prot · G70955 · 1983-12-31 00:00:00 — Vadgäller energiupphandlingsdelegationen sade vi 1982 att man inte kari använda700 milj. kr. på ett förnuftigt sätt under en så som . Vi ficksjälvfaUet rätt. Man förbmkade 150 milj. kr. Vi tycker detta tyder på att manändå har hanterat detta med ett rimUgt mått av förnuft. Vi tror heller inte attdet är skäUgt att utöka detta till mer än ca 300 milj. kr. Regeringenvill ha helt fria händer. Men vi har vid redovisning i utskottet fått signalerom på vilket sätt man viU använda de återstående miljonerna. Vi är ändå tveksamma tillom detta är en riktig hantering. Visäger nej till höjd bensinskatt, eftersom vi inte anser att det finns någrarimliga ekonomiska substitut för bensinen. För att inte överskrida tiden vill jag härmed bara yrka bifall tillsamtliga reservationer där och mitt namn förekommer. Stödför oljeersättning och investeringar inom energiområdet 63 HUGG (): När det gäller proposition 62 biträder i många stycken detsom regeringen anfört om fortsatt stadigt stöd till oljeersättande åtgärdersamt ett nytt investeringsprogram inom energiområdet. Vi viU dock från värt hållunderstryka att det är ytterst viktigt att statens Stödför oljeersättning och investeringar inom energi-området stöd ges en sådanutformning att resurser inte i onödan satsas på projekt som är kommersielltlönsamma och som skulle ha kommit till stånd även utan statligt stöd. Vi anseratt en del av de föreslagna åtgärderna inte är tillräckligt belysta, och vimotiverar vår ståndpunkt just med hänsyn till detta. Det gäller bl. a.investeringsstödet till s. k. skogsbränsleterminaler där bränsleråvara ochindustriråvara separeras. Det finns mycket som tyder på att sådana terminalerredan i dag är kommersiellt motiverade och bör kunna komma till stånd genominitiativ frän skogsindustrin även utan investeringsstöd från samhället. Denhär princiella ståndpunkten gäller också för det som sägs i propositionenbeträffande stöd till värmepumpar. Enligt det förslaget kommer inte s. k.frånluftsvärmepumpar att bli stödberättigade. Det kan enligt värt sätt att semedföra en icke acceptabel snedvridning av konkurrensen mellan tillverkare avprodukter med samma energipolitiska effekt men baserade pä olika tekniker. Detfinns så långt vi kan se inte skäl att diskriminera någon viss teknisk lösningnär det gäller värmepumpar. Närdet gäller regeringens finansieringsförslag är det enligt vår mening illaunderbyggt. a. saknas i propositionen beräkningar som redovisar vilkaintäkter de olika avgifterna totalt kan väntas ge. Från sida anservi nu liksom tidigare att programmen för oljeersättriing, forskning, utvecklingoch prospektering bör finansieras med avgift på oljeprodukter. Där har vi denuppfattning som vi redovisat redan tidigare. Det är emellertid svårt att taställning till om de föreslagna avgiftsnivåerna är motiverade. Mycket tyder påatt de leder till viss överfinansiering. Vi ser därför f. n. varken någotenergipoUtiskt eller statsfinansiellt skäl att höja skatten på bensin. Om medelskulle saknas för att bedriva programmen i den omfattning som riksdagenbeslutat, får regeringen återkomma medfinansieringsförslag. Jag skall nu kort kommentera en del av de reservationer som folkpartiethar avgivit. Ireservation 10, som är gemensam för , centem och moderatema,redovisar vi den uppfattningen att det inte bör utgå något stöd tillskogsbränsleterminaler där bränsleråvara och industriråvara separeras. Vi anseratt mycket talar för att sädana terminaler redan nu är kommersiellt motiveradeoch bör komma till stånd genom initiativ från skogsindustrin även utaninvesteringsstöd. Ireservation 13, som gäller värmepumpar, konstaterar vi att s. k.frånluftsvärmepumpar enligt förslaget inte kommer att vara stödberättigade. Vihar frän sida inte funnit något som helst belägg för vad somanförs i propositionen om att värmepumpar som utnyttjar frånluft redan nu är sålönsamma att ytterligare utvecklingsstimulanser är överflödiga. Följaktligeninnebär vårt ställningstagande att bidrag bör utgå oavsett typ av värmepumpar.Den här vidgningen av möjligheterna bör ske inom ramen för de medelsbehov pä100 miljoner som framförs i propositionen. Ireservation 29 säger , liksom och , nej till enytterhgare höjning av bensinskatten. Vi ser varken något energipoUtiskt eller statsfinansielltskäl att nu höja skatten pä bensin. Slutligenkonstaterar vi i reservation 30 att eftersom vi avstyrker förslaget om höjdskatt pä bensin, avstyrker vi rimligen också regeringsförslaget om hurifrågavarande medel skall fördelas. Meddet anförda, herr talman, yrkar jag bifall till reservationerna 1,10,13, 29 och30. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandhngar. Stödför oljeersättning och investeringar inom energiområdet 64 (vpk): behandlade vi här i kammaren en proposition omenergiskatter. Vi anser nu liksom då att det finns mycket positivt iregeringens proposition. Vi ställer upp pä mycket av vad som sägs där. Vikonstaterar att både regeringen och dess energimiriister nualltmer intar de ståndpurikter och positioner som vi hade i linje 3 ochfolkkampanjen mot kärnkraft för fyra . Det är glädjande. Det hade varitmycket bra för den svenska energipolitiken och det energipolitiska läget omsädana ståndpunkter hade intagits redan då av energiministern och andra somhade inflytande på energifrågor. Vihar lämnat några reservationer till betänkandet. Jag skall kort beröra dem. Vihar tidigare varnat för kolintroduktionen, som vi anser pågår alltför snabbtoch ganska ohämmat i många avseenden. Jag tror att det är svårt för någon attklart kunna tala om hur mycket kol det egentligen planeras för, hur mycket kolvi kommer att ha i det svenska energisystemet. Jag tror inte att någon i dagensläge med bestämdhet kan redogöra för detta. Och det är litet oroande, framförallt med tanke på miljöeffekterna. Vi får ju dag för dag nya rapporter omförsurningsrisker och annat. Utskottettalar om en försiktig kolintroduktion. Det är ett begrepp som vi känner igenoch som använts . Men frågan gäller om detta är en försiktigkoUntroduktion. Vi har tidigare drivit ett krav på importlicenser. Det äraktuellt fortfarande, och vi kommer kanske att återvända till det. Men vårallmänna inställning är att kolet nu kommer alldeles för snabbt och slår ut enmängd andra energislag på ett sätt som inte är tillräckligt planerat.Utvecklingen är oroande, och vi kommer i fortsättningen att följa utveckhngenuppmärksamt. Iförsta hand anser vi naturligtvis att oljeersättningen skall ske med inhemskabränslen. Om vi skall se pä importbränslen anser vi att naturgas kan vara ettkomplement som i många avseenden är överlägsen kol. Av den anledningen har vistött krav i fråga om kol, att i första hand inhemska bränslen skallkomma till användning. Vi ställer alltså upp på reservation 8, som jag yrkarbifall till. Dethar varit en diskussion i utskottet om virkesterminaler. Det är ett gammaltvpk-krav som vi har drivit i flera är att det skall inrättas virkesterminaler,framför allt för att vi skall få tillgång till de inhemska Stödför oljeersättning och investeringar inom energiområdet bränslena på ett vettigtsätt och få ett effektivt utnyttjande av råvaran. har vi fått vissapåpekanden i utskottsskrivningen som vi tycker är bra. Det gäller att man skalltänka på sådant viktigt som inlandssågverk och mindre sågverk, som kanskeframför allt i övre men även på andra ställen är mycket viktiga ursysselsättningssynpunkt och även fyller en mycket viktig funktion när detgäller handeln. Vårt virke är ju attraktivt och kommer förmodligen-allteftersom skogstillgångarna i världen sviktar - att bli än mer attraktivt.Därför är det bra med en förbättrad satsning på sägtimmer än vad vi setthittills. Vistöder i den här omgången utskottets förslag, men vi kommer mycket noggrant attfölja denna fråga och se vad som händer med dessa bidrag, vad det blir föreffekter. Massaindustrin har stora intressen här, och vi fruktar att man kanskekommer att ytterligare stärka sitt monopol pä den svenska skogsråvaran - ochdet är inte självfallet något nationellt intresse. Det är inte hellersjälvklart att stora bidrag, upp till halva anläggningskostnaden, skall utgåför att dessa terminaler skall inrättas. Beträffandefjärrvärmen har vi i den här omgången ett särskilt yttrande iutskottsbetänkandet. Som tydligen alla andra är vi för små och flexiblafjärrvärmesystem, men vi här inte nu velat sätta upp några viUkor, som centemhar gjort. Vi anser nämligen att storstädernas värmeförsörjning måste lösas såsnabbt som möjligt, och därför har vi inte velat villkora införandet avflexibla fjärrvärmesystem, lågtemperatursystem osv. I vårt särskilda yttrandetar vi upp en del problem. Det finns anledning att vara mer uppmärksam ifortsättningen. Vidarehar vi i vår motion haft en skrivning om värmepumpar. a. folkpartietsrepresentant har redan berört den frågan. Vi kommer i detta fall naturligtvisatt rösta för reservation 13, som jag yrkar bifall till. Vi anser attvärmepumpar inte behöver diskrimineras i något avseende, utan att stöd skallerhållas för sådana. Detta är en energiteknik som för inte sä länge sedanansågs vara ganska utopisk men som är högsta mode och mycket ekonomisk.Denna teknik förtjänar stöd, och därför kommer vi att stödja förslaget genomden reservation som vi har tillsammans med . Jagvill också mycket kort säga något om solenergin, som nära hänger samman medlågtemperatursystem och småskaUga system. Det är sant som centems representant,, har sagt, att solenergin kommer att bU minst likaaccepterad som t. ex. värmepumparna nu har blivit. Det finns intressantaforskningsresultat t. ex. vid Studsvik om solenergins utveckUngsmöjligheter,och jag tror att vi kan förvänta oss ett tekniskt genombrott i detavseendet. Därför finns det anledning att håUa öppet för en introduktion ochett stöd till solenergin. Jag yrkar bifall till reservation 15, som rör denfrågan. Närdet gäller fördelningen av de olika stödåtgärderna - oljeavgifter, kolavgifter,bensin osv. - har vi haft avvikande uppfattningar. Jag yrkar bifall till vårareservationer 28, 31 och 34. Jagvill säga några fä ord om bensinskatten. Vi har ansett det motiverat att manhöjer bensinskatten med det ganska blygsamma beloppet av . Intemationellt sett är densvenska bensinen mycket billig. Det finns, både av energipolitiska och andraskäl, all anledning att höja bensinpriset litet grand i . Det är klartatt det finns hakar. Glesbygdsbor och en del andra blir naturligtvis drabbadeså fort man höjer bensinpriserna. Om detta blir mycket uppseendeväckandebelastningar för folk i glesbygd, kan mari naturUgtvis tänka sig att vidtaandra åtgärder för att kompensera fördyrade transportkostriader. Vi ställer ossalltså bakom utskottets hemställari om eri höjd bensinskatt. Vår ståndpunktbeträffande de övriga fördelningsposterna som jag har talat om framgår av vårreservation, som jag redan har yrkat bifall till. Viönskar en större avgift på den elproduktion som bedrivs i kärnkraftverk, ilinje med vår syn på dessa frågor. Vi har där begärt en mycket kraftig höjningjämfört med det som har föreslagits i propositionen, och som utskottetsmajoritet har ställt sig bakom. Vi anser att kärnkraftsel är mycketsubventionerad, att elkraften i stort sett är mycket subventionerad i ijämförelse med andra energislag och att detta inte är bra för den framtidaenergipolitiska utvecklingen i vårt land. Därför yrkar jag bifaU till vårreservation 36 som förordar en skatt om per kilowatt. Det är något merän en fördubbling av regeringens förslag. Dettahänger också nära samma med vår nästa, och sista, reservation, nummer 37, omnaturgasen. Det är en fråga som vi har intresserat oss mycket för, och som vikommer att fortsätta att driva. Framför allt här slär elpriset mycket hårt. Mandumpar el på marknaden och slår på det sättet ut altemativ som naturgas. Viåterkommer till detta i nästa ärende. Vi anser att naturgasen är en energikällasom har framtiden för sig. Den kommer att behövas som ett komplement i densvenska energipolitiken. I valet mellan naturgas och t. ex. kol förordar vi enstörre satsning på naturgasen. Jag vill därmed yrka bifall till reservation 37. Utöverde här anmälda reservationerna yrkar jag bifall till utskottets hemställan. Stödför oljeersättning och investeringar inom energiområdet Anf, 65 (): betänkande 9 angående stöd för oljeersättningar ochinvesteringar inom energiområdet handlar om mycket pengar. Vadgäller oljeersättningsprogrammet är det fråga om sammanlagt 1 . iform av villkorliga bidrag och länegarantier. Den föreslagna uppföljningen av 1983års investeringsprogram på energiområdet handlar om ett statligt stöd päytterligare 300-400 milj. kr. Det är alltså inga småsummor det rör sig om.Dessutom behandlas i betänkandet förslag om vissa avgiftshöjningar på olikaenergislag för att finansiera energiforskning, åtgärder riiot försurning samtutvecklingsinsatser på oljeersättningsområdet. De energislag som drabbas avavgiftshöjningar är olja, bensin, kol och kämkraftsel. gmnddrag innebär dessa förslag från regeringen inte sä mycket nytt.Oljeersättningsprogrammet går . Stöd för oljeersättning och investeringar inom energiområdet satsningarnapä energiområdet inleddes , när den socialdemokratiska regeringenträdde till. Satsningen pä energiinvesteringar som ersätter olja var en av deprogrampunkter som vi socialdemokrater ansåg viktiga vad gäller att ökasysselsättningen och minska importen. Sakligt sett kan man säga att det statliga stödet tilloljeersättning nu går in i ett mognadsskede. Satsningarna har tidigare mednödvändighet varit något vildvuxna. Det gällde att pröva sig fram iutvecklingshänseende. Men börjar programmet löpa allt bättre. Det är enslutsats man kan dra. Oljeersättningsinvesteringarna börjar nu ge väsenfligabidrag till minskningen av den svenska oljenotan. Det nya investeringsprogrammet på oljeersättningsområdetkommer att ge ännu mer avkastning i form av minskade oljebehov, eftersommålsättningen nu är att med större kraft än tidigare inrikta det statligautvecklingsstödet på sådana projekt som ligger långt fram ioljeersättning-skedjan. Det som redan är kommersiellt intressant, utan statligtstöd, fär helt naturligt inte längre något bidrag. Det är således slut medutveckhngsstödet till sådant som får betraktas som färdigutvecklat och som intehar gett de önskade resultaten. Det nya energistödsprogrammet kännetecknas alltså avuppstramning och prioriteringar och inte, vilket bl. a. föreslär i sinamotioner, en utspridning. Vi har också en annan motpol, nämligen ,som vill ha ett totalt slopande av det statliga stödprogrammet på detta område.De är inte intresserade av utveckling av ny energiteknik för att minska behovetav importerad olja. F. ö. går den stora skiljelinjen i dessa frågor fortfarandemellan moderatema och - ett nog sä intressant politiskt faktum. Inriktningen av den socialdemokratiska energipolitiken äralltså i sina olika delar helt klar: Minskat oljeberoende i enlighet med 1981års energipolitiska beslut samt kärnkraftens avskaffande, när de tolvreaktorerna har tjänat ut. Dämtöver tjänar satsningarna på energiinvesteringar föratt ersätta olja syftet att öka sysselsättningen. Utskottet föreslår , somjag sade inledningsvis, ett fullföljande av investeringsprogram. Detinnebär ytterligare stöd till bl. a. förbränningsanläggningar som eldas medtorv och inhemska bränslen, ytterligare stöd till fjärrvärmedistribution, delsinom storstadsregionerna, dels genom det sammankopplingsstöd som införs. Dessutom är det fråga om ett nytt bidrag när det gällerskogsterminaler, som separerar skogsråvara och bränsleråvara. Det är en viktigpunkt. Det bidraget innebär att man förhoppningsvis kan få slut på den ständigastriden mellan olika intressenter pä det här området. Det borde, tvärtemot vadde borgerliga partiema säger i sina reservationer, vara ett stöd också för deintressen som arbetar för att vi skall kunna ta ut mer bränsleråvara ur densvenska skogen utan att för den skull skada skogsindustrin. Därför är vi inäringsutskottets majoritet förvånade över att man har lagt en reservation pådenna punkt. Dessa stridigheter mellan olika intressen var ett ständigtproblem under den borgerUga regeringstiden. som de borgerligasatt i regeringsställning gjordede ingenting. Här föreligger nu ett förslag, och vi hade förhoppningen att detskulle bli slut på intressemotsättningarna - men så går de borgerligapartierna, framför allt , emot förslaget pä den här punkten. Vi ärförvånade, men vi tror ändå att intresset ute bland dem som närmast är berördakommer att vara positivt. Sedanär det fråga om stöd för installation av värmepumpar utom när det gällerfrånluftspumpar - vi har klart kunnat konstatera att de redan är lönsamma, ochdet finns ingen anledning att i det läget ödsla statliga pengar. Vivill också ha stöd till mindre solvärmeanläggningar, till utnyttjande avindustriell spillvärme, till temporärt utnyttjande av elvärme samt tillbyggande av små vattenkraftverk. Jaghar velat göra denna uppräkning därför att det i den energipolitiska debattenflitigt förekommer påståenden, inte minst från sida, om attsocialdemokratin inte är intresserad av de inhemska bränslena och derasutveckling framöver så att de når ett kommersiellt stadium. Det är alltsåprecis tvärtom. Med det här nya stödprogrammet markeras det ytterligare. Taletsom man ibland för om att socialdemokratin enbart är intresserad av att ersättaolja med kol har alltså ingen motsvarighet i verkligheten - det är en direktvrångbild som nu äter försöker sprida. Jaghar sagt det förr, och jag säger det en gång till, står helt bakom den försiktiga kolintroduktion somformulerades Fälldinska energiproposition. Inte ett ton över dettaprogram kommer vi att förorda. Vi står alltså fast vid denförsiktighet som formulerat på det här området, och det borde ju varaen garanti för . Därför hoppas jag att vi i fortsättningen skallsUppa påpekanden av det slag som gjort i den här debatten. Tiden går snabbt den här av höstsession. Jag vetinte om jag med hänsyn till det skall bry mig om att kommentera de olikareservationerna i utskottsbetänkandet. Detär inte så få reservationer - det är 38. Jag skulle självfallet kunna ägna rättmycket tid åt dem. Jag kanske - i varje fall i det här skedet av debatten-skall nöja mig med att konstatera att man kan anlägga mänga olika synpunkterpå det faktum att oppositionen avger 38 reservationer med anledning av ettbetänkande, men en kan man definitivt anföra: De borgerliga partierna ärverkligen inte eniga i energipolitiken. De är där lika splittrade som någonsintidigare. Mankan dra ytterligare en slutsats av detta, herr talman, och det är att utan ensocialdemokratisk regering hade det inte blivit särskilt mycket avenergipolitik och satsningar på oljeersättningsinvesteringar. Det hade hellerinte - med tanke på den oenighet som föreligger mellan de tre borgerligapartierna - blivit särskilt mycket av förberedelser för kärnkraftensavskaffande. Jag tror att det är viktigt att stryka under det. a. pä dethär området är den borgerliga oppositionen helt enkelt icke regeringsduglig. Meddetta, herr talman, vill jag än en gäng yrka bifall till utskottets hemställani näringsutskottets betänkande nr 9. Stödför oljeersättning och investeringar inom energiområdet Stödför oljeersättning och investeringar inom energiområdet 66 ()replik: ansträngde sig att slå en kil mellan de borgerligapartiema. Hans påståenden kan inte få stå oemotsagda. Deninställning i grundfrågan som kom till synes i folkomröstningen består. Detfinns ingen anledning att dölja det. Jag är emeUertid alldeles övertygad om attden grundsyn på samhällets roll i de här frågorna som de borgerliga partiernahyser är en utmärkt brygga för att komma till enighet i energipolitiken den dagvi skall ta över ansvaret. Jagskall emellertid också något kommentera vad sade om densocialdemokratiska energipoUtiken och peka på en del faktiska bevis för att minkritik är mycket motiverad. I den energibalans som jag talade om i mitt förstainlägg redovisade jag en kolintroduktion med vissa andelstal i landet. gör sig nu stolt över att socialdemokratisk politik inte går längreän de ton som då kunde beräknas. Sedanden dagen har emellertid erfarenheterna av och kunskapema om de vådligaeffekterna av kolförbränning blivit mycket större. Vi har alla upplevt det somnärmast en chock vilka effekter de fossila bränslena får på våra skogar ochövriga miljöer. Det finns all anlednirig för socialdemokraternasenergipolitiker att ta det i beaktande. Låtmig också påtala en del flagranta exempel på hur det går när byråkrati ochcentraldirigering skall styra ett område inom politiken som mycket väl kanhanteras av marknadens krafter. Jag tänker närmast på det anslag på 700 milj.kr. som begärdes till energidelegationen. Av dessa pengar hade dennadelegation ännu så sent som enligt de upplysningar som jag harfått inte kunnat förbruka mer än 70 milj. kr. Man kan fråga sig om det är framsyntpolitik att begära 700 milj. kr. för ett visst ändamål och ettår senare bara ha förbmkat en tiondel av pengarna. Ettannat exempel är följande. I den socialdemokratiska politiken drar man enknivskarp gräns mellan olika tekniker såvitt gäller användandet av värmepumpar.Det måste väl ändå framstå som ganska uppenbart att detta är ett ingrepp i ettområde av energiförsörjningen som inte är behövligt. Det påvisar hur snettbyråkratin kan gå. 67 ()replik: talar om uppstramning i energipolitiken när detgäller oljeersättning och ställer det i motsats till den decentralisering ochlikabehandling som pläderar för. Det sätter han mbriken"utspridning" på. För socialdemokraterna är tydligen centraliseringoch koncentration uppstramning, medan decentralisering och likabehandling ärutspridning. Jag vill gäma notera det till protokollet. säger vidare att skiljelinjen går mellan och centem. Jagskall inte förneka att vi på många punkter har olika meningar. Men jag villgäma konstatera att tack vare att socialdemokraterna - och det noterar vi medstor tillfredsställelse - på punkt efter punkt börjar ansluta sig till deförslag som centem har framlagt, så minskar bevisUgen klyftan mellanoss. Det är inget negativt med det. tror vi dock att det finns enkonstraktiv bas för ett samarbete också med högersidan. är överraskad över att vi går emot terminaler. I mitt förstaanförande sade jag att terminaler tyvärr inte främjar avsättningen avskogsbränsle. De slår i stället sönder ett väl fungerande leverans- ochtransportsystem. Det kommer att bli ungefär samma snedvridningar som niåstadkommit med ert 25-procentiga torvbidrag. Det hade varit tacknämhgt om vpkinte låtit lura sig, utan vi i stället hade fått den majoritet som behövts föratt kunna satsa på avsättning av skogsbränsle och inte ett slags illa funnenkoncentration av skogsbränsle. säger att Thorbjöm har rekommenderat denna koUntroduktion. energibalans som vi gjorde påvisade vi, precis som sade,möjligheter utifrån gemensamma bedömningar. kan vi tillsammans konstateraatt kol inte behövs. Varje krona som investeras i kolreningsanläggningar kommerinom en ganska att visa sig vara felinvesterad. Det förhindrar ettbättre utnyttjande av inhemska bränslen, framför allt skogsbränsle. Men i Ukahög grad förhindrar det en positiv utveckling av värmepumpstekniken,tillvaratagande av gratisenergi och spillvärme i oUka former. Tänkom på dessa punkter, ! Då kan vi tillsammans åstadkomma enkonstraktiv energipolitik. Stödför oljeersättning och investeringar inom energiområdet Anf.68 () replik: konstaterar att stödinsatsema för att ersätta oljanoch investeringarna på energiområdet gäller mycket stora pengar. Det kan jaghelt instämma i. Men, , just mot den bakgranden tycker vi attdet inte är vidare bra att det saknas ekonomiska redovisningar på inkomstsidan.Vi har efterlyst en klarare redogörelse för om vissa skatter och avgifterverkligen är energiekonomiskt motiverade och inte är ett sätt att förstärkastatskassan helt allmänt. Under utskottsarbetet har vi inte fått dessa frågorbesvarade. Det har bl.