de 626, var de 592och var de 590 stycken. Sedan kommer vi fram . Då stigerantalet från bottennivån 590 fill 655. Jag läste tidigare upp ur utskottefsbetänkande att utskottet inte har saft något fak för antalet heltidspraktiker. Iett trängt ekonomiskt läge tror jag att även kan, som detskrivs i den moderata reservationen, ha förståelse för att det enligtproposifionen är av särskild vikt att man omfördelar resurserna. Också herrMolin kan nog vara beredd att dela den uppfattningen. Propositionens slutsats äratt det inte längre finns något behov av detalj regleradeprestationsersättningar från försäkringen till sjukvårdshuvudmännen. Desammanlagda ersättningarna till sjukvårdshuvudmännen enligt de nya reglernaberäknas fill 11 259 milj. kr. Härtill kommeretf särskilt statsbidrag på 148 milj. kr. till den psykiatriska vården. Förslagetom nytt ersättningssystem har kraftigt kritiserats. Moderata samlingspartietyrkar i mofion 2908 avslag på propositionen, och gör detsamma imotion 2904. Däremot framhåller företrädare för i motion 2910det positiva med en överenskommelse som innebär en avbyråkratisering, endecentralisering av beslutanderätten och en rättvisare geografisk fördelning avsjukvårdsresurserna. kommunisterna ansluter sig genom motion2906 i princip till förslaget. moderata motionen framhålls att förslaget får djupgående konsekvenser förpatienterna genom att deras rätt fill ersättning från försäkringen görs heltberoende av om de fritidspraktiserande läkarna eller sjukgymnasterna kunnatträffa personliga samverkansavtal med sjukvårdshuvudmännen. menaratt detta innebär införande av "ett vårdmonopol för landstingen". Desäger också att fritidspraktikerna inte lämnas några garantier att kunnafortsätta sin verksamhet. Utskottetmenar att förslaget i propositionen ligger i linje med strävandena att medförsäkringsmedel bättre fördela och förstärka utbudet av den öppna vården. Motbakgrund av att ansvaret för befolkningens hälso- och sjukvård har lagts påsjukvårdshuvudmännen är det enHgt utskottets mening både riktigt och rimligtatt de har ett inflytande över hur de trots allt begränsade ekonomiska ochpersonella resurserna fördelas, såväl mellan de olika sjukvårdshuvudmännen sominom deras resp. geografiska områden. Deprivata vårdgivarnas intresse att etablera sig eller bedriva frifidsprakfikutan någon närmare prövning av om försäkringsmedlen används på ett ekonomisktförsvarbart sätt måste enligt utskottets mening vika för samhälletsövergripande ansvar att hushålla med de offentliga medlen och åstadkomma enrättvis resursfördelning. Huvudargumentetför att behålla det nuvarande prestationsrelaferade ersättningssystemet är attdet innebär en frihet för pafienterna att välja läkare. Det kan synasbestickande, men i verkligheten är det fria läkarvalet, som jag tidigare sade,förbehållet patienterna i vissa storstadsområden, genom att det övervägandeantalet privatpraktiker etablerat sig där. Imofion 2904 vill folkparfiet ha en återgång fill en mer individualiseradsjukförsäkringsavgift. Utskottet erinrar då om att de fidigare individuellapremierna slopades genom den s. k. Haga-överenskommelsen mellan folkpartietoch socialdemokraterna. Utskottet finner för sin del inte anledning att frångådenna överenskommelse. Imotionerna framförs, som redovisades före middagspausen, önskemål om riktadersättning vid prevenfivmedelsrådgivning. Mofionärerna hänvisar till 1980 årsabortkommitté, som gjort den bedömningen att den hittillsvarandeprestationsrelaferade ersättningen stimulerar till en kraftig utbyggnad av landstingensrådgivningsverksamhet. Man hyser nu farhågor för att ett Vissaersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m. Vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m. schabloniseratbidrag kan få negativa effekter för den fortsatta utbyggnaden och leda tillsämre möjligheter att följa upp verksamheten. har i sitt yttrande betonat att det ärnödvändigt atf prioritera preventivmedelsrådgivningen och annatabortförebyggande arbete. Utskottet har starkt understrukit atf det nyaersättningssystemet infe får innebära att en fortsatt utbyggnad förhindras ochanser att det bör ankomma på regeringen atf uppmärksamt följa frågan och taerforderliga inititafiv. Socialförsäkringsutskoftet anser i likhet medsocialutskottet att frågan påkallar särskild uppmärksamhet från regeringenssida inför nästa överläggningsomgång. För atf ge underlag för regeringensfortsatta ställningstagande förutsätter överenskommelsen en uppföljning ochanalys av utvecklingen inom hälso- och sjukvården och användningen aversättningarna. Regeringen bör därför få material som belyseräven utvecklingen på preventivmedelsrådgivningens område och underlag för omnågra särskilda åtgärder behöver vidtas. Det har gjorts en utredning i som visar att enväl utbyggd prevenfivmedelsrådgivning infe innebär att abortfrekvensen blirlägre. Däremot pekar man på andra orsaker, t. ex. information, till att detblir lägre aborttal. Kanske denna möjlighet att använda pengarna på ett vidaresätt kan innebära en intressant uppföljning. Jag tror atf denna utvecklingförtjänar att följas, så atf vi kan skaffa oss erfarenheter från detta område. utgår särskilda ersättningsbelopp beräknadeper invånare och år från försäkringen för att underlätta öppnare vårdformerinom psykiatrin samt förebyggande åtgärder inom-hälso- och sjukvårdsområdet.Vidare utgår särskilda ersättningar för att tillhandahålla hjälpmedel förhandikappade samt sjuktransporter. Enligt överenskommelsen skall ersättningen inom psykiatrinutgå med oförändrat belopp, 24 -kr. per invånare och år, medan ersättningen förförebyggande hälsovårdsinsatser fördubblas till . per invånare och år. Föratf stimulera en utveckling mot öppnare vårdformer och därmed öka möjligheternaför äldre att bo kvar i sina hem införs.en ny ersättning för hemsjukvård med 70kr. per invånare och år. Ersättningen för tillhandahållande av hjälpmedel förhandikappade höjs till . per invånare och år, och ersättningen försjuktransporter utgår oförändrat med . per invånare och år. I mofion2906 av m.fl. föreslås att ersättningen för att' underlätta öppnavårdformer inom psykiatrin skall utgå med . per invånare och år.Socialutskottet har i anslutning till detta motionsyrkande framhållit atf detär angeläget med ett fortsatt stöd för att förändra psykiatrin i riktning motöppna vårdformer och har uttalat sin tillfredsställelse över atf man iöverenskommelsen har avsatt en särskild ersättning för defta ändamål. När detgäller ersättningens storlek pekar utskottet på att den avtalade ersättningeningår som ett led i en större överenskommelse och att inte bör ändraförutsättningarna för denna. Överenskommelsen ligger väl i linje med utskottetsprincipiella syn på frågan. -Socialförsäkringsufskottet ansluter sig fillsocialutskottefs uppfattning. J flera motioner förordas utökade ersättningsmöjligheterför fritidspraktiserande psykoanalytiskt verksamma läkare. harbeträffande tillgången på psykoanalytiskt skolade vårdgivare framhållit attöverenskommelsen inte får leda till minskad tillgång på psykoanalytiskbehandling och utbildning och att detta måste beaktas av sjukvårdshuvudmännen ideras fortsatta planering. har förutsatt att denna fråga tasupp i de aviserade överläggningarna mellan och angående frifidspraktikernas verksamhet. är inte berett att utöver deuttalanden som har gjorts av socialutskottet föreslå några konkreta åtgärder,utan bedömningen får i sista hand åvila regeringen. Utskottet noterar också medtillfredsställelse att det nya ersättningssystemet innebär att den nuvarande iersäffningshänse-ende skilda behandlingen av offentligt anställda läkare ochpsykologer upphör. Jag villavsluta-mitt inlägg med ett citat ur utskottets betänkande: "har avslutningsvis i sitt yttrandeframhållit aft ett schabloniserat ersättningssystem inte innebär att detställs mindre krav än fidigare på sjukvårdshuvudmännen atf fortsättautbyggnaden av hälso- och sjukvården i enlighet med av statsmakterna angivnavärdpolitiska prioriteringar. Det nya systemet ger sjukvårdshuvudmännenmöjlighet aft utnyttja sina resurser på ett mera effektivt sätt men läggersamtidigt ett ökat ansvar på dem för förverkligandet av målen för hälso- ochsjukvården. Det är därför viktigt att den i propositionen förufskickadeuppföljningen och analysen ger erforderlig belysning åt det nya systemetseffekter för utvecklingen inom hälso- och sjukvården, och utskottet förutsätteratf så kommer atf ske. instämmer i vad socialutskottetanfört och vill i anslutning till det sagda framhålla angelägenheten av att sjukvårdshuvud männen är uppmärksamma på behovet av en mjuk övergång till det nya ersättningssystemet. Det är också väsentligt att sjukvårdshuvudmännen liksom visar en positiv inställning till sådana vårdformer somutvecklas genom handikapporganisationernas initiafiv. Med hänsyn fill den omfattande - och enligt utskottetsmening stundom mindre sakliga - debatt som uppstått i samband rried propositionenvill utskottet särskilt framhålla atf det föreliggande förslaget inte har tillsyfte att minska den privata .sjukvården och patienternas valfrihet. Syftet ären utjämning och solidaritet mellan olika regioner, förbättrad samverkan mellanprivat och offentiig vård samt mindre byråkrati. Inför de föreståendeöverläggningarna mellan och , villutskottet uttala en allvarlig förhoppning om att läkarna - och då särskiltderas förbund - försöker se förslaget utifrån ett mindre snävt perspektiv änvad som varit fallet och atf de skaH finna aft förslaget är förenligtmed deras egna intressen. HSL:s målsättning bygger i hög grad på att de samladevårdresurserna kan utnyttjas rationellt genom en väl utvecklad och fungerandesamverkan såväl mellan sjukvårdshuvudmännen och den privata vården som mellanvårdgivarna - offentliga och privata - och övriga samhällsorgan på detregionala planet. Parterna bör gemensamt och med förtroende för Vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m. Vissaersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m. varandra kunna förverkligadet i HSL uppställda målet." Det fillhör inte mina vanor att från talarstolen läsa högt urutskottsbetänkanden. Inte heller tillhör det mina vanor att vara alltförmanusbunden. Men efter de inlägg som gjordes före middagspausen kände jag aftdet var nödvändigt dels att läsa in vad förslaget egentligen innebär, delsockså att tala om vad det egentligen står på väsentliga punkter i utskottetsbetänkande. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan på alla punkter och avslagpå reservationerna. 88 () replik: behöver inte be om ursäkt för att hon läste högt urbetänkandet. Det var nyttigt aft så skedde. Det är nämligen avslöjande. DorisHåvik läste högt - för säkerhets skull två gånger - ett citat också ur hälso-och sjukvårdslagen på den punkt som ingen har bestritt, nämligen aftlandstingen, sjukvårdshuvudmännen, har ett ansvar för planeringen av all vårdinom sina resp. områden. Ingen bestrider detta. Men nämnde inte detabsolut glasklara och enhälliga uttalande som gjorde den dag vi antoghälso- och sjukvårdslagen. sade då att sjukvårdshuvudmännensvårdansvar "inte får tas till intäkt för att begränsa möjligheterna förannan att bedriva hälso- och sjukvård". Detta var vad riksdagensade, alldeles enhälligt och glasklart. Sedanhar det visat sig att när socialdemokraterna och myglar ihop sig om attsätta ett sådant uttalande ur spel, då är det inte värt papperet det är trycktpå. Och så tror att ett antal luddiga tolkningar av socialutskottetoch en mängd fromma förhoppningar hos socialförsäkringsutskottets majoritetskaH uppfattas som en garanti för framtiden när det t. ex. gäller oförändrat antalprivatpraktiker och allt sådant. Det går inte ihop, . När etfabsolut entydigt och absolut enhälligt riksdagsuttalande visar sig vara värtingenting, då är de uttalanden som har ägnat mycken tid åt attcitera värda mindre än ingenting. Denallmänna försäkringen är inte individrelaferad, sade . Jo, det varit , i stora stycken. Det är min pension, min sjukpenning, minhjälp till att betala läkarräkningen som sjukförsäkringen, pensionsförsäkringenosv. I fortsättningen tillförsäkrar försäkringensjukvårdshuvudmännen samma summa av min försäkring, oavsett om jag utnyttjarvården eller inte. Det är skillnaden. Något individualiserad har den allmännaförsäkringen i varje faU varit. bHr den det inte alls i denna del. Ochså frågade : Skulle världen gå under, om människornas fria valskulle ifrågasättas? Nej, - och det är kanske där vi skiljer oss -det är inte världen som hotas om friheten ifrågasätts. Det är friheten. 89BJÖRN () replik: inledde med att ifrågasätta om visom är kritiker har läst utskottets betänkande. Jo då, det har vi gjort. Jagnämnde atf det i utskottets betänkande finns några ganska nedlåtandeformuleringar om en "mindre saklig debatt" och om aft den fackligaorganisationen på detta område borde se frågorna ur ett "mindre snävtperspektiv". Jag har lyssnat på utskottets talesman, och jag noterade attutskottets talesman ordagrant återgav dessa formuleringar. Jag hade uppgivitdem tidigare i mitt anförande, men kanske infe observerade det.Defta är mycket intressant, för det belyser det synsätt som regeringen ochmajoriteten i socialförsäkringsutskottet har. I detta resonemang sägs inte etfenda ord om de enskilda människorna, om patienterna. Man ser hela problemafikenovanifrån, ur sjukvårdshuvudmännens synvinkel. Jag tror att det är förklaringentill att man har hamnat på den här linjen. För att denna debatt inte skall urarta fill en renpajkastning vill jag ställa några konkreta frågor till utskottets talesman.