prot · G709112 · 1983-12-31 00:00:00 — Än sålänge är viljan till omprövning mycket begränsad. I takt med att orättvisornabestår, i takt med att dessa hundratusentals barn bara lämnas åt sitt öde, ochi takt med att svårigheterna permanentas, är jag övertygad om att grogrundenför nya tankar kommer att växa fram. Jag har för dagen inget yrkande, men jag ärövertygad om att vi åtskilliga gånger, både i och utanför den här kammaren, fåranledning att återkomma till de mer principiella problemen när detgäller barnomsorgen, För om man inte löser dem, kommer man aldrig att kunnalösa problemen på ett effektivt sätt. 55 () replik: Jag tror inte att det är många i den härkammaren som anser att den svenska barnomsorgen är extrem. Den svenskabarnomsorgen har utformats med hänsyn till såväl arbetsmarknadsmål som socialaoch pedagogiska mål. Föräldrar skall när de förvärvsarbetar eller studerarkunna lämna sina barn i en trygg och säker omsorg. Men barnomsorgen är mesttill för barnens skull. Barn har behov av gemenskap och samvaro med andra barnoch av att få förtroende också för andra vuxna än föräldrarna. Svensk barnomsorg skiljer sig i flera avseenden från andraländers. En viktig princip i arbetet med den svenska barnomsorgen är att maninte gör skillnad på tillsyn och pedagogisk verksamhet. Det innebär att vimåste ställa stora krav när det gäller kvaliteten på verksamheten. BoSödersten hänvisade i sitt anförande till barnomsorgen i andra länder. I är förvärvsfrekvensen mycket låg blandkvinnorna. Det gör att det är mycket lätt att skicka sina barn till den typ avbarnomsorg som har nämnts. Om vi skulle införa den typen av barnomsorg iSverige skulle det innebära att de allra minsta barnen inte skulle ha tillgångtill någon form av organiserad barnomsorg. För de litet större barnen skulleföräldrarna få ordna någon form av omsorg och någon form påeftermiddagen. Det skulle innebära bristande kontinuitet och stor oro förbarnen. Det skulle försämra för barnen och medföra att många barn skulle fåpsykiska problem. I har man ungefär samma uppbyggnad avbarnomsorgen som vi har. Förvärvsfrekvensen bland mammorna är stor där. Detinnebär att man tar emot alla barn som har behov av barnomsorg. Barnomsorgen ärväl utbyggd, men kvaliteten är inte lika hög som i . Skolbarnen iÖsttyskland anvisas plats i skolan. På morgnarna kan de komma dit, och påeftermiddagarna får de vistas i mycket enkla former i skollokalerna. Samtliga partier i socialutskottet anser att det inte gåratt införa den här formen av barnomsorg i . Vi är helt eniga i denfrågan. Vi ser det som mycket viktigt att man bygger ut barnomsorgen och följerde mål och riktlinjer som vi har. Barnomsorgen, m. m. 56INGA (vpk) replik; började med att säga att densvenska barnomsorgen är för dyrbar och att vi därför måste hitta nya modellerför att få ner kostnaderna och därmed kunna bereda fler barn plats. Jag delarinte den uppfattningen. Även om man platsmässigt kan tycka att barnomsorgen ärdyr, är det en ren samhällsekonomisk vinst att bygga ut barnomsorgen. Mångautredningar har visat det. senast kom med sin ekonomiska Barnomsorgen, m. m. utredning av barnomsorgen, som visar att redan vid 13timmars förvärvsarbete är det lönsamt att bygga ut barnomsorgen, och t. o. m.när det gäller de "dyra" småbarnsplatserna är det en rensamhällsekonomisk vinst att bygga ut barnomsorgen. argument äralltså inte hållbart. Det som förs fram i den aktuella motionen är helt nya principerför barnomsorgen som vi inte har diskuterat. De principer som gällerför barnomsorgen i är att vi vill ha en pedagogisk verksamhet sombygger på sociala grunder. I de länder som refererar till har manstora grupper, och man har ofta bara en anställd som skall ansvara för 20-25barn i en grupp. Detta är långt ifrån de principer som vi har beträffandenärhet till bostaden, kontinuitet i verksamheten, hög personaltäthet och mindrebarngrupper. Jag är mycket tveksam till att bryta de principer som vihittills har kämpat för och som långt ifrån är tillgodosedda inom barnomsorgen.Att helt kasta om och säga att vi skall ha helt nya principer skulle innebäraen stor försämring av barnomsorgen i vårt land. 57 BO () replik: Man behöver naturligtvis inte, därför att manlåter sig inspireras av utländska exempel, efterlikna dem helt. Det är tämligen uppenbart att om vi skulle kunna lösaförskoleproblemet för de stora grupperna barn - det kan blilitet problem om barn måste lämnas mycket tidigt och måste vara kvar sent, mende problemen måste rimligen kunna lösas - skulle vi få mycket större resurseröver för de verkligt små barnen, som behöver ha en mer intensiv tillsyn. Jag tror att och måste ta litethänsyn till verkligheten sådan den ser ut och måste inse att det är enminoritet som får ta del av den kommunala barnomsorgen, medan majoritetenlämnas utanför. Jag har mycket svårt att se hur vi som företräder det storamajoritetspartiet i svensk politik skulle kunna godta det. Till slut skulle jag bara viljaställa en enda fråga till och och de andra som ärintresserade av denna fråga; Hur kan det komma sig att det som är fullständigtnaturligt och gällande i och , i och , i ochMelbourne, bara kan betraktas som ett skämt eller som något totalt undermåligti och ? 58ANITA () replik: Jag vet inte hur barnomsorgen fungerar i allaländer. Men jag har besökt de länder som tar upp i sin motion, ochjag vet hur det fungerar där. Det statsbidragssystem som vi nu har fått innebär att vikan utnyttja resurserna bättre. Vi har genom en socialdemokratisk motion fått mål angivnaför förskoleverksamheten. håller på att utarbeta ettpedagogiskt program. En utredning - kommittén om samverkan mellan förskola ochskola -sysslar med övergången till den obligatoriska skolan och försöker komma underfundmed hur övergången skall kunna underlättas. Och det pågår mångaförsöksverksamheter ute i landet. Vi har också infört bidrag till den öppna förskolan föratt även de barn som inte har fått någon plats inom ramen fördaghemsverksamheten skall kunna tillgodogöra sig pedagogiska riktlinjer. Jag yrkarän en gång avslag på motion. 59 INGA (vpk) replik; Det verkar som om inte tror attdet skulle gå att bygga ut barnomsorgen till full behovstäckning med det systemsom leder barnomsorgen i vårt land. Men det är klart att det skulle gå attbygga ut barnomsorgen, bara man prioriterar resurser för detta. Den debattenhar vi fört tidigare här - att det anslås för litet medel för att tryggaen kvantitativt och kvalitativt bra barnomsorg. Det är väl också att man inser att barn måste fåkosta, och kostar man inte på barnen en bra barnomsorg kommer det kanske attkosta samhället mycket, mycket mer vid senare tillfällen. Jag har besökt en hel del av de länder som nämnts här ochstuderat barnomsorgsverksamhet, och jag är skeptisk till de stora barngrupperoch det ganska auktoritära barnomsorgssystem som man byggt upp i de länderna.Det skulle kännas väldigt främmande för mig att börja arbeta på ett sådantsystem i vårt land. Barnomsorgen, m. m. 60MARGO (vpk); Jag vill ställa några frågor tillutskottsmajoriteten, som har avstyrkt min motion om samhällsstöd tilladoptioner. Utskottets företrädare sade att en Uknande motion hadebehandlats i anslutning till förra årets budgetproposition och att man, medhänvisning till vad man tyckte då, avstyrkt även min motion. Det är nu interiktigt sant, för den tidigare motionen gick ut på att det skulle ges ökatanslag till nya adoptioner, medan min motion handlar om en lånekonstruktion föratt åstadkomma en förbättring direkt för föräldrarna. Men den fråga jag vill ställa till utskottets företrädareär om vi kan vara överens om en beskrivning av nuläget när det gällerinternationella adoptioner. Först och främst kostar det förfärligt mycket pengar förföräldrarna att adoptera barn. för en adoption är ingenovanlig summa, och dessa höga kostnader gör det omöjligt för andra änvälsituerade att adoptera barn. Jag undrar också om utskottet kan instämma i att om baravälsituerade har möjlighet att adoptera, så får vi en social snedrekrytering avadoptivföräldrar, och det kan väl knappast vara önskvärt. De höga kostnaderna gör det till en omöjlighet - även förmer välbeställda familjer- att adoptera syskon till ett tidigare adopteratbarn. Och vi kanske kan vara överens om att det är bra även för adoptivbarn attha syskon. Vi vet attdet i det övervägande antalet fall är en ofrivillig barnlöshet hos Barnomsorgen, m. m. makarnasom gör att de önskar få adoptera ett barn. Vi kanske kan komma överens sålångt. Sedan får vi se hur det går med den bedömning av vad som kan göras föratt rätta till detta. I den debatt som förs till och från - förts ganska livligt - om varför vi föder så få barn har samtligadeltagare, framför allt ledande socialdemokrater, uttalat sin oro över nedgångeni vårt barnafödande. Man har betonat att vi behöver fler barn och att detligger i hela landets intresse. Mot den bakgrunden måste, såvitt jag vet förstår,adoptivbarnen - även om de inte är så många - vara ett välkommet tillskott. Ochett samhällsstöd till adoptioner, som jag har föreslagit i motion 443, kommerinte att medföra särskilt höga kostnader för samhället. Vi kan snabbt göra etträkneexempel, så att vi får en uppfattning om vilken ungefärlig nivåkostnaderna ligger på. Det sker ca 1 200 adoptioner genom deauktoriserade adoptionsorganisationerna - och det är i främsta hand dem mittförslag berör. 1 200 familjer skulle, enligt förslaget, av staten få låna . Det gör, enligt mina uträkningar, 36 milj. kr. Om man tänker sig att varje familj får en bidragsdel på . av de skulle det innebära 6 milj. kr. Kvar står alltså30 milj. kr., som skall fördelas som lån och betalas tillbaka. Man kan tänkasig en lånetid och en låg och fast ränta - som ligger precisovanför inflationen. Då går det alltså inte med förlust för staten. Regeringenhar lovat oss en inflation på , och om man tänker sig en ränta på skulledet innebära en inkomst för staten om 1,5 milj. kr. Om man lägger ränteinkomsteroch amorteringar i samma pott och på det sättet får en fond blir det ungefärsom de gamla bosättningslånen - pengarna kommer att gå runt, och det skulleefter ett visst antal år inte behövas några nya friska pengar för en sådanadoptionsfond. Sedan skall man givetvis ställa de ökadesamhällskostnaderna om 6 milj. kr. - bidragsdelen - mot vad det kostarsamhället med föräldrar som får egna biologiska barn. De föräldrarna får juredan ett samhällsstöd till sina barn under graviditet och förlossning. Man kanberäkna att en förlossning kostar någonstans mellan 5 000 och 8 000 kr.beroende på vilket sjukhus förlossningen sker på. Om vi sedan räknar snålt vadgäller vårdtid kan vi räkna med . Det varierar också,beroende på sjukhuset. Mödrahälsovården före förlossningen kan, också lågträknat, beräknas till . Då är vi uppe i . isamhällsstöd till föräldrar som får egna biologiska barn. Vi kan sedan ställa adoptionskostnaden i relation till vaddet skulle kosta annars för föräldrar som inte har råd med adoptioner - om desom alternativ skulle välja insemination eller provrörsbarn. Det är enverksamhet som samhället stöder till . Jag vet inte riktigt vad eninsemination kostar, men vi har hört talas om att man kan hålla på upp tillett, ibland kanske två, år med dessa försök. Jag gissar att det också medför enganska stor kostnad för samhället.' Jag tyckersåledes att mitt förslag, med någon form av samhällslän för adoption,är en mer tilltalande form än inseminationer och provrörsbarn. Och om man skallse krasst ekonomiskt på det hela tror jag också att det blir billigare ilängden. Jag glömde det viktigaste - jag yrkar bifall till reservation 18 iutskottets betänkande; Anf.61 (): Frågan om internationella adoptioner hade vi uppe , dock intedet förslag som Margö nu har ställt. Vi underströk då att det varangeläget att kostnaderna för de internationella adoptionerna hålls nere, såatt inte bara de ekonomiskt starka får råd att adoptera barn från utlandet. 1regeringskansliet håller man nu på och utarbetar en proposition angående utländskaadoptioner. Man har haft en promemoria ute på remiss, och efterremissinstansernas hörande är det i princip alternativ 3 i promemorian som manarbetar på. Det skulle innebära att socialnämnderna vid privata adoptionerskall ha ett utiåtande från adoptioner innanadoptionen kan godkännas. Beträffandeinförande av ett statligt lån med samhällsstöd vill jag säga att det intefinns något ekonomiskt utrymme för en sådan reform. Men adoptionsfamiljerna kanredan i dag få lån - det finns redan lånemöjligheter. för internationella adoptioner har träffat avtal med bankerom lån med förmånliga villkor. Dessa lån är uppbyggda som de s. k. spartanenmen har förmånligare villkor beträffande både amortering och ränta. Ettinförande av ett samhällsstöd skulle också kunna få konsekvenser förkostnaderna i utlandet. Kostnaderna för en adoption skulle bli högre om detandra landet finge kännedom om att subventionerar adoptioner. Ett samhällsstödkan innebära många faror. Jag yrkar, som jagtidigare sade, avslag på reservation nr 18. Barnomsorgen,m. 62 (vpk); hänvisar till att man genom adoptionsorganisationernakan få förmånliga lån. Det är sant att man kan få lån, men så värst förmånligaär de väl inte! Först och främst krävs det för att man skall få låna att manhar sparat . Räntan på de härpengarna uppgår till diskontot plus 2,. Den varierar alltså med diskontot.Den ligger f.n. på 13-14,. Amorteringstiden får inte överstiga , harjag för mig. Detär ju inte särskilt förmånliga villkor. Det är fortfarande bara välsitueradesom kan ta lån på sådana villkor. Jagär tacksam om ger sig tid att titta pä mina beräkningar över vadett sådant här samhällslån skulle kosta. Jag tror inte alls på att kostnadernai utlandet skulle öka om man fick reda på att vi i från samhällets sidastödde adoptioner. Då kan man väl t. ex. genom bevaka den verksamheten ochså att säga konstruera regler som omöjliggör en Barnomsorgen, m. m. kostnadsstegring från utlandet som motsvarar detsamhällsstöd som ges. Det tycker jag alltså är ett argument som inte håller. 63 (); Jag ifrågasätter inte alls Margö Ingvardssonsberäkningar av kostnaderna för ett samhällsstöd. Det förmånliga med de lån somjag hänvisade till är just att man har en längre amorteringstid än på deordinarie sparlånen. Man har längre amorteringstid än och dessutom lägreräntekostnader. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (medelsanvisningen) Utskottets hemställan bifölls med 211 röster mot 75 förreservationen av m. fl. 4 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls. betänkande 18 Punkt 4 Mom. 1(statsbidragssystem för barnomsorgen m. Först biträddes reservation 4 av med 20 röstermot 18 för reservation 3 av . 249 ledamöter avstod från attrösta. Härefter biträddes reservation 2 av och i motsvarande del med 47 röster mot 17 för reservation 4 av IngaLantz. 223 ledamöter avstod från att rösta. Därpå biträddes reservation 1 av m.fl.med 74 röster mot 45 för reservation 2 av och imotsvarande del. 169 ledamöter avstod från att rösta. Slutiigen bifölls utskottets hemställan med 140 röster mot73 för reservation 1 av m.fl. 76 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 3 (statsbidrag till privata daghem bedrivna ivinstsyfte) Utskottets hemställan medgodkännande av utskottets motivering bifölls med 157 röster mot 131 förutskottets hemställan med godkännande av den i reservation 5 av IngemarEliasson anförda motiveringen. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 5(ett temporärt anordningsbidrag) Utskottets hemställan bifölls med 271 röster mot 17 förreservation 6 av . Mom. 7(inriktningen av barnomsorgen) Nr 112 Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 7 av och - bifölls medacklamation. Mom. 10(målsättning för utbyggnad av barnomsorgen) Utskottets hemställan bifölls med 271 röster mot 17 förreservation 8 av . Mom. 11 (utbyggnadens inriktning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avInga Lantz -bifölls med acklamation. Mom. 12 (bindande kvalitetsnormer) Utskottets hemställan bifölls med 273 röster mot 17 förreservation 10 av . Mom. 13 (fasta vikarier) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avInga Lantz -bifölls med acklamation. Mom. 14 (stödpersonal för barn med särskilda behov) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avInga Lantz -bifölls med acklamation. Mom. 15 (tjänsteformer inom barnomsorgen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avInga Lantz -bifölls med acklamation. Mom. 16 (behörighet för personal inom barnomsorgen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 14 avInga Lantz -bifölls med acklamation. Mom. 17 (möjlighet till fortbildning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 15 avInga Lantz -bifölls med acklamation. Mom. 19 (ett samlat program för att förbättra ungdomenssituation) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 16 avInga Lantz -bifölls med acklamation. Punkt 6 (barnmiljörådet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 17 avBlenda Littmarck m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 1(statligt lån till adoptioner) Utskottets hemställan bifölls med 265 röster mot 17 förreservation 18 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. Föredrogs skatteutskottets betänkande 1983/84:27 om vissaskogsbeskattningsfrågor. 64 BOLUNDGREN (m); För inte så länge sedan togsskogsvårdsavgiftsmedel ut med 0,9%c av det taxerade skogsbruksvärdet. Från den1 juli detta år kommer uttaget att vara 8%c. Den allmänna fastighetstaxeringen1981 innebar för många skogsbruk att taxeringsvärdet tredubblades. På grund avökningen av uttagsprocenten för skogsvårdsavgiften och de ökadetaxeringsvärdena har skogsvårdsavgiften för många skogsbruk ökat ca 30 gångerjämfört med avgiften . Det innebär självfallet kraftigaekonomiska belastningar för driften av skogsbruk. Skogsvårdsavgiften är enligt alla uttalanden avsedd attfinansiera åtgärder som kommer hela skogsbruket till del. Den är inte avseddatt bli en ren skatt som finansierar statens utgifter. Mot bakgrund av vadskogsvårdsavgiftsmedel skall användas till och med hänsyn till nu gällandebidragsformer och olika verksamheter som kommer hela skogsbruket till delföreslår moderata samlingspartiet i reservation 1 att skogsvårdsavgiften skalltas ut med 3 %o och inte med 8%o. Vi har självfallet inget att erinra mot att man ändrarsystemet på ett sådant sätt att statsbidrag inte utgår och att man på annatsätt finansierar de gemensamma insatser som är nödvändiga och därmed kommer iett läge där vi har möjlighet att helt avskaffa skogsvårdsavgiften, något somföreslås i reservation 2. Vi kan emellertid konstatera att efter riksdagensställningstagande till jordbruksutskottets hemställan i detta avseendeföreligger inte den möjligheten redan från . Men vi har som sagtingenting att erinra mot att man strävar efter att skogsvårdsavgiften heltavskaffas. Som jag tidigare sade påverkar skogsvårdsavgiftensjälvfallet lönsamheten i skogsbruket. Vi kan titta Utet på denskattebelastning som är grundläggande i skogsbruket och på den skatt som måsteutbetalas innan ett eventuellt överskott beskattas med vanlig inkomstskatt ochbelastas med utgående arbetsgivaravgifter. Det tas ut en garantiskatt på ettbelopp som uppgår till av det taxerade skogsbruksvärdet. Man måste alltså göra ett uttag på av det taxeradeskogsbruksvärdet, ekonomiskt sett, för att inte behöva betala skatt på eninkomst som man inte Skogsvårdsavgiften är alltså f.n. 8%c. Det blir tillsammans med Nr 112garantiskatten 2,. Om vi antar att en skogsbruksfastighet är belånad tillbara av det taxerade skogsbruksvärdet och att räntesatsen uppgår till , innebär det att av det taxerade skogsbruksvärdet måste tasut innan någon lönsamhet uppnås. Det blir alltså vid en relativt lågbelåning. Man kan utgå från att det finns ytterligare kostnader sommåste täckas, och då krävs med den nuvarande socialdemokratiska skattepolitikenen lönsamhet eller en förräntning av det taxerade skogsbruksvärdet på 6 ä 7%.Jag skulle vilja fråga representanten för socialdemokraterna i denna debattvilket skogsbruk som klarar den belastningen. Klarar exempelvis skogsbruket iKronobergs län den? Det skulle vara intressant att få veta det. Det tas upp också en annan fråga i det härbetänknadet. Det gäller möjligheten att avsätta medel till skogskonto. I engemensam borgerlig reservation anser vi att vi måste få bättreuppskovsmöjligheter än vad som varit fallit, därför att det f. n. skerförändringar i de statliga inkomstskattesatserna. Om det inte finnstillräckliga möjligheter att avsätta medel till skogskonto, är det risk att manuppskjuter avverkningarna tills skattesatserna är något förmånligare. Mot dennabakgrund finns det anledning att bifalla vår gernensamma borgerliga reservation4. Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 4. 65INGEMAR HALLENIUS (c): Skogsvårdsavgiften var ursprungligen ettbidrag till finansieringen av skogsvårdsstyrelsernas verksamhet. Reglerna föranvändningen har successivt ändrats, och skogspolitiska beslut ladesnya regler fast. Då beslutade att medlen huvudsakligen bör användasför sådana ändamål som är till nytta för skogsbruket som sådant och på ettsådant sätt att alla skogsägare kan få del av dem. Detta exemplifierades medbl. a. forsknings- och utvecklingsarbete och bidrag som är tillgängliga föralla skogsägare. godtogs förslaget att användning av medlen försubventionering av skogsvårdsstyrelsernas taxor skulle upphöra successivt. Uttaget av skogsvårdsavgift har ökat mycket - från 12milj. 1974 till 365 milj. kr. 1984 och till 450 milj. kr. Uttaget avskogsvårdsavgift har således , mellan inkomståren 1974 och 1984,trettiodubblats. Om jämförelsen i stället görs mellan inkomståren 1974 och1985, innebär avgiftsuttagen en höjning med 3 . Från att ha varit enförhållandevis betydelselös avgift har skogsvårdsavgiften därmed blivit enbetungande pålaga för skogsägaren som individ och för skogsbruket som näring.Speciellt kännbar är skogsvårdsavgiften i , eftersomskogsbruksvärdena där är mycket höga. Skogsbruksvärdena och därmed uttaget av skogsvårdsavgiftär inte direkt relaterade till den aktuella avverkningsmöjligheten. Det kandärför uppkomma situationer där uttaget av skogsvårdsavgift, med denomfattning det nu fått, ger helt orimliga konsekvenser. Sådana fall kanspeciellt förekomma där en skogsägare köpt en fastighet och finansieraten väsentlig del av köpet genom stora engångsuttag och därmed uttömt denärmaste årens penninggivande uttag. Andra sådana fall kan vara fastigheter somhar en mycket stor andel av skogsmarken bevuxen med välgallrade och välsköttaungskogar. I sådana fall kan skogsbruksvärdet vara mycket högt menawerkningsmöjlighetérna små. I båda de här relaterade fallen förekommer det situationerdär ett uttag av skogsvårdsavgift om 8 %c betyder att hälften till en tredjedelav nettot från den möjliga årliga avverkningen går åt för att betalaskogsvårdsavgiften. Nettot är då beräknat före kapitalkostnader och föreskogsvårdskostnader. Genom beslut med anledning av proposition1983/84:40 har skogsvårdsavgiften också alltmer fått karaktären av punktskattpå skogsbruket. Där släpptes principen att skogsvårdsavgiften endast fåranvändas för bidrag som är tillgängliga för alla skogsägare genom attskogsvårdsavgiftsmedel enligt detta riksdagsbeslut används för att finansieraalla åtgärder för skogsbruket i det inre stödområdet. Skogsvårdsavgiften har använts som piska för ökadeskogsuttag. Ses det nu beslutade uttaget i kombination med andra pålagor, somden ökade förmögenhetsskatten, har uttaget nu passerat rimlighetens gräns. En exakt fördelning på budgetår avskogsvårdsavgiftsmedlens användning är svår att göra främst beroende på attbeslutsår och utbetalningsår inte stämmer överens. En ungefärlig fördelning gårdäremot att göra. Denna visar att endast ca 25 milj. kr. av de inkomna medlengår till sådana ändamål som kan vara till nytta för skogsbruket som sådant. Detär anslaget till forskning och fröplantage. Ca 15 milj. kr.