prot · G70995 · 1983-12-31 00:00:00 — Denbedömning som vi då måste göra gäller frågan: Hur agerar EG, och, om vigenomför oHka typer av åtgärder mot EG-sidan, vilken tidpunkt bör vi då väljaför en sådan motåtgärd? Vi har väl samtliga här i kammaren det alldelessjälvklara intresset, att den svenska sillexporten skall öka. Det kan ju intevara av intresse för någon av oss att en svensk motåtgärd vidtas vid en sådantidpunkt att slutresultatet blir att EG ytterligare minskar den svenskasillkvoten. Det måste vara en rimlig gemensam utgångspunkt. Därför måste detbemyndigande som regeringen har självfallet användas så, att följden inte bliratt den svenska sillexporten minskar. Jagär övertygad om att alla är överens om målsättningarna för den svenskasillpolitiken och - det föreställer jag mig - också om förhandlingsstrategin idetta avseende. frågade omförhandlingsläget har försämrats . Ja, alldeles självfallet.Förhandlingsläget har försämrats i den meningen att har det interntutvecklats en mycket hård strid mellan EG:s medlemsländer om många olika delarav fiskeripolitiken. har präglats av dessa motsättningar inomEG, som delvis kommit att gälla just det land, , med vilket idenna fråga har helt gemensamma intressen. Det är den förändring av EG:sfiskeripolitik och EG:s interna fiskeproblem som lett till den försämring somvi är överens om att såväl regeringen och fiskarorganisationerna som depolitiska partierna här i bör medverka till att på något sättundanröja för framtiden. Men då måste vi, enligt regeringens bedömning, inriktaoss på en långsiktig lösning i fråga om kvoterna. Det är denförhandlingsstrategin vi har valt. En annan målsättning skulle varakontraproduktiv och skulle, med tanke på den situation som rådde , hakunnat leda till en försämring när det gäller möjligheterna för den svenskasillexporten. Ingen av oss önskar väl något sådant. Om exporten av sill till 27PÄR (): Jag är naturligtvis fullt medveten om denutveckling inom EG som redogjorde för i slutet av sitt inläggnyss. Jag har frågat om förhandlingsläget har försämrats. Min fråga föranleddesav vad som sägs i propositionen. Jag avser alltså det formellaförhandlingsläget, inte den historiska utvecklingen eller den ekonomiskautvecklingen när det gäller vår motpart i det här sammanhanget. Utrikeshandelsministern säger att syftet med vårt agerandei detta avseende måste vara att inte vidta åtgärder som leder till motåtgärder.Det skulle bara minska möjligheterna för svensk sillexport. Det är naturligtvisett bestickande resonemang. Men är det ganska farligt att resonera pådet sättet. Därmed låter vi EG alltid ta initiativ. Vi är mera rädda för EG:såtgärder än vad är för våra. Resultatet blir att vi i stort settinte har någonting att sätta emot. Självfallet är det väldigt svårt för en person som mereller mindre står utanför diskussionen att i detalj analysera denförhandlingsstrategi som regeringen har valt. har man ett intryckav viss svaghet och passivitet i fråga om uppläggningen. Om vi skulle införa tull på fiskfiléer ochskaldjurskonserver finns det risk för att EG ytterligare skulle försämra försvensk sillimport. Då frågar man sig: Kan det vara så att regeringen , närskriftväxlingen ägde rum, inte tillräckligt klargjorde för EG att det svenskaåtagandet att inte belägga aktuella importvaror med tull förutsatte att EGvidhöll sin suspension på silltullen? När man läser propositionen får man ettintryck av att den kopplingen är ett faktum. Hade den på ett otvetydigt sätt dåklargjort att om EG tar bort suspensionen på silltullen, skulle vi mer ellermindre automatiskt införa tull på importerade konservvaror. Det problem somMats målar upp hade i så fall inte behövt finnas. Då hade den svenskamotåtgärden Omexporten av sill till Ytterligare åtgärder från EG:s sida hade så att säga inte behövtutlösas. Jagär alltså benägen att ifrågasätta agerande år 1972- om Sverigetillräckligt tydligt underströk att en suspension beträffande silltullarnaskulle leda till svenska motåtgärder. Om man skall nå framgång i den typen avförhandlingar, gäller det faktiskt att visa en betydande fasthet. Det gälleratt visa att vi inte utan vidare tänker finna oss i för oss negativa åtgärderfrån EG:s sida. Den förhandlingstaktik som valts har i viss mån deninriktningen att inte vidtar motåtgärder. EG kan försämra möjligheternaför . vågar inte vidta motåtgärder i en sådan situation. Jagbetvivlar, naturligtvis med den reservationen att jag själv inte deltagit inågra förhandlingar, att vår strategi verkligen är framgångsrik. Jag har enkänsla av att det i sådana här förhandlingar mera handlar om de krassarealiteterna än om vänlighet och älskvärdhet från olika parters sida. Anf.28 (): Inte heller jag känner till vad som förekommit när det gällerförhandlingarna. Man kan fråga sig: Vad mera kan EG göra på fiskets område somkan få olika följder för svenskt fiske? är det tull på alla slag av fiskoch fiskkonserver. gäller det också sillen. Man går så långt det är möjligt.Allt som inte är bundet i kommer att tullbeläggas. Visserligen bUr det enfrist - men sedan får beslutet full verkan. Detfinns ingenting ytterligare, såvitt jag kan bedöma. Det enda man kan ta ifrånoss skulle i så fall vara direktlandningarna i - det är möjligt. Ochdetta hotar man med, ständigt och jämt. Man hotar med det t. o. m. när vidiskuterar kvoter med EG. Man säger förtäckt att man vill ha större andel änSverige därför att har rätt till direktlandningar. Detär ändock så att dansk beredningsindustri till stor del är uppbyggd på svenskråvara och säkert också blir beroende av sådan. Det intresse somDanmark har är naturligtvis att kunna lösa problemet med så att Danmarkfår ha kvar sin export till - så att vi inte själva, när tullen kommer,bereder varan och direktexporterar den till . IEuropa äter man sill, och av det producerar faktiskt entredjedel. Vi är egentiigen en stor sillnation, och vi har ett sillfiske somdärför är värt att slå vakt om. Vad jag funderar över är vad EG kan göraytterligare, utöver att lägga tull på samtliga varor, både färsk fisk ochkonserver - med undantag av det som är bundet genom . Skulle man ocksåkunna säga upp och på så sätt ytteriigare tullbelägga den bit somfinns kvar? Det är väl en självklarhet att det skulle t.o.m. försvaga Sverigesförhandlingsposition om jag här i riksdag kommenterade olika tänkbarauppläggningar av EG:s förhandlingsuppläggning i förhållande till . Till villjag bara säga - efter det inlägg som han gjorde : Jaghade möjlighet att lyssna till inlägg i den tidigareinterpellationsdebatten, där han starkt underströk att det ingick i hanspolitiska profil att inte vara formalistisk, att inte se alltför formellt påfrågorna. Jag noterar att i sitt senaste inlägg något gick ifrånden uppläggning han hade i den tidigare interpellationsdebatten. Anf.30 (): Det här var ett något obegripligt inlägg av , måste jagsäga. Vad jag diskuterade var inte formella regler utan praktiska svenskaåtgärder för att se till att vi blir av med silltullarna. Och vad jag försöktehävda var att om vi inte visar att vi faktiskt är beredda att vidta motåtgärdernär EG genomför för oss och för svenskt fiske negativa förändringar, då blirden naturhga tolkningen från EG:s sida att man kan genomföra sådanaförändringar - det kostar ingenting, gör ingenting. Det var ingetformellt resonemang från min sida, utan det gällde konkreta handlingar. Omexporten av sill till Överläggningenvar härmed avslutad. 4 §Anmäldes och bordlades Proposition 1983/84:121 Godkännande av internationellaavtal om tropiskt timmer 5 §Anmäldes och bordlades betänkanden /84:17 Presstöd (prop. 1983/84:100 delvis) 1983/84:18 Försök medkabelsändning av satellitprogram (prop. 1983/84:91) 1983/84:19 Anslag till dekungl. hov- och slottsstaterna (prop. delvis)1983/84:20 Anslag till Datainspektionen (prop. 1983/84:100 delvis) 1983/84:21Anslag till Stöd till politiska partier (prop. 1983/84:100 delvis) 1983/84:22Anslag till Allmänna val (prop. 1983/84:100 delvis) 1983/84:10 Godkännande av1959 års fördrag om och 1980 års konvention om bevarande avmarina levande tillgångar i (prop. 1983/84:79) 1983/84:11Beredskapsbudget för totalförsvaret (prop. 1983/84:100 delvis) 1983/84:12 Markför skjutfält 1983/84:13 Användning avkraftaggregat inom försvarsmakten som reservelverk för jordbruket 1983/84:14Översyn av vapenfrilagen 1983/84:13 Tjänstekonstruktion för studie- ochyrkesorientering i skolväsendet m. m. 1983/84:86) 1983/84:23Förslag till ädellövskogslag, m. m. 1983/84:94) 1983/84:13 Vissapensionsfrågor (prop. 1983/84:74) 1983/84:14 Anslag tillstatlig personalpolitik m. m. 1983/84:100 delvis) 1983/84:15 Gemensammafrågor (prop. 1983/84:100 delvis) 1983/84:13Byggnadslagstiftningen m.m. 1983/84:14 Lagen ompåföljder och ingripanden vid olovligt byggande 6§ Meddelande om interpellation Meddelades att följande interpellation framställtsden 1983/84:125 av PerWesterberg (m) till statsrådet om avvecklingen av ZenitShippings fartygsenheter: Det statliga är i särklassstörsta rederi med ett 40-tal fartyg, och tillika det mest förlusttyngda.Zenits uppgift - enligt - är att sälja sitt fartygsinnehavså förmånligt som möjligt innan marknaden på nytt försämras. Detta i syfte att minimerastatens samlade förluster inom . Företagetsmarknadsfilosofi måste vara att väga dagens marknadsvärde och driftsförlustermot förväntade värdestegringar . Om man räknar med en värdstegringöver en viss nivå, lönar det sig teoretiskt att vänta med en försäljning avfartygsenheterna. Som en illustration kan nämnas att priset behöver vara högre för att det skall motsvara en försäljning . Under1982 förlorade ungefär 940 milj. kr. Motsvarande siffra för 1983förväntas bli 770 milj. kr. Förlustprognosen lyder på ca 400 milj. kr.Förlustbidraget på ca 400 milj. kr. kommer, såvitt jag förstår, attframkomma som icke permanent industristöd / 85. Därför kvarståren reserv för ytterligare ett drygt verksamhetsår med oförändrad förlustnivå. Enutförsäljning av fartygsenheterna bör ske under en konjunkturuppgång - på grundav det stora antalet fartygsenheter - snarare än när konjunktur- toppen redan nåtts.Konjunkturen är uppåtgående, som det fortsattakonjunkturförloppet är förknippat med betydande osäkerhet. Medledning av ovanstående önskar jag ställa följande frågor till statsrådetCarlsson: KommerZenit att inom föreskriven tid och givna ekonomiska ramar kunna avveckla befintliga fartygsenheter? Är nuvarande takt i försäljningen av fartygsenhetertillfredsställande med tanke på konjunkturläget och de ekonomiska ramar somfinns? Är statsrådet beredd att diskuteraförsäljningar av enheter inom enligt den s. k. argonautmodellen? 7 § Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1983/84:398av () till statsrådet om begränsningen avimporten av textilvaror från : Den har genomfört enkraftig ensidig begränsning av importen av tekovaror från . Det handlarnästan om en halvering av textilimporten. Nedskärningen rimmar mycket illa medde vackra ord om värdet av frihandel och färre krångliga detaljregler somibland hörs från regeringen. Importenfrån var av den svenska textilimporten, dvs.en mycket liten del. Effekterna av den genomförda begränsningen förefallerenbart bli besvär för importörerna: sämre relationer med och störreimport från andra . Därtill kommer risken för motåtgärder frånTurkiets sida. Jag vill därför frågastatsrådet: Vilkamotiv ligger bakom den genomförda hårda begränsningen av importkvoten förtextilvaror från ? 1983/84:399av () till statsrådet om aviseradnedläggning av musikskola: SverigesRadios musikskola startade och är förlagd till som SverigesRadio förhyr. Riksradio har aviserat om nedläggning av musikskolannågon gång . Med anledning av detta vill jag fråga kulturministern:Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att bevara i ? 1983/84:400 av () till bostadsministern ominrättande av en konsoHderingsfond inom de allmännyttiga bostadsföretagen: Då jag erfarit att allmännyttigabostadsföretag planerat för omfattande ROT-program men inte i sina kalkylerräknat med att behöva avsätta medel till en konsolideringsfond, vill jag tillstatsrådet ställa följande fråga. På vilket sättinformeras de allmännyttiga bostadsföretagen om kravet på inrättandet av enkonsolideringsfond? att vidta åtgärder om kravet inte följs, och i så fall på vilketsätt? 1983/84:401av i (m) till justitieministern om handläggningen avfelparkeringsärenden: I torsdagen den 8mars relateras ett fall då en äldre man misslyckats att vinna rättelse i ettuppenbart fall av felaktig handläggning av ett bötesföreläggande förfelparkering. Vederbörande myndighetsperson är medveten om felaktigheten menanser sig inte själv kunna rätta felet. Är justitieministern beredd att klargöra rättsläget i ettsådant fall och att vidta lämpliga åtgärder? 8 § Kammaren åtskildes .