prot · G70945 · 1983-12-31 00:00:00 — Enligt vpk;s mening måste en förnyelse av gamla bostadsområden ocksåinnefatta en konstnärlig utsmyckning av samma omfattning som i de nyarebostadshusen. Vpk föreslår därför att man tillför en regel ibostadsförbättringsprogrammet som betyder att av kostnaderna inomprogrammet skall gä till konstnärlig utsmyckning. Uppskattningsvis skulle dettakosta 65-70 milj. kr. , och den summan måste alltså avsättas när dentiden kommer. Genom detta skulle också uppemot 300 årsarbeten kunna tillskapasför konstnärer inom ramen för bostadsförbättringsprogrammet. Som också sade är det här en viktig aspektatt ta hänsyn till. Utskottets majoritet tycker annoriunda än vpk och hänvisartill de rådande möjligheterna till lån och boendemiljöbidrag. Men vpk tyckeratt denna fråga bör finnas med inom själva bostadsförbättringsprogrammet. Jag yrkar med detta bifall till reservation nr 16.- Det är viktigt att hiss installeras i flervåningshus. sade att 1 miljon lägenheter saknar god tillgänglighet. Det betyderatt sådan saknas i en tredjedel av alla flerfamiljshus. av flerbostadshusenmed tre våningar saknar hiss. Det är därför mycket viktigt att hissarinstalleras. Inte minst mot bakgrund av den diskussion om de äldres möjligheteratt bo kvar i en invand hemmiljö är det viktigt att tillgängligheten säkras,och det kan ske bl. a. genom installation av hiss. Vpk tycker att hela bidraget skall betalas av staten efteren bedömning. Vi menar också att det bör utgå av den godkändakostnaden, och det innebär en uppjustering i förhållande till propositionsförslaget. Jag vill också påtala att de 100 milj. kr. som nu anslåstill hissinstallationer långt ifrån kommer att räcka. Man beräknar att detkostar en halv miljon att installera en hiss, och det betyder att bara 200hissar skulle kunna installeras inom ramen för det anslag som är beräknatför varje enskilt år. Eftersom förmodligen 100 000 hissar behöver installeras,kommer dessa installationer att ta mycket , om man inte ifortsättningen räknar upp det här bidraget. Det förvånar mig att sade att kommunernaegentligen skulle betala hela kostnaden för hissinstallationer. Eftersom jagförmodar att vet vilka kommuner och bostadsområden som skullekunna drabbas negativt av detta, är det ett förvånansvärt uttalande avbostadsministern. Utskottets majoritet avstyrker vpk-motionens krav utannågon annan motivering än att man godkänner regeringens förslag. Folkpartietoch tycker att hissinstallationerna över huvud taget inte skallvara med i programmet. Med dettayrkar jag bifall till reservation 22. I vpk-motionen föreslår vi att ramen för miljöbidragenskall vidgas i stället för att, som regeringen föreslår, en projektreserv byggsupp. Utskottet delar här uppfattningen i vpk-motionen och gör också etttillkännagivande till regeringen med anledning av motionen. Till detta har jaginget annat att tilläggaän att det var ett klokt ställningstagande av utskottet. Själva anslaget togriksdagen ju ställning fill . Jag skulle bara vilja skicka med ett råd till regeringen -den är inte längre representerad här i kammaren, men jag hoppas att man kommeratt studera protokollet - med anledning av vidgningen av boendemiljöramen. Jagförutsätter att regeringen återkommer i budgetpropositionen med förslag tillhur en vidgning av ramen skall ske. Jag hoppas att regeringen då använder denmodell som tillämpats för stöd till allmännasamlingslokaler. Den modellen lär ha fungerat alldeles utmärkt. bostadsförbäti-ringsprogram m. m. 25 (); När det gäller förmodanden kan honnog leva vidare i förvissningen om att de är bra riktpunkter för regeringensfortsatta arbete i denna fråga. När det gäller konstnärlig utsmyckning vill jag påpeka attdet finns ett gammalt riksdagsbeslut om anslag till konstnärlig utsmyckning ibostadsområden, och det kan nu också användas i samband med ombyggnadsverksamhet.Detta anslag har utnyttjats till ungefär en dryg tiondel. Enligt vad jag harerfarit ämnar man nu sätta i gång en informationskampanj för att aktiverakonstnärer i samband med ombyggnadsverksamheten. Dessutom vet jag att det pågårförberedelser för att ytterligare förstärka möjligheterna att genomförakonstnärlig utsmyckning i bostadsområdena, så på den punkten behöver riksdageninte fatta några särskilda beslut. Slutligen menar attstaten till kommunerna skall betala i bidrag till hissinstallationer itrevåningshus. Bostadsministern talade om detta. Kommunerna har anvaret förbostadsförsörjningen i detta land. Bostadsministern påpekade att det årenmycket viktig angelägenhet att göra husen funktionsdugliga för demsom bor där, för handikappade, för folk som besöker fastigheterna, förhemsamariter som besöker sjuka i lägenheterna osv. Jag tycker att man medregeringens förslag, att göra en fördelning så att staten bidrar ochkommunerna , får en rimlig och bra fördelning, just med hänsyn till attdet inte finns någon som bättre än kommunerna kan göra en bedömning av vilkafastigheter som skall förses med hissar. När kommunerna har gjort dennabedömning är det också rimligt att de svarar för en liten del av det bidrag somhar föreslagits i propositionen. 26INGA (vpk): När det först gäller den konstnärligautsmyckningen, framgår det inte av utskottets skrivning att det finns så mycketpengar kvar av detta tidigare bidrag som det är möjligt att utnyttja. Därförhar vi reserverat oss. Jag kan egentligen inte förstå varför man inte skullekunna ha med också den konstnärliga utsmyckningen i förbättringsprogrammet. Detär litet av en principfråga. Det är riktigt att det är kommunerna som har ansvaret förbostadsbyggandet i vårt land. Men med tanke på hur många kommuner har det nutror jag Garanti och försäkring som villkor för bostadslån tillvissa nybyggda småhus m. m. att detblir svårt för dem att få pengarna att räcka till sådana viktiga saker som bl.a. hissinstallationer. Man vältrar över ytterligare kostnader på kommunerna -det har vi gjort i många sammanhang. Vi har vältrat över många kostnader, t.ex. genom socialtjänstlagen och barnomsorgen. Men i samma utsträckning som manvältrar över ett ansvar måste man också ge kommunerna en rimlig chans attekonomiskt klara av sådana här åligganden. Detta kommer förstås att drabba dekommuner och de bostadsområden som har det sämst ställt, om inte kommunerna fårett rejält ekonomiskt tillskott. Därför har vi föreslagit att staten skall ståför hela detta bidrag för att ge kommunerna en chans att genomföra hissinstallationer. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter behandlingen avbostadsutskottets betänkande Kammaren övergår nu till att debattera bostadsutskottetsbetänkande 8 om garanti och försäkring som villkor för bostadslån till vissanybyggda småhus m. m. Garantioch försäkring som villkor för bostadslån till vissa nybyggda småhus m. m. 28KNUT (); Bakgrunden till denna proposition är enmotion som och jag väckte . Vi tog där upp deproblem som finns på småhusmarknaden, med fel och brister som man kankonstatera inträffar i nybyggda småhus. Eftersom detta med att köpa ett småhuskanske är den största investering som någon gör i livet, menade vi att det varviktigt att få ett försäkringssystem som ger vederbörande garanterat skydd motoförutsedda skador. Till vår glädje anslöt sig övriga partier, och därmed ,till denna motion och beställde en proposition från regeringen. Vårt krav varatt skulle besluta att utvidgad garanti och försäkring av det slagsom exempelvis ingår i Småhus 80 skall utgöra förutsättningen för statligtbostadslån för småhus som upplåts med äganderätt eller bostadsrätt. har vi således en proposition. Det borde då vara så attvi moderater skulle vara mycket nöjda och glada, eftersom vi har fått som vihar önskat. Men det finns en viktig invändning mot propositionen. Det gällerinte att vi har fått ett system med försäkring - det är det kravet vi hardrivit från moderatsidan. Vad vi är negativa till är att regeringen hargenomdrivit ett avtal som innebär ett förstatligande av AB Bostadsgaranti. Detinnebär att vi får ett system där dessa försäkringar tillhandahålls via ABBostadsgaranti för hela marknaden, och det är naturligtvis inte bra. Vi menaratt det skall vara konkurrens, och det här är en marknad som lämpar sig utmärktväl för det. Eftersom detta system kommer att omfatta alla statligtproducerade småhus, blir det en intressant försäkringsform för många. Mot denbakgrunden finns det ingen anledning att införa ett system där man, genom attstaten övertar ägaransvaret till hälften i AB Bostadsgaranti, auktoriserar ettföretag som kommer att bli det totalt dominerande på marknaden - det kommerinte att finnas några andra som blir intresserade. Är det för bra för denenskilde? Det kan verkligen diskuteras. Är det inte så, att eftersom det blir endast ett företag,finns bara detta system att tillgå. Det innebär att den enskilde inte har någravalmöjligheter, utan han är helt och hållet utlämnad till just detta företag.All erfarenhet visar att det är utomordentligt värdefullt för den enskildekonsumenten att han, om han inte är nöjd med en produkt från ett företag, kanvända sig till ett annat. Det är därför som det är så värdefullt att vi harolika banker i . Är man inte nöjd med behandlingen i en bank, kan man vändasig till en annan. Här blir det ett enda försäkringsbolag, och vi kan inteförstå annat än att detta är ett klart uttryck för regeringens vilja att drivasocialiseringen vidare i . Mot den bakgrunden, herr talman, harvireserverat oss och yrkar avslag på den del av propositionen som innebär ettförstatligande av AB Bostadsgaranti. Jag ber att få yrka bifall till de moderata reservationerna. Garattti och försäkring som vUlkor för bostadslån till vissanybyggda småhus m. m. 29 (): hälsar med tillfredsställelse attfrågan om garanti och försäkringar nu funnit sin lösning. Vi framhåller dock ien motion att det är väsentligt att det i praktiken inte bara blir ABBostadsgaranti som ensamt avgör vilka som kan komma i fråga. Jag yrkar bifall till den folkpartireservation som ärfogad till betänkandet. 30KJELL (): Jäg vill börja med att yrka bifall till utskottets hemställan. När det gäller reservationerna skall jag starta med enliten kommentar till reservation. Det är väl en av de mestöverflödiga reservationer som man har sett på . Om det skall bli så somfolkpartiet vill, att det i praktiken inte skall vara ett enda företag som ärverksamt på detta försäkringsområde, hänger ju helt och hållet på omförsäkringsbolagen är intresserade. De har fullständiga möjligheter att gå inpå denna marknad, precis som har skrivit i sin motion. Därför ärmotionens syfte tillgodosett, och ett bifall till reservationen ändraringenting. har en annan uppläggning på så sätt att devill att endast skall utforma de villkor som skall gälla och se tillatt göra det möjligt att låta dessa kostnader ingå i låneunderlaget. Man kan naturligtvis tänka sig att lösa denna fråga påolika sätt. Det ena sättet är den metod som regeringen har valt, nämligen attförhandla med ägarna av nuvarande AB Bostadsgaranti och gå med som hälftenägarei det företaget. En annan metod hade varit att - eftersom detta är en litetovanlig försäkringsverksamhet, välja ett renodlat statligt engagemang somkonkur- Garanti och försäkring som villkor för bostadslån tillvissa nybyggda småhus m. m. rent tillAB Bostadsgaranti. Ytterligare en form är att försäkringsbolagen engagerar sigpå detta försäkringsområde. Men man har alltså valt att komma överens om atttill hälften köpa in sig i AB Bostadsgaranti. Med utgångspunkt i att vi har haft diskussioner undermånga år om på vilket sätt man skall åstadkomma ett skydd för småhusköparentycker vi att det som föreslås från regeringens sida är en vettig åtgärd. Vitycker inte att det är något allvarligt förstatligande, som det, utan att det är ett samarbete mellan de företag som startade ABBostadsgaranti och staten. Det är fritt fram för byggföretagen att försäkra sig iandra försäkringsbolag än i AB Bostadsgaranti. Därför finner jag inte hellernågot skäl för att man skall stanna för den inskränkning i förslaget som manföreslår från sida, utan jag yrkar bifall till utskottetshemställan. 31KNUT (); säger att det fanns tvåalternativ. Antingen kunde man välja det alternativ som föreslås ipropositionen, dvs. att staten går in som hälftenägare i AB Bostadsgaranti,eller också kunde man välja alternativet ett helt statligt bolag. Jag är litet förvånad att , som är enförespråkare för de fria marknadskrafterna, inte har kommit på tanken att dettavar någonting som enskilda företag fick konkurrera om och att man alltså varkenskulle ha ett statligt eller ett halvstatligt företag. Det förvånar mig somsagt att inte kunde tänka sig det. säger att det är fritt fram för andraföretag att gå in. Ja, men genom denna konstruktion, där staten är hälftenägarei AB Bostadsgaranti, som tidigare ägdes av alla företag som var medlemmar iByggnadsentreprenörföreningen, har man fått ett företag, där således samtligamedlemmar i och staten är delägare. Det blir etttotalt marknadsdominerande företag. Det kommer att bli ytterligt svårt förandra att gå in och konkurrera i en sådan situation. Vi vet alltid vad detinnebär, om man ger ett företag en mycket stark ställning på marknaden. Dem som det kan gå ut över, , är faktiskt deenskilda boende, de småhusägare som vi är ute efter att skydda. Därför, KjellMattsson, borde det ha varit naturligt att hitta ett neutralt system somverkligen tog hand om dem som vi vill skydda, nämligen småhusköparna. Vi bordehitta ett system där deras intressen beaktades. Det är inte entreprenörernasoch inte statens intressen som är det viktiga, utan det viktiga är att skyddadem som köper småhus. 32 (); Bostadsgaranti kommer att ha endominerande ställning på marknaden är det ingen som förnekar. Det beror på redan tidigare organiserade sig och gjorde dessa åtaganden. Detta förändrasinte, såvitt jag förstår, av att man får ett ändrat ägande av AB Bostadsgaran- ti.Marknaden finns ju kvar, om någon tycker att det är intressant att gå in ochkonkurrera. Man hade tre varianter - utelämnade den ena. AB Bostadsgaranti hade varitoförändrat. Man hade kompletterat företaget medett statligt institut. De försäkringsbolag som finns påmarknaden hade gått in och försökt få någon att försäkra sig hos dem. Det sista alternativet är fullt möjligt även ifortsättningen. Vi tycker att den form som man nu valt är en vettigövergångsform. Garanti och försäkring som vdlkor för bostadslån tillvissa nybyggda småhus m. m. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. I (reformering av bostadspolitiken) Utskottets hemställan bifölls med 181 röster mot 50 förreservation 1 av och . 88 ledamöter avstodfrån att rösta. Mom. 2 (bostadsförbättringsprogrammets allmänna inriktningoch omfattning) Förstbiträddes reservation 2 av m. fl., som ställdes mot delsreservation 3 av och , dels reservafion 4 avKerstin i motsvarande del, med acklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 173 röster mot77 för reservation 2 av m. fl. 69 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 3 (utvidgning av bostadsförbättringsprogrammet) Utskottets hemställan bifölls med 288 röster mot 1,9 förreservation 5 av . 10 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 4 (beredningen av ett bostadsbyggnadsprogram) Utskottets hemställan bifölls med 222 röster mot 20 förreservation 4 av i motsvarande del. 77 ledamöter avstod frän attrösta. Mom. 5 och 7 (behovet av planeringav förnyelseåtgärderna m. Först biträddes reservation 6 av m.fl. - som ställdes mot reservation 7 av ochBirgitta - med acklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan -som ställdes mot reservation 6 av RolfDahlberg m. fl. - med acklamation. Mom. 6 (viss översyn av bostadssaneringslagen m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avTore -bifölls med acklamation. Nr 45 Mom. 11 (viss förutsättning förräntebidrag) den Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avTore - bifölls med acklamation. Mom. 12 (kommunalskattelagen) Utskottets hemställan bifölls med 172 röster mot 144 förreservation 11 av m. fl. 3 ledamöter avstod från att rösta. () och () anmälde att de avsett att rösta nej men markerats ha avstått från attrösta. Mom. 13 (konsolideringsfond) Utskottets hemställan bifölls med 297 röster mot 19 förreservation 12 av . 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 18 (konstnärlig utsmyckning) Utskottets hemställan bifölls med 287 röster mot 19 förreservation 16 av . 11 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 19 (tilläggslån för vissa åtgärder) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 18 avKjell och - bifölls med acklamation. Mom. 22 (bidrag till vissa tillgänglighetsskapandeåtgärder) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 22 avTore -bifölls med acklamation. Mom. 25 (ändrade regler för boendemiljöbidrag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 23 avRolf m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 26 (lagen om bokföring av bostadslån) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 24 avKjell m. fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 2 (ABBostadsgarantis roll i ett system med garanti och försäkring som villkor förbostadslån i vissa fall) Utskottets hemställan bifölls med 239 röster mot 76 förreservation 1 av m. fl. 3 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 3 (konkurrenssituationenavseende produktionsgarantier m. 42 Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 2 av - bifölls med acklamation. övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 1983/84:9Tilläggsbudget I till statsbudgeten för /84 inom försvarsdepartementets verksamhetsområde (prop. 1983/84:25delvis) 1983/84:10 Tilläggsbudget I till statsbudgeten för /84inom bostadsdepartementetsverksamhetsområde (prop. 1983/84:25 delvis) 1983/84:8Tilläggsbudget I till statsbudgeten för /84 såvitt avser verksamhetsområde (prop. delvis) 1983/84:9 Fortsatt giltighet av lagen med särskilda bestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål (prop. 1983/84:57) 1983/84:10Fortsatt giltighet av lagen om tvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall (prop. 1983/84:51) 1983/84:11Stockholmskonferensen (prop. 1983/84:55 delvis) 1983/84:5Kostnader för konferensen om förtroende- och säkerhetsskapande åtgärderoch nedrustning i () (prop. 1983/84:55delvis) 1983/84:6 och försvarsplaneringen (förs.1982/83:22) Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. betänkande 1983/84:1 om nedrustning. 33GUNNEL JONÄNG (c): Upprustningen i världen fortsätter, trotsbilaterala och multilaterala förhandlingar om nedrustning ochförtroendeskapande åtgärder. Trots att det redan finns en "overkillingcapacity" i världen, fortsätter supermakterna i något slags blindautomatik sin upprustning. Till vilken nytta? De kan ju inte mer än förgöramänskligheten en gång. undrar man om de politiska ledarna försupermakterna fullständigt tappat kontrollen över rustningsutvecklingen. Ellerär det huvudena de tappat? När president talar om att befria världenfrån kärnvapenkrig genom partikelstrålvapen och laservapen och om hur han serdetta som en framtidsvision,då har han tappat fotfästet i verkligheten. Människor kan visserligenåstadkomma dessa avancerade vapen, men det är en teknologi som inte kan testasförrän fientliga robotar redan är avfyrade. Det är en fruktansvärd och osäker teknologi. Och dessutom;En helt ny tidsskala skulle införas, där tiden mellan anfall och verkanreduceras från minuter till bråkdelar av en sekund. I en värld med dessa vapen behövs inga politiker, förnågra politiska beslut hinner aldrig fattas. Det blir ett militärernasmaktövertagande. Det är denna framtidsvision vill förverkliga - ochredan har börjat förverkliga. I är de militära rymdutgifterna bland de snabbastökande militärutgifterna. För ökade den amerikanskarymdbudgeten jämfört med budgeten föregående år. Historien har visat att det kan åstadkomma i form avavancerade vapensystem kan också åstadkomma, och vice versa. Denena supermaktens försprång äts snart upp av den andra supermakten. har redan ett aktivt forskningsprogram.SIPRI säger att man kan förmoda att den sida som först utvecklar en fungeranderymdlaser, speciellt med de defensiva egenskaperna, kan tro sig ha ett övertagoch därigenom lockas till ett förstaslag, innan den andra sidan hunnit utvecklaeffektiva motåtgärder eller ett liknande vapensystem. Andropov ser vi inte så ofta i TV och vi vet mindre omhans och planer. Men det finns skäl att misstro bådasupermakterna. har flagranta brott bakom sig - , ,ubåtskränkningarna mot vårt eget land. Detsamma gäller - deras invasion avGrenada, deras agerande i Central- och . Supermakternas fortsatta upprustning är också ett brottmot mänskligheten, ett brott som kan leda till utplåning av vår civilisation. I växer upprördheten över utplaceringen avmedeldistansvapnen, både de sovjetiska SS-20 och NATO:s Pershing II och kryssningsrobotar. Fredsrörelsenhar kämpat för att förhindra NATO;s utplacering, och motståndet har vuxit iEuropa. Personligen hade jag ingen tilltro till INF-förhandlingarna i Genevemellan och . Jag tyckte inte att någondera supermakten visadenågon verklig vilja till överenskommelse. Det var intressant att ta del av protokollet frånBundestag i om NATO:s dubbelbeslut. Socialdemokraterna iVästtyskland har ändrat uppfattning i frågan om utplaceringen. Det är bramen alldeles . De tyska socialdemokraterna får bära ett stort ansvar föratt NATO-beslutet kom till. Det var de som genom 1977 toginitiativet till NATO-upprustningen som ledde till dubbelbeslut. USAansåg att medeldistansrobotarna inte var strategiskt nödvändiga. Hur hade det sett ut om inte socialdemokraterna hadetagit detta ödesdigra steg? Hade vi sluppit medeldistansvapnen och enytterligare upprustning i ? Vi får aldrig något svar på den frågan. vet vi att frågan om medeldistansvapnen har bliviten prestigefråga för NATO. Det är inte militära skäl som motiverarutplaceringen, det är en bedömning som delas av många. Det är de politiskaskälen som är avgörande. Medeldistansrobotarna är farliga på mer än ett sätt. Defungerar inte helt tillfredsställande. Amerikanska flygvapnet har sagt att av103 provflygningar har 23 misslyckats. Det är en hög procent. I samma takt som motståndet växer i motutplaceringen blir riskerna alltmer uppenbara för växande inrikespolitiskamotsättningar i flera av NATO-länderna. En utplacering av vapnen strider medstor sannolikhet mot folkviljan i NATO-länderna. Det är också intressant att konstatera att de som har förtförhandlingar i är och , medan utplaceringarna i självaverket gäller andra länder. Var finns den nationella suveräniteten? Detföreligger inte heller någon nationell kontroll över kärnvapenförsvaret, utanbeslutsfattandet och kontrollen ligger hos . går däremot sin egen väg i undersocialistregeringen. Socialisterna där stöder NATO:s utplacering avmedeldistansrobotar och satsar på franska kärnvapen som neutronbomben.Socialismen står tyvärr inte för något entydigt uppträdande när detgäller kampen mot kärnvapnen. En fråga som har varit aktuell i förhandlingarna gällerFrankrikes och missiler. vill räkna in dem iNATO-arsena-len, men NATO vägrar. För en objektiv bedömare står det klart atteftersom de franska och engelska missilerna är riktade mot mål i Sovjetunionenbör de medräknas. har inte officiellt sagt sin mening i frågan. I fråga om vad som händer med de avbrutnaförhandlingarna mellan och kan man bara spekulera. Avbrott har ocksåskett i START-förhandlingarna, dvs. förhandlingarna om strategiska kärnvapen.Vad förutskickade har alltså inträffat. Detta visar med all tydlighethur starka motsättningarna är mellan och . har en stor skuld idetta genom sitt agerande, liksom har det. Hela den amerikanskautrikespolitiken är ju styrd av president konfrontationste-oriernär det gäller öst och väst. Förmodligen och förhoppningsvis kommerförhandlingar att tas upp på nytt framöver - eventuellt blir förhandlingarna omde strategiska kärnvapnen och förhandlingarna om euromissilerna sammanslagna.Men vi får säkert anledning att här i kammaren återkomma till frågan omsituationen i .