prot · G70963 · 1983-12-31 00:00:00 — När det gäller omfattningen av telefonavlyssningen har jag hänvisattill den redogörelse vi fick för sedan och som visar, för att ta enjämförelsepunkt, att 1982 gavs det 313 tillstånd till telefonavlyssning förmisstanke om grovt narkotikabrott. 1979 gavs det 147 tillstånd. Men dåtillkommer att det finns ett antal fall som justitieministern inte definierarsom telefonavlyssning, vilket fallet med advokaten som fick sitt samtalinspelat belyser. Dettatycker jag illustrerar att här finns en problematik som man har anledning attbekymra sig över. Vi har alla, herr justitieminister, anledning att bekymra ossför detta. Jagskall sluta mitt inlägg i all vänlighet med att fråga om justitieministern hartagit reda på om själv är föremål för telefonavlyssning. Överläggningenvar härmed avslutad. 19 § Svar påinterpellation 1983/84:62 om rösträtten i riksdagsval Med hänvisning till bl. a. ett möte mellan juridiskautskott och de nordiska justitieministrarna i den 15 november 1983har till statsrådet ställt två frågor som rörinförande av rösträtt i riksdagsval för andra än svenska medborgare. Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara påinterpellationen. att införandet av rösträtt i parlamentsval är en isolerad svenskangelägenhet? Omsä inte är fallet, vilka slutsatser har den dragit av debesked som gavs från våra nordiska grannländers regeringar vid mötet mellanNordiska rådets juridiska utskott och de nordiska justitieministrarna iMariehamn? Jag vill börja med attsummera nuvarande läge i rösträttsfrågan. Ingetav de nordiska länderna tillåter att andra än det egna landets medborgareröstar i parlamentsvalen. Däremot har medborgare i andra nordiska länderrösträtt vid kommunalvalen, om de uppfyller vissa krav på bosättning. I Sverigegäller detta som bekant också andra utlänningar. 1början av tillsatte den en kommitté, 1983 årsrösträttskommitté, för att utreda bl. a. om rösträtten för invandrare som inteär svenska medborgare kan utvidgas till riksdagsvalen. Enligt direktiven ingårdet i kommitténs uppdrag att undersöka vilka överväganden i frågan som hargjorts och görs i de andra nordiska länderna. Kommittén väntas lägga fram ettbetänkande . VidNordiska rådets session i febmari 1983 förde den finländske statsministernKalevi Sorsa fram tanken att man på nordiskt plan borde utreda möjligheternaatt införa rösträtt för medborgare i andra nordiska länder också iparlamentsvalen. I , ochNorge pågår f. n. inga aktiviteter på området. Frågandiskuterades vid ett nordiskt justitieministermöte . Man enades dåom att avvakta resultatet av den svenska utredningen. Imitten av hölls i ett möte mellan Nordiska rådetsjuridiska utskott och de nordiska justitieministrarna. En av de frågor sombehandlades vid mötet var frågan om nordiska rnedborgares rösträtt vidparlamentsval. Vid mötet framhölls från dansk sida att systemet förgmndlagsändringar i medförde att möjligheterna att åstadkommaerforderliga ändringar i grundlagen var ytterst små. Från norsk sida hänvisadestill ett tidigare principuttalande av om att rösträtt tillparlamentet skulle vara förbehållen norska medborgare. Med hänsyn till dettauttalande och med beaktande av systemet för ändring av den norska grundlagenansåg man att möjligheterna att genomföra sådana ändringar i praktiken var småäven i . Omjag då övergår till att besvara två frågor, vill jag till enbörjan erinra om att det är varje stats suveräna rätt att bestämma vem somskall ha rösträtt i landet och att det alltså är den svenska sombeslutar i frågan om vi i skall införa rösträtt vid riksdagsvalen förandra än svenska medborgare. Jag vill emellertid stryka under att det inteminst i denna lagstiftningsfråga är av stort intresse att undersöka i vad måndet finns fömtsättningar för att införa likartad nordisk lagstiftning. Som jag nämnde enadesde nordiska justitieministrarna vid sin Om rösträtten i riksdagsval diskussionav rösträttsfrågan om att avvakta resultatet av den svenskarösträttskommitténs arbete. Vad som kom fram vid mötet i mellanNordiska rådets juridiska utskott och de nordiska justitieministrarnaföranleder inte någon annan ståndpunkt. Jag får alltså anledning att återkommatill frågan, när rösträttskommittén har avslutat sitt arbete. 80 (): Jag ber att få tacka justitieministern för svaret. Interpellationen är inte av en slump ställd till densvenske samarbetsministern . Det gäller ju en viktig nordisksamarbets- och samordningsfråga. När jag nu har fått svaret avjustitieministern, som hänvisar till att arbetet inom regeringen är så fördelatatt det är han som skall lämna svaret på interpellationen, så måste jag sägaatt jag ändå är litet förvånad över att det inte är den nordiskesamarbetsministern som svarar. Enligt uppgifter som inhämtats frän - som det brukar heta- vanligtvis välunderrättat håll, har den svenske samarbetsministern , som tillika är ordförande i , kommit överensmed president, , om att frågor som rör nordiskaärenden på nationellt plan skall besvaras i första hand av samarbetsministernoch inte av resp. fackminister. Bläcket har knappt hunnit torka på det brev somSvante skrivit till rådspresidiet med beskedi denna formella fråga innan han tillämpar en alldeles motsatt princip vidförsta bästa tillfälle. Min interpellation utgår från ett resonemang som fördes avinvandrarmi-nister i en TT-intervju, publicerad i sin helhet i bl.a. Stockholms-Tidningen . framhåller där attdet komrriit ett intressant förslag från den finländske statsministern vid rådssessionen 1983 orii rösträtt och nordiskt medborgarskap. I sinahuvuddrag är statsministeridéer hämtade från den rösträtt ikommunalval som finns för nordbor- och i en del länder rösträtt också föricke nordbor. Jag vill i egenskap av medlem i social- ochmiljöutskott, där vi har behandlat just den här frågan om nordisktmedborgarskap, betona att vad som inom rådet åsatts epitetet "nordisktmedborgarskap" i själva verket är någonting mycket mer omfattande än vadAnita låtit framskymta i sin beryktade TT-intervju. Med tre exeriipel vill jag illustrera vad som för mig ärden konkreta och mycket praktiska innebörden i begreppet nordisktmedborgarskap. För det första skall det befintliga internordiskaflyttningsbetyget tjäna medborgarnas och inte bara myndigheternas intressen.Det kan uppnås genom att man efter att ha avlämnat flyttningsbetyget vidframkomsten automatiskt erhåller nytt personnummer, skattsedel,försäkringsbesked etc. och slipper uppsöka resp. myndighet var för sig. För det andra borde nordiskt medborgarskap kunna medförainrättandet av en gemensam databank för lediga platser i . Naturligtvisförutsätter en sådan samnordisk databank att det finns nationella databaser - somi dag saknas i några av våra grannländer. Fördet tredje kunde det parlamentariska handlingsprogrammet Nordiskt medborgskapresultera i en nordisk anställningsförmånskonvention. Därmed skulleanställningstid, löne- och andra med tjänstgöringen förknippade förmåner fåtillgodoräknas vid flyttning mellan länderna. Arbetsmarknadens parter berörs aven dyhk konvention, eftersom avtalsreglerade förhållanden ingår. Av ca 50praktiska förslag utgör rösträttsfrågan bara ett inslag i det parlamentariskahandlingsprogrammet . Justitieministernframhåller i sitt svar att införandet av rösträtt vid val till den svenskariksdagen är en sak som vår riksdag suveränt beslutar om. Formellt är detrikfigt, men reellt är kanske inte lika obundet och suveränt somjustitieministern låter framskymta. Ett.exempel kan illustrera vad jag avser. Utflyttadefinländare behåller som bekant sin rösträtt oavsett hur länge de bottutomlands. Enligt justitieministerns uppfattning skulle ett ensidigt svensktinförande av rösträtt i riksdagsval för nordbor kunna innebära att finländaresom bott i får rösträtt vid både och Sverigesriksdagsval. Denna form av dubbelröstning skulle innebära ett allvarligt avstegfrän principen en man - en röst. Nuvet jag inte om justitieministern menar att rösträtten skulle våra kombineradmed valbarhet. Dä skulle det bli ytterligare komplikationer, eftersom det krävsett svenskt medborgarskap i många sammanhang. ISverige kan ett grundlagsförslag underställas folkomröstning, om en tredjedelav ledamöter fattar beslut om det. Folkomröstningen hålls samfidigtsom kommande riksdagsval. Då frågar jag: Tror justitieminister att ettförslag om rösträtt för nordbor i riksdagsval, utan krav på medborgarskap,skulle samla erforderlig majoritet bland befolkningen? Underlättas skapandet avdenna majoritet om möjligheter till dubbelröstning föreligger? Visserligenmedger justitieministern i sitt svar att det är angeläget med en likartadnordisk lagstiftning - men ändå. Jag tror vidare att man kan utgå från attrösträtt till det danska och det norska , inte minst avde skäl som justitieministern pekar på i sitt svar, kommer att vara förbehållenlandets egna medborgare. Varför skall då på egen hand göra dennaförändring i fråga om en nordisk medborgares rösträtt vid parlamentsval? Jagtror f. ö. inte heller att vi skulle få med oss- det visar uttalandensom gjorts av finländska pohtiker utanför socialdemokratins led. Rösträttför nordbor i parlamentsval bosättning i ett grannland kan, omden skall införas - vilket jag inte vill ta ställning till - bara skegenom en ömsesidig nordisk överenskommelse. Det är min uppfattning. Man kanbara ha rösträtt i ett land i taget. Dethär visar prov på sammantaget tre socialdemokratiska olycksfall i arbetet; InvandrarministerAnita har givit en TT-intervju och åberopat statsminister i enfråga som har en delvis annan och i varje fall vidare innebörd än den honangivit. 10Riksdagens protokoll 1983/84:59-63 Om rösträtten i riksdagsval Den svenske samarbetsministern harpraktiskt taget , å ena sidan i skepnad av Nordiska ministerrådetsordförande, hävdat att frågor med en nordisk innebörd skall besvaras avsamarbetsministern - dvs. av honom själv - för att å andra sidan snabbt gåifrån denna ståndpunkt vid första bästa tillfälle. Justitieminister svar ger faktiskt utrymme föratt dubbelröstning kommer att kunna.förekomma i . Den socialdemokratiska regeringens handläggning av ennordisk fråga lämnar en hel del övrigt att önska. Det är sällan som tre olikastatsråd är inblandade i en och samma fråga, men då detta nu är fallet tyckerjag att det finns anledning att allvarligt fundera över om den svenskesamarbetsministerns nordiska handlag har varit det bästa. 81KARIN AHRLAND (fp): Det var mycket intressant att lyssna påjustitieministerns svar, så mycket mer som jag själv sitter med i denrösträttskommitté som han åberopade. Statsrådet började med att erinra om varje statssuveränitet att bestämma om rösträtten i landet genom riksdagsbeslut. Jagtycker att det är en självklarhet. Egentligen brukar man i juridiken, herrjustitieminister, inte särskih understryka självklarheter. Men finns detkanske vissa skäl. Sedan sade statsrådet att det är av stort intresse attundersöka förutsättningarna.för att införa hkartad nordisk lagstiftning. Detär klart att man alltid kan fråga andra människor vad de tycker i olika frågor.Ibland gör man det faktiskt bara av artighet i en konversation, ibland därföratt man själv inte har tagit ställning. Men om man inte behöver samtalsämnenvid middagsbordet och om man står fast i sin egen övertygelse, då finns detinte så stor anledningatt undersöka vad andra tycker - inte ens mellan stater,herr talman. Låt mig så märka ord. Statsrådet sade "införalikartad nordisk lagstiftning". Får jag påpeka att vi har en hkartadnordisk lagstiftning. Var och en röstar i det land där man är medborgare. Jag tror däremot att det kanske vore av stort intresse förjustitieministern, som kanske ännu inte personligen har tagit ställning i dennafråga, att undersöka vad vi som är svenska medborgare, antingen vi är födda häreller är invandrare som har blivit medborgare, tycker. Jag vill börja med att försäkra att vi i största aktning för invandrarna. Vi är mycket medvetna om allt de harbetytt för och för oss som är födda här. Vi här samma högaktning föralla invandrare, oavsett om de kommer från ett nordiskt land, från ett annateuropeiskt land eller från ett utomeuropeiskt land. Vi gör inte skillnad påmänniskor för deras nationalitets skull. Det är bl. a. därför som vi harmedverkat till en sänkning av den tid som man behöver bo här för att bli svenskmedborgare. finns det, tror jag, ungefär 400000 naturaliseradesvenska medborgare. Det skulle kunna ha varit ännu fler, men ett stort antalhar av en eller annan anledning avstått från att bli medborgare, trots att dekunnat. Deras skäl kan säkertvariera, och vi tvingar ju inte någon att bli svensk medborgare. Vi tycker attden enskilde själv skall bestämma; ännu så länge har såvitt jag vet inte ensdet socialdemokratiska partiet kommit på tanken om kollektivanslutning tillSverige. Det handlar alltså om ett personligt beslut för den enskildaindividen, och så tycker jag att det skall vara. "Det är skam, det ärfläck pä baner att medborgarrätt heterpengar." Dettalärde vi oss i skolan att skandera efter . Så hette det när denallmänna rösträtten infördes. är medborgarrätt bl. a. rösträtt, och detär bra. Jag tror att jag kanske behöver erinra om att det var liberaler ocharbetare som den gången införde rösträtten. Då var vi också eniga om atträttigheter och skyldigheter skall följa med varandra. Utländska medborgare sombor i har inte fullständigt samma skyldigheter som vi. Ianledning av frågesvaret skulle jag nu vilja ställa några frågor. Så somförhållandena är i och och mot bakgrund av det svar somjusfitieministern har lämnat, kan vi faktiskt ana vad man därifrån skulle svarapå en förfrågan - nämligen möjligen ett vänligt nej tack. Tycker vi i så fall skall ha rösträtt enbart för finska medborgare? Eller skallnorska medborgare som bor här få rösta både i och här, men inte svenskamedborgare som bor i ? Tycker att detta är likartade regler iNorden? Jaghar ytterligare en principiell fråga: I en så fundamental fråga som rösträtten,är det viktigare att lyssna till och eventuellt komma överens med dem som förtillfället sitter vid makten, regeringspartierna, i de nordiska länderna - detär som bekant så att regeringar skiftar - än att ha alla svenska medborgares samtycke?Jag skulle väldigt gärna vilja veta vilket som är viktigast i just den frågan. Jag beklagar till en början att blev besviken över attjag lämnade svaret pä hans interpellation, men detta var vår överenskommelseinom regeringen. Jag förstod kanske litet grand besvikelse närjag märkte att han i sin replik gick in på delvis helt andra frågor än den somhan tog upp i interpellationen. De frågorna, som ligger under andra departementän det som jag har ansvaret för, fär väcka vid ett annattillfälle än detta. Närdet gäller den fråga som interpellationen avser, och som har kommenteratsytterligare av och , är jag mycket noga med att integå in i en sakdiskussion här och . Det beror heh enkelt på denöverenskommelse som träffades i , nämligen att vi skulle låta dennafråga ligga till dess att den svenska rösträttskommittén blir färdig med sittarbete. Att jag står kvar vid den överenskommelsen, , tycker jagär det bästa sättet att åstadkomma en nordisk samordning på. Trotsatt jag således inte går in i sakfrågan vill jag ändå tillåta mig att säga såmycket som att tankar enligt min uppfattning bör övervägas i Om rösträtten i riksdagsval Efter vad jag förstår var det ungefär det som menade när honciterades i en tidningsartikel. 83 (): Det är inte därför att jag möterjustitieministern - en kronobergare - som jag är besviken, utan därför att jagansåg att detta var en nordisk fråga. Jag förstår inte varför justitieministern säger att jag imin replik har talat om någonting som jag egentligen inte har frågat om. Jaghar utvecklat min interpellation med utgångspunkt i intervjun med har tagit upp rösträttsfrågan och åberopat juridiskautskotts sammanträde med justitieministrarna och deras uppfattningar. Jag komdå fram till frågeställningen om samarbetsministern ansåg attdetta var en isolerad svensk angelägenhet. Jag har den bestämda uppfattningen att detta är en nordiskfråga. Därför måste man diskutera den från nordisk synpunkt och vara överensmed de olika nordiska länderna. Det är den bedömning som jag gör, och jag troratt den omfattas av många i de nordiska länderna. Det har också framgått vadbåde och tycker. Jag åberopade också den överenskommelse som har träffats iNordiska rådets presidium, där man har försökt åstadkomma en sådan här fördelning. Jag tyckte att detta var en fråga av nordisk karaktär, somborde besvaras av den nordiske samarbetsministern. Jag har inte alls någonaversion mot justitieministern som person. 84KARIN AHRLAND (fp): Jag tycker att det är bra att det är StenWickbom som tar denna debatt. Det är nämligen en fråga som först och främstfaller under justitieministerns domvärjo. sade att han är mycket noga med att inte gåin på sakfrågan förrän rösträttsutredningen har kommit med sitt betänkande. Detär en inställning som jag har stor förståelse för. Jag förväntar mig - och jaghoppas jag kan räkna med det - att därför inte har bundit sig såhårt som uppenbarligen andra i den socialdemokratiska regeringen har gjort,utan att han är beredd att som en objektiv jurist lyssna tiU alla de argumentsom finns för och emot. Jag blev litet oroad när jag fick höra attjustitieministern ändå är mycket lockad av Sorsas tankar, som enligtjustifieministern bör övervägas noga. Jag ställde en andra fråga, där jagundrade om det i en sådan här fundamental fråga verkligen är viktigare vad enannan nordisk regering har för åsikter än att de svenska medborgarna är heUense. Jag skulle väldigt gärna vilja upprepa den frågan. Överläggningen var härmed avslutad. 20 §Föredrogs och hänvisades Nr 63 Mofionerna den /84:516-519 till 1983/84:520och 521 fill finansutskottet 1983/84:522-524till skaUeutskottet 1983/84:525till justitieutskottet /84:526-529 till lagutskottet /84:530-534 fillutrikesutskottet /84:535-541 fill socialförsäkringsutskottet /84:542och 543 fill socialutskottet /84:544-550 till utbildningsutskotiet1983/84:551-555 till trafikutskottet /84:556-558 fill jordbruksutskottet1983/84:559-563 fill näringsutskottet /84:564-569 fillarbetsmarknadsutskottet /84:570-573 till bostadsutskottet /84:574 filljordbruksutskottet /84:575 fill arbetsmarknadsutskottet /84:576 tillförsvarsutskottet /84:577 till bostadsutskoUet 21 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1983/84:578av i Kommunsskyldighet att meddela underrättelse om vissa beslut 1983/84:579 av i Införande i regeringsformen av en paragraf rörande svensktmedborgarskap 1983/84:580 av i Viss utvidgning av grundlagens fri- och rättighetsbegrepp 1983/84:581 av i Ändring i regeringsformen rörande regeringsombildning 1983/84:582 av m.fl. Försök med kabelsändning av satellitprogram (prop.1983/84:91) 1983/84:583 av och mandat och parti vid allmänna val 1983/84:584 av Rätt till ursäkt då myndighet förfarit felaktigt 1983/84:585 av ikyrkofullmäktigval 1983/84:586 av i m.fl.Sekretessbestämmelserna inom 11 protokoll 1983/84:59-63 Nr 63 1983/84:587 av Torsdaeen den Utnämningen av biskopar 19januari 1984 1983/84:588 av m.fl. Ett nytt sparsystem för semester 1983/84:589 av och i GävleFörenklad statsbidragsgivning till kommuner och landsting 1983/84:590 av m.fl. Betalningar till ochfrån staten 1983/84:591 av och ideella föreningars insamlingsverksamhet 1983/84:592 av i Effekterna för vissa skärgårdsbor av fastighetstaxeringen 1983/84:593 av försäljning pånordiska flygplatser 1983/84:594 av Beskattningen av vissa utgifter från pensionsstiftelse 1983/84:595 av och av ideella föreningar 1983/84:596 av och av datorer 1983/84:597 av avarbetsstipendier 1983/84:598 av m.fl. Avdragsrätt för vissa gåvor till internationelltbiståndsarbete, m. m. 1983/84:599 av En ekonomisk rotel i Norrköpirigs polisdistrikt 1983/84:600 av m.fl. Översyn av lagen omTV-öyervakning 1983/84:601 av och Översyn av bestämmelserna rörande blod- och urinprovstagning för alkoholbestämning m. m. 1983/84:602 av ilänsrätt 1983/84:603 av i m.fl. Antaletnämndemän i tingsrätt 1983/84:604 av . 142 Obligatorisk kommunalkonsumentpolitisk verksamhet 1983/84:605 av MargaretaGärd och 63 Vissändring i lagen om gravrätt m.m. Torsdagenden 1983/84:606av Rätt för omyndiga att köpa värdepapper 1983/84:607av nya namnlagen 1983/84:608av A/art/w O/Mon m.//. Lagstiftning om ideella föreningar 1983/84:609av Wåan 5/;'ern/ö/ 1983/84:610av m.fl. 1983/84:611av och internationella kvinnokonferens iNairobi 1983/84:612av och till enskilda organisationer 1983/84:613av m.fl. 1983/84:614av skydd i krig 1983/84:615av . 1983/84:616av energiförsörjning 1983/84:617av m. fl. Ökad tillverkning av skyddsmasker 1983/84:618av RuneBacklundm.fi. 1983/84:619av och till psoriasissjuka 1983/84:620av och till änkepension 1983/84:621av m.fl. Sjukpenningen för hemmamake Ersättningenfrån försäkringskassa för vård av handikappat barn Nr 63 1983/84:623 av ochHelge 1983/84:624 av och Information om kostvanornas betydelse m.m. 1983/84:625 av rätt tillbidragsförskott 1983/84:626 av och av barnbidrag 1983/84:627 av och för sjukvårdspersonal 1983/84:628 av av kokain 1983/84:629 av vid tandskador 1983/84:630 av och i VisbyAnvändning av återlämnat läkemedel vars förpackning är obruten 1983/84:631 av Gutmar i m.fl. 1983/84:632 av Förbättrat stöd till ensamförälder med adoptivbarn 1983/84:633 av och den kommunala barnomsorgen 1983/84:634 av av lotterilagen 1983/84:635 av m.fl. 1983/84:636 av m.fl. Sändningarna i lokalradio och regional-TV inom Kronobergslän 1983/84:637 av Slopande av radiolagens förbud mot kommersiell reklam 1983/84:638 av Näringslivets ekonomiska bidrag till kulturlivet 1983/84:639 av Ökat statligt bidrag till i 1983/84:640 av slott 1983/84:641 av BirgerRosqvist m. fl. 1983/84:641av . 1983/84:643av m.fl. 1983/84:644av O/fe/lu//'« m./7. 1983/84:645av och Ökadskolundervisning om enskild ekonomisk planering . 1983/84:646av m. fl. Samordningav skolårets avslutning med inryckning till militärtjänst 1983/84:641av m. fl. Lokaliseringtill av en datavetenskaplig linje 1983/84:648av m.fl. Lokaliseringtill av en yrkesteknisk högskoleutbildning 1983/84:649av m. fl. Tjänstekonstruktionenför studie- och yrkesorientering i skolväsendet m. m. 1983/84:650av och Samrådsskyldighet vid nedläggning avskolor 1983/84:651av och för vårdyrkesutbildningen 1983/84:652av/nger Coc/i Reglernaom intagning fill gymnasieskolan 1983/84:653av ['öch livsmedelsteknisktutbildningscentrum i . 1983/84:654av GM««ar 0/s50rt m./7. Ökadteknisk utbildning vid högskolan i 1983/84:655av och med språkgymnasier Ändringav timplanen för gymnasieskolans naturvetenskapliga hnje 1983/84:657av och i skolan 1983/84:658av Per t/McA:/w./Z. Tjänstekonstruktion för studie- ochyrkesorientering i skolväsendet m. m. 1983/84:86) Nr 63 1983/84:659 av 19januari 1984 1983/84:660 av m. fl. 1983/84:661av och 1983/84:662av och service för tågresenärer 1983/84:663av m.fl. Bidraget till drift av enskilda vägar 1983/84:664av och för fotgängare att under mörkerbära reflex 1983/84:665av och till enskilda vägar 1983/84:666av Bertd och järnvägssträckor i 1983/84:667av i och 1983/84:668av BertU Måbrink Sysselsättningen vid Vagriverkstad 1983/84:669av m.fl. En cykelled mellanStockholm och 1983/84:670av service till allmänheten 1983/84:671av i och avbestämmelserna om stänkskydd på personbilar . 1983/84:672av och , m. m. 1983/84:673av och 1983/84:674av och överabonnenterna i 1983/84:675av och tredje vice talman tillhjortronplockning 1983/84:676av och bensin 1983/84:677av och 63 Åtgärder mot försurning den 1983/84:678 av Omhändertagandet av djur enligt djurskyddslagen 1983/84:679 av m.fl. 1983/84:680 av och av fjällnära skogar 1983/84:681 av m.fl. Överföring avskogsmark i enskild ägo 1983/84:681 av m.fl. Skogshögskolan i 1983/84:683 av och sjöar 1983/84:684 av m.fl. Förbud mot vissatillsatser i slaktdjursfoder 1983/84:685 av av frystaimporterade kräftor 1983/84:686 av m.fl. Innehållsdeklaration och datummärkning beträffande bröd 1983/84:687 av offentligalivsmedelskontrollen 1983/84:688 av för exportstöd