prot · G709133 · 1983-12-31 00:00:00 — 1979kom, efter ett intensivt svenskt förarbete, en europeisk konvenfion omsamarbete för att begränsa de gränsöverskridande luftföroreningarna. Efter detatt konventionen har ratificerats har de nordiska länderna lagt fram förslag omen 30-procentig minskning av utsläppen . Nutycks också ha vaknat och vara villig att medverka till ännustörre begränsningar i utsläppen. De nordiska miljövårdsministrarna träffastitt och tätt och försöker att skärpa kraven både när det gäller utsläpp frånrökgaser och i fråga om bilarnas avgasrening. De verkar också för införandet avblyfri bensin. Jagvill gärna säga att jag tycker att den brittiska regeringens dröjsmål med attvidta utsläppsminskande åtgärder f.n. är en svart plump i det internationellaprotokollet. De nordiska ministrarna har här försökt att påverka. Allapartier vill nu vara först och bäst på detta område. Men är det inte, bästavänner i jordbruksutskottet, på grund av ökad kunskap och mer omfattande undersökningarsom efter hand har klarlagt problemets vidd och allvar och visat hurkomplicerat det är att lösa som vi begär ytterligare åtgärder? Det räcker intemed bara kalkning och begränsningar av utsläpp. Vi måste också se överdriftformerna i jord- och skogsbruket, både nationellt och internationellt, föratt verkligen få någonfing gjort åt problemet. Jagskulle gärna vilja hinna med att ganska kort bemöta vad som har sagts av minameddebattörer. Jag är glad över att i sitt anförande utöverskogsdöden kom in även på dricksvattnet och de frågor som berör jordbruket, t.ex. kvävegödslingen. påstod att det var främst underregeringen fid som man tog itu med dessa frågor. Men det som skeddebeträffande ECE-överenskommelsen hände ju inte bara under Fälldinregeringensfid. Detta arbete har följts upp, senast på ett möte i och genomnordiska överläggningar. HansWachtmeister vill gärna tala om att naturvårdarna tidigt kom meddomedagsprofetior. Jag erkänner gärna att han är en stor miljökämpe, som kännerhårt och varmt för dessa frågor. Men jag kan ändå inte frigöra mig från attmoderaterna vaknade sent riktigt, först när försurningen gick ut överskogsägarnas ekonomi. var de inte så angelägna om att man skulle sättain samhällsåtgärder på detta område. Jag hoppas emellerfid att de, när de nuhar vaknat, skall aktivt hårt gå in för dessa frågor och hjälpa till med attförebygga ökade utsläpp. Det vikfiga är att vi blir bättre på detta område. Deträcker inte med att bara kräva av andra länder. Jagtror inte, , att man kan säga att folkpartiregeringen var denregering som initierade kalkningen. Jag tror faktiskt att alla regeringar somhar suttit har medverkat till ökad kalkning för attminska problemen i . Det är bra att alla nu har skärpt tonen. Men låtoss också bli överens, alla vi som vill göra mer mot försurningen, om att detkommer att kosta pengar och innebära uppoffringar för olika grupper. Måtte vidå vara överens också om dessa frågor och inte bara när det gäller att tala omhur bekymmersamt läget är. NärLars säger att vi måste hänvända oss också till östländerna, hållerjag gärna med honom. Vi måste uppmana även dem att minska sina utsläpp. Mensamtidigt skall vi vara på det klara med att ett av de länder som drabbas avsvenska utsläpp faktiskt är . Vi har alltså även vi ett dåligtsamvete i utsläppssammanhang. Närdet gäller har jag bara fid att kommentera hans tal om att manför att minska bilavgasutsläppen skulle försöka att i större utsträckningövergå till spårbundna transporter. Jag vill gärna säga att socialdemokraternaalltid har varit positiva till ökad kollektivtrafik. Men för mig - jag kommerändå från - är problemen inte så enkla. Många utländska lastbilarkommer över till med färjor och båtar och kör i långa tåg på våravägar. Jag tror inte att vi har någon möjlighet att förbjuda utländsk biltrafiki . Men när man i kommer fram till hårdare krav påavgasrening och eventuellt blyfri bensin, har också vi nytta av dettabeträffande de bilar som kör genom . Därför är det så oerhört viktigtatt vi försöker få till stånd europeiska bestämmelser just på detta område. Ytterst är det fråga om att få ett fast grepp om utsläppen i luften avde kemikalier som frigörs vid förbränning av olika slag. Det kommer att görabåde energiproduktionen och värmeproduktionen dyrare. Vi vill ha ett stöd närdet gäller dessa frågor. För blir inte trott internationellt, om viinte själva vidtar åtgärder när så är möjligt. Vi exporterar själva försurandeutsläpp i viss mån till och . Naturvårdsverkethar sagt: "Den industriella världen har gjort det gemensamma luftrummettill sin sopstation." Den nonchalansen har drabbat oss också i . Numåste tillsammans med andra länder sätta i gång en gemensamrenhållningsaktion. Jag vet att den socialdemokratiska regeringen verkligenvill satsa mycket på att få till stånd internationella överenskommelser pådetta område. Jag hoppas att vi i det arbetet får stöd också från andrapoUtiska partier. Meddetta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets hemställan med undantag avhemställan under mom. 3, där jag yrkar bifall till reservation 1. Jag yrkarvidare avslag på reservationerna 5, 7, 8 och 9. Kammaren beslöt attförhandlingarna skulle fortsättas . 6 § Anmäldes och bordlades 1983/84:2899 av JanHyttring och i Totalisatorskaft, m.m.(prop. 1983/84:180) 1983/84:2900 av Per-OlaEriksson och kultursamarbete m.m. (prop. 1983/84:181) 1983/84:2901av m.fl. 1983/84:2902 av m. fl. Ändring i lagen (1951:442) om förhandsbesked itaxeringsfrågor (prop. 1983/84:186) 1983/84:2903av m.fl. Ändringi lagen (1968:430) om mervärdeskatt, m.m. (prop. 1983/84:189) 1983/84:2904av m.fl. 1983/84:2905 av AnitaBråkenhielm m.fl. 1983/84:2906 av LarsWerner m.fl. 1983/84:2907 avChrister Eirefelt 1983/84:2908 av UlfAdelsohn m.fl. 1983/84:2909 av KurtHugosson och 1983/84:2910 av RuneGustavsson m.fl. 1983/84:2911 av Vissa ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen, m.m. (prop. 1983/84:190) 1983/84:2912av m.fl. 1983/84:2913 av PerIsraelsson m.fl. 1983/84:2914 av PerWesterberg m.fl. 1983/84:2915 av BoLundgren Skatt på vissadryckesförpackningar, m.m. (prop. 1983/84:195) 7§ Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1983/84:152 av PärGranstedt (c) till utbildningsministern om svenska mediebiståndsinsatser: Utvecklingen av massmedia i tredje världen är avvital betydelse för att möjliggöra en demokratiseringsprocess. Massmedia kämparsamtidigt med stora svårigheter i många av dessa länder. Svårigheterna förjournalister att få en adekvat utbildning är ofta stora. Tekniska, ekonomiskaoch distribu-tionsmässiga svårigheter kan vara betydande. I stora delar avvärlden har man mycket litet av massmedietradition att falla tillbaka på.Censuråtgärder och andra påtryckningar från regimernas sida är vanliga. Motdenna bakgmnd är massmediebistånd viktigt, som det är nödvändigt attutforma biståndsinsatserna med stor omsorg. På det multilaterala planet harUNESCO ett ansvar, som man försöker uppfylla genom ett särskilt program förmassmediebistånd, IPDC. Denna positiva inställning har senast markerats avstatsrådet vid extra general- konferenshösten och av statsrådet vid generalkonferensen . Vadsom har väckt en viss förvåning såväl inom som iu-landskretsar är att uttalade positiva inställning knappastresulterat i något svenskt stöd fill IPDC:s verksamhet. I såväl åretsbudgetproposition som den särskilda UNESCO-propositionen 1983/84 görs dockuttalanden som ger vid handen att svenska åtaganden kan vara på väg. Jaghemställer därför om att få ställa följande frågor fill statsrådetHjelm-Wallén. Planeras några svenska mediebiståndsinsatser inomramen för eller i samarbete med IPDC? Hur är i så fall en sådan insats tänkt att varautformad och när skulle den kunna komma till stånd? 1983/84:153 av KerstinNilsson (s) till kommunikafionsministern om bandelen : och senare år uppvisargodstrafiken på bandelen Haparanda-Övertorneå-Boden en klar tendens: stabilökning år . Det är framför allt godsflödet från och även frånSovjet som ökar i omfattning. Denna ökning skulle under bättre betingelserkunna omfatta även persontrafik. Bandelenfrån fill , som färdigbyggdes under , ärmycket svagt konstruerad och motsvarar inte nutida behov. Underhållet har varitstarkt eftersatt, fidtabellen har inneburit timslånga väntetider vid övergångarmed ty åtföljande långa restider, vilket-starkt reducerat och hämmatresandebenägenheten. Iövre finns mineral- och andra naturtillgångar för utvinning. Påfinsk sida har för dylikt ändamål järnväg dragits fram till Kolarii höjd med . Spårbunden trafik upplevs därvid ha framtiden för sig. Iavvaktan på genomförd upprustning av bandelen och i avvaktan påeventuellt framtida behov av järnväg till övre , bör såväl SJ:s persontrafiksom godstransporter till bibehållas intakta. SkuUelänstrafikbolagets och transportrådets bedömning leda till nedläggning avjärnvägstrafiken innebär detta ett bortfall av fasta arbetstillfällen i en avarbetslöshet och avflyttning så hårt drabbad kommun. Därvid bortfallerunderlaget för vagns- och reparationsservice vid SJ-verkstaden i . Istället borde aktiva insatser för en förbättrad arbetsmarknad göras.Tillverkning av järnvägsmateriel kan utökas vid Formelprodukters verkstad iÖvertorneå och SJ:s serviceverkstad. kunde på grund av sitt läge, geografiskt och klimatologiskt,bli en SJ:s experimentbana för forskning och testning av olika järnvägsmaterielm. I samverkan medNordkalottens AMU-center i kunde olika nordiskasaniverkansprojekt i vad gäller utbildning och teknik genomföras. Under den ljusa kunde med små insatser banananvändas för turistiskt attraktiva projekt. Sådana experimentella satsningar skulle ligga väl i linjemed det projekt för forskning och framtidsstudier. Kommunerna och framtiden,som kommun som en av sju i landet deltar i. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet och chefenför : Avser regeringen vidta åtgärder för att göra bandelenKarungi-Övertorneå till forsknings- och experimentbana för SJ:s utveckhng avjärnvägstrafik? 1983/84:154 av (c) till finansministern omvinstdelningsskatten för kommunala bolag: Huvudfinansieringskällan förlöntagarfonderna är den s. k. vinstdelningsskatten. Vinstdelningsskatt tas utav aktiebolag och ekonomiska föreningar. Skatten beräknas på en real vinst, vilket i princip innebär attinflationens inverkan på tillgångar och skulder beaktas. För företag med litet eget kapital och stora skulder slården reala metoden hårt. Detta gäller t. ex. för många kommunala företag sombildats för att främja småföretagsamheten och för att utveckla alternativainhemska energikällor. Vinstdelningsskatten är konstruerad med ett fribelopp på500 . Koncerner, dvs. flera företag under en ledning, får baratillgodoräkna sig detta fribelopp en gång. Ett kommunens företag behandlas idetta sammanhang som en koncern. Den reala vinstbeskattningen - kombinerad medkoncernreglerna - kan leda till att kommunala företag får betala en storvinstdelningsskatt, trots att de går med förlust eller med bara mycket småvinster. Som ett exempel kan nämnas det kommunala fastighetsbolagetsom äger Kommunernas hus i . Bolaget kommer, räknat siffror,att få betala . i vinstdelningsskatt trots att resultatet var 0. Ovannämnda exempel visar klart vad som kan inträffa närogenomtänkta lagstiftningsförslag hastas fram och inte heller får genomgånormalt remissförfarande. Jag vill mot denna bakgrund fråga finansministern: finansministern göra för att komma till rätta med det uppenbart orimligaförhållandet att kommunala bolag kan få betala hög vinstdelningskatt trots attde har små eller t. o. m. inga vinster? 8 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1983/84:529 av () till utbildningsministernom nomineringen av ledamöter i linjenämnd inom högskolan: I den nya högskoleförordningen hartexten som bereder myndigheter och organisafioner tillfälle att avge förslagtill ledamöter i linjenämnd utgått. Det förutsätts i lagens förarbeten att företrädarna föryrkeslivet kommer att utses bland sådana personer som har både erfarenhet avoch fortlöpande kontakt med det yrkesområde som linjenämnderna avser. Medhänvisning till ovannämnda vill jag ställa följande fråga till statsrådet; Innebär ändringen i högskoleförordningen attarbetsmarknadens parter ej längre skall beredas tillfälle att avge förslag tillledamöter i linjenämnd? 1983/84:530 av () tilljordbruksministern om skydd för de fjällnära skogarna; Den fjällnära skogen är av ettmycket stort intresse ur naturvårds- och naturvetenskaplig synpunkt och har ettstort värde ur rennäringens synpunkt. Vi nås allt oftare av larmrapporter om att dessa värdenraseras. Det tar mycket att reparera de skador som blir följden avolämpliga avverkningar - om skadorna ens går att reparera. Ur ekonomisk synpunkt har skogsbruket inom detta områdemindre betydelse. Jag villmed det anförda ställa följande fråga till jordbruksministern: Är jordbruksministern beredd att införa ett moratorium iavvaktan på att de biologiska förutsättningarna för skogsbruket i dessa områdenblivit klarlagda och de skyddsvärda områdena har avgränsats och givits ettfullgott skydd? 1983/84:531av () till statsrådet om åtgärder mothögtemperatursystem för bostadsuppvärmning; I proposition 1980/81:135 framhöllsvikten av lågtemperatursystem för bostadsuppvärmning för att möjliggöraframtida anslutning till bl. a. solvärme och värmepump. ställde sigbakom denna uppfattning. Trots detta bedriver SABO-företagen en omfattandeverksamhet - finansierad med statliga lån - som innebär en injustering avvärmesystem för högtemperatur. Det görs således stora statligt finansieradeinvesteringar som minskar möjligheterna att i bostadsbeståndet användalågtemperaturvärme. Är regeringen beredd att vidta åtgärder-1, ex. ändring avlånereglerna - så att injusteringen av värmesystem för högtemperatur upphör? 1983/84:532 av () fill utbildningsministernom arbetsformerna på insfitutionsnivå inom högskolan: I regeringsbeslut den 22 mars 1984fick styrelsen för i tillstånd att försöksvistillämpa ett system som innebär att de valda institutionsstyrelserna avskaffasför vissa institufioner och ersätts med en gemensam styrelse förinstitutionsgruppen utsedd av högskolestyrelsen. Vad är syftet med att bedriva försöksverksamhet med attavskaffa de demokratiska arbetsformerna på institutionsnivå inom högskolan? 1983/84:533 av () till finansministern omvinstdelningen till löntagarfonder från kommunala bolag; kommun är ägare tillkommunala bolag som enligt gällande regler för löntagarfonder skall betala över2 milj. kr. Kommunens socialdemokratiska ledning skallnu föreslå omläggningar och förändringar av organisationen så att vinstdelningtill löntagarfonder skall kunna undvikas ("skatteplanering"). Avser finansministern att vidta åtgärd för att förhindraatt kommuner och landsting vidtar skatteplanering av sådan art försina kommunala bolag att vinstdelning till löntagarfonder undviks, eller skallkommunerna vidta skatteplanering i sådant syfte? 1983/84:534 av i (s) tillutbildningsministern om ämnet religionskunskap i gymnasieskolan: I proposition 1983/84:100 bil. 10föreslås försöksverksamhet med ett nytt ämne i gymnasieskolan, nämligenkulturkunskap. har fört fram förslag om detta ämnemed hänvisning bl. a. till att vi i nu har ett mångkulturellt samhälleoch att vi lever i en alltmer internationell omgivning. Försöksverksamheten skall enligt förslaget omfatta tvåveckotimmar kulturkunskap på teoretiska gymnasielinjer och en veckotimme påyrkesför-beredande linjer. Ämnet kan ha visst annat ämne som sitt värdämne,alternativt vara integrerat med andra ämnen. Utifrån denna bakgrund, och med kännedom om SÖ:s förslagtill utformning av det föreslagna nya ämnet kulturkunskap, ber jag att fåställa följande fråga till utbildningsministern; Vilka konsekvenser kan denföreslagna försöksverksamheten få för ämnet religionskunskap i gymnasieskolan? 1983/84:535 av () till socialministernom en ny omsorgslag: Den statliga omsorgskommittén lade fram ettgenomarbetat förslag till en ny omsorgslag, som föreslogs gälla intebara psykiskt utvecklingsstörda utan även andra handikappade barn och ungdomarsamt vissa vuxna. Eftersedvanligt remissarbete förväntades en proposition, men när densocialdemokratiska regeringen tillträdde, valde man i stället att tillsätta enomsorgsdelegation som skulle fortsätta beredningen av betänkandet inomregeringskansliet. svarade socialministern på min dåställda fråga om när ett lagförslag kunde förväntas, att betänkandet var underberedning. har inget regeringsförslaglämnats eller ens aviserats. För att undvika en olikartad utveckhng avomsorgsverksamheten ute i landet är det dock av vikt att det snarastpresenteras förslag till ny omsorgslag. Med anledning av det anförda vill jagställa följande fråga: När har regeringen för avsikt att lägga fram förslagtill ny omsorgslag? 1983/84:536 av (vpk) tillkommunikationsministern om översyn av riktlinjerna för vägvisning tillindustriföretag: En industri i , EnbuskesSåg och Hyvleri, har , utan framgång, sökt tillstånd tillvägvisning till företaget. Enligt KVVS riktlinjer skall vägvisning medges endast omdet inte är möjigt att nå anläggningen med hjälp av annan vägvisning ochtrafiken till anläggningen är så stor att vägvisning är motiverad. Bedömning avnär trafiken är stor görs av väghållaren. Det senare gör att det inte kan uteslutas att mycketgenerella bedömningar görs av inkomna ansökningar och att det därför inte tasnog hänsyn till olika omständigheter som t. ex. ofullständiga vägkartor ochgeografiska förhållanden i övrigt. Det finns kanske därför anledning att seöver dessa riktlinjer. Med anledning av vad jag anfört vill jag ställa följandefråga till kommunikationsministern: Avser kommunikationsministern attta initiativ fill att en översyn av riktlinjerna när det gäller att medgevägvisning kommer till stånd? 1983/84:537av () till utbildningsministern om ökat antalutbildningsplatser i Lunds gymnasieregion: Gymnasieskolan skall varadimensionerad så att alla ungdomar som vill gå i gymnasiet också skall få göradet. Detta betonas senast i årets proposition om gymnasieskolan. Denna målsättning är den enda rimliga. Ungdomar som villha utbildning bör inte förvägras tillträde till gymnasiet på grund avplatsbrist. Tyvärr kan inte denna målsättning förverkligas överallt.Detta är en djup orättvisa mot de ungdomar som inte kommer in. I Lunds gymnasieregion saknas inte mindre än 300 platser.Trots stora ansträngningar från de ansvariga i kommunen för att få ökadtilldelning har detta inte beviljats. För de utestängda ungdomarna innebärdetta ett hårt slag. För kommunen medför det starkt ökde kostnader, eftersomkommu- nerna har s. k.uppföljningsansvar för 16-17-åringar. Med anledning av vad häranförts vill jag fråga utbildningsministern; 2mai 1984 Vilka åtgärder tänkerutbildningsministern vidta för att fillgodose behovet_ avutbildningsplatser i gymnasieskolan i gymnasieregion? frågor 9 § Kammaren åtskildes .