prot · G709163 · 1983-12-31 00:00:00 — Det är trångt på marknaden och ingen energibrist. I det lägetskall man alltså tvinga på människor vattenkraftsbyggen som de inte vill ha, taderas älvar ifrån dem. , som gör upp energiprognoserna, säger i densenaste rapporten, som har begärt om hur man tänker sigenergiutvecklingen , att när det gäller elanvändning förutsätter "en taxesättning på el som tillåter fullt kapacitetsutnyttjande". Detbetyder med andra ord att den el som produceras kommer att användas. Därmed harman ju inte gjort någon prognos på hur många TWh el vi behöver förupprätthållande av sysselsättning och välfärd, som det stod på valsedlarna förlinje 1 och linje 2 i folkomröstningen. Det var väl inte kraftbolagenssysselsättning och välfärd vi röstade om. Det finns alltså inga som helst energipolitiska mofiv attbygga ut vattenkraften. och industridepartementet tar alltför litethänsyn till möjligheterna att hushålla med energi. Jag kan fortsätta attcitera i den här boken. Han är mycket överraskad över den utvecklingsom skett på bara när det gäller möjligheterna att spara energi. Deträcker att se på vad som hänt inom SCA, säger han och så tillägger han enviktig mening som jag hoppas tas på allvar i både industridepartementet ochenergiverket; Sparandet är vår viktigaste energikälla. Dessutom tycker BoRydin att de statliga pengarna i första hand borde satsas på att minskaförbrukningen av energi. Jag kan inte förstå att ochindustridepartementet kan låta bli att entusiasmeras av alla möjUgheter somhushållningen med energi ger. IV Agav ut en rapport som visade på möjligheterna för vår exportindustriatt sälja energisnåla apparater till andra länder som ju har kolossalt myckethögre elpriser än vi har. Detta är så långt från att gneta och spara som man kankomma. Det är fråga om att vara uppfinningsrik och klok, att använda sådant somannars förfars och sådant som stör miljön. Det är fråga om att få mer nytta avden energi man köper. Det innebär nya produkter och nya system att bygga ochexportera. I stället är prognoser en lam gissning attbättre konjunkturer ökar energianspråken, men inte så mycket som en renmultiplikation av ökad produktion och tidigare energiåtgång. Man visar mycket litet intresse för att verkligen trängain i de möjligheter som finns att hushålla. Den kunniga expertis som finns påenergianvändningssidan måste bli tongivande i energiprognosarbetet. Det är såvi får handlingsfrihet när det gäller kärnkraftsavvecklingen. Hur länge skall vi låta dem dominera energipolitiken somvill sälja alltmer energi? Vi har alla möjligheter att inrätta oss med allönskvärd materiell välfärd utan att förstöra naturen. De människor runt om ivårt land som kämpar för detta är värda ett helhjärtat stöd från detta hus. , på FN:s miljödag, manifesterar i helalandet sin vilja att rädda naturen. Vårt industrisamhälle har byggts upp utanhelhetsansvar, och vi måste därför förnya vår produktionsapparat. Det kan blien arbetsam omställning, men vi vill ju arbeta. Det är ett annat sätt att sägaatt det blir många sysselsättningstillfällen. Kan det finnas en mer inspirerande arbetsuppgift än attställa om vårt sätt att försörja oss så att naturen frodas i stället för attförstöras? Jag ber att få yrka bifall fill dereservationer som finns med på i detta utskottsbetänkande, och i övrigtvill jag hänvisa till mitt särskilda yttrande som fogats till betänkandet. 16EGON (): Vårt land har en bra regering. Men dethindrar inte att det kan framkomma förslag från regeringen som är mindre tillfredsställande.Förslaget till vattenkraftens fortsatta utbyggnad är ett sådant. Förvisso har genom civilutskottets betänkande1981/82:33 begärt förslag från regeringen om vattenkraftens fortsattautbyggnad. Därmed kan man fastslå att regeringen nu effektuerar riksdagensbeställning, även om jag tror atf inte många räknade med att förslaget skullefå den utformning som det nu fått. Först några ord om antalet TWh som skallproduceras genom vattenkraften. Det har i och för sig redan berörts av fleratalare i denna debatt. Enligt beslut bör vattenkraften svara för66 TWh . Enligt vattenkraftsberedningen erfordras då ett tillskott om 2,5TWh/år. , som i detta sammanhang får tillmätas stor betydelse när detgäller sakkunskapen att göra sådana mätningar som det här är fråga om, anseratt ett tillskott innebärande reaHseringar av lovgivna projekt innebär enårsproduktion om . Regeringen har sedan i sitt förslag till riksdagenmenat att det behövs ett tillskott om för att uppnå tidigarebeslut. Jag har med dessa exempel velat belysa denstora osäkerhet som råder beträffande hur stor vattenkraftsproduktionenegentligen är i vårt land. Man kan med fog fråga sig: Vilket värde har den plansom vi nu debatterar? Såvitt jag kan förstå är värdet ringa, och det avföljande skäl. I. bostadsutskottets betänkande framhålls i andra stycket på s.6: "Föredraganden erinrar om att planen inte hindrar attprojekt som inte tas upp i planen kan aktualiseras. Detta innebär dock inte attprojekt som omfattas av planen automatiskt kommer att erhålla tillstånd enligtvattenlagen (VL)." På s. 9 iutskottets betänkande återkommer man till detta när det gäller beslutsordningen med anledning av motion 2827, som kräver"att såsom bör uttala vilka älvsträckor som börundantas från exploatering och att beslut i övriga ärenden skall fattas avvattendomstolarna och regeringen". Om detta säger utskottet: "Utskottet som i och för sig kan dela motionärernasprincipiella uppfattning om roll vill erinra om att även med denteknik som valts i propositionen det ankommer på vattendomstolarna och/ellerregeringen att besluta i ärenden enligt VL." Detta innebär, herr talman, att även om vi nu i riksdagenuttalar vårt stöd för planen, vet vi ingenting om vilka projekt som blirföremål för utbyggnad. Vad vi däremot kan ha uppnått är att vi enligt mittförmenande kan ha påverkat vattendomstolarna och regeringen i deras framtidaprövning av de enskilda projekten. Jag menar också att har svårt attgöra eri bedömning av huruvida alla dessa enskilda fall som föreslås ingå iplanen är de bästa tänkbara utbyggnadsalternativen. Dét vore därför rimligt attriksdagen liksom uttalar sig för vilka älvar och älvsträckor somenligt vattenlagen bör förbli orörda och att övriga fall prövas på sedvanligtsätt av regering och vattendomstolar. Den proposition som vi nu behandlar har skapatförväntningar, oro och besvikelse på många håll i vårt land. Vissa bygder ochregioner förespeglas genom propositionen utbyggnader och därmed välkomnasysselsättningstillskott. Miljö-, fritids- och fiskeintresserade känner orooch besvikelse. Detta har utlöst våldsamma känslostormar på sina håll, ochfortfarande - även efter beslut - är det ingen som vet vad detslutliga resultatet blir. Så, herr falman, några ord om de ekonomiska kalkyler somhar framtagits med anledning av olika utbyggnadsprojekt. Dessa har - såvitt ärmig bekant -framtagits av vattenkraftsintressenterna. Tiden har inte medgettatt av vattenkraffsintressenferna oberoende expertis fått granska kalkylernaeller upprätta egna. Det är illa, och detta bör ske innan vattendomstolar ochregering gör den slutliga prövningen av projekten. I stor utsträckning handlar frågan om enutbyggnad av vattenkraften om miljöfrågor. Detta framkommer också i utskottefsbetänkande på s. 11 - jag citerar på "nytt: "I propositionen anförs att den föreslagna planenläggs fram, varvid största möjliga hänsyn bör tas till miljön och fillmöjligheterna att uppnå bred poHtisk förankring för planen." Det är helt uppenbart att propositionen i vissa delar intehar levt upp till det citerade. Jag skall ta ett exempel, som redan harnämnts i denna debatt, nämligen Ammeråns överledning i Jämflandslän. 1 motion 2816 har vi utförligt framhållit varför denna älvsträcka skallundantas från ingrepp. Kort sammanfattat är skälen följande: Ammerån ärnumera det enda helt orörda vattendraget i Mellannorr-land. Ammerånsekologiska system har av många.forskare beskrivits som omistligt. Ammerån harredan av den Sehlstedfska utredningen klassificerats som varande avriksintresse för fritidsfisket. Ammerån är detvattendrag som helt och hållet stått emot försurningen och har möjligheter attäven göra det. Det rimmar illa när vi talar om vår kamp motförsurningen att ge sig på det vattendrag som kanske har det absolut renastevattnet i hela landet. Samtligaremissinstanser som varit behöriga att yttra sig har sagt nej till ett ingrepp.Apropå det som har sagts tidigare om att stor hänsyn har tagitstill lokala remissinstanser skulle jag vilja ställa frågan: Hur stor hänsyn hartagits till de lokala, regionala och centrala remissinstanserna vad avserAmmeråprojektet? Om nu och sedermera ochregeringen säger ja till ett ingrepp, innebär det som vi motionärer ser det ettoförlåtligt miljömord. I propositionen sägs att alla andra möjligheter harprövats för att få fill stånd effektivisering och utbyggnad av de fembefintliga kraftverken i och att det inte kan ske med mindre än atfAmmerån offras genom den s. k. överledningen. Om detta är att säga följande. och kommun har i sina remissvar påvattenkrafts-beredningen anfört att beslutsunderlaget är alltför bristfälligt.De har därför önskat att en opartisk utredning företas om överledningsprojektetoch effektiviseringarna i de fem befintliga kraftverken. Det ekonomiska underlagsom finns har framtagits av berörda kraftföretag. har också tagit intryck av den massivakritiken mot ingrepp i Ammerån. Utskottet föreslår, som vi har hört av OskarLindkvist, atf vissa frågor klarläggs innan slutiigt ställningstagande sker,men förordar att Ammerån skall tillföras planen och atf de osäkerhetsfaktorersom råder skall vara klarlagda till 1985, då på nytt skall behandlavattenkraftens fortsatta utbyggnad. Jag uppfattar bostadsutskottets ställningstagandesom positivt och utgår från att de klarlägganden som utskottet efterlyserskall leda till att Ammerån i sin helhet undantas från ingrepp och införs ivattenlagen som en av de älvsträckor som får förbli orörda . Jagutgår ifrån att inget definitivt beslut kan fattas beträffande Ammerån före1985 års riksdagsbehandling av etapp 2 av planen. För att inga oklarheter skall föreligga vill jag klargöraatt jag och mina medmofionärer inte på något sätt motsätter oss en utbyggnadoch effektivisering av de fem kraftverken i . Vi anser dock, liksomremissinstanserna och många andra, att detta kan ske utan överledning, framföraHt med tanke på att tre av de fem kraftverken redan förfogar över Ammerånsvattenmängd. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till motion 2816, somockså innebär ett bifall till reservation 4. Jag yrkar också bifall till motion2821. Vad beträffar det senare yrkandet kommer att redogöra förvårt ställningstagande. 17 (): Till skillnad från tycker jag attdet är alldeles utmärkt att vi nu får en plan för vättenkraftsutbyggnaden, delsdärför att det ger arbeten, dels därför att det ger ström. Det enda beklagliga i detta sammanhang är atf Skifsforseni inte tas med. fanns med ivatfenkraffsberedningens förslag, men har sedan försvunnit ur propositionen ochutskottsbetänkandet. Det finns flera skäl varför det hade varit bra omSkifsforsen tagits med. Visserligen kan det i alla fall bli en prövning enligtvattenlagen. Men det rör sig om en gammal anläggning. Det är en kombination meden nåldamm, som är rent livsfarlig för de människor som skall kontrolleraytnivån på det vatten som sträcker sig in i samhälle. Det har sagts atten ny nivåreglerande damm skulle kosta omkring 30 milj. kr., men detta är heltimproduktiva pengar som inte ger några som helst intäkter. Skifsforsfrågan illustrerar också vpk:s ohämmade röstfiskei vad gäller vattenkraften. 1 vattenkraftsberedningen gick man med på att famed , men i utskottet sades ingenting om . Lokalt är manöver huvud taget inte beredd att diskutera den här gamla anläggningen, som börförbättras. Det är bra atf vi får planen, och jag instämmer i allt sånär som på detta att inte har tagits med. 18TORE (): producerades av landetsvattenkraft i , där det finns 163 kraftverk med en effekt större än 1000 kW. av den kraften förbrukas i . Vad säger dessasiffror? Elkraften går söderut. Väldiga markytor är kraftledningsgator, vilketinnebär stora förluster. Dessutom blir det förluster vid transporterna när detgäller bl. a. spänning. Jag måste fråga om utbyggnaden verkligen har gynnatjust de områden där de utbyggda älvarna finns. Enligt en uppgift iNorrlandsförbundets lilla broschyr arbetade 2 800personer i förvaltningar och byggen i . Detta är enofattbart låg siffra. Av dessa 2 800 personer är många icke-norrlänningar ochgästarbetare. Det där talet om sysselsättning på grund av vattenkraftensutbyggnad är alltså en myt. Med tanke på de väldiga ingrepp som har gjorts harvi fått mycket litet sysselsättning. har gett sitt av vattenenergi vadnyutbyggnad beträffar. Däremot kan jag säga ja till effektivisering avbefintliga kraftverk. Här pågår det också verksamhet. Sedan kan man fråga sig om inte elkraften från vattenborde brukas i större utsträckning i . Den borde vara bHligare närakraftverken. Därtill säger regeringen nej. De moderata riksdagsmännen frånNorrland har gång på gång föreslagit att det borde bli lättnader när det gällereltaxorna. Sysselsättning och näringsliv kunde därigenom ha främjats utan andrasubventioner, med lägsta möjliga administrations- och distributionskostnader.Men allt har varit förgäves. BirgittaDahl har sagt att vi inte kan räkna med el för Jag säger tvärtom; Varför inte värma allabostäder i och en del andra lokaler med elkraft från vattenfallen? Detskulle vara logiskt och ekonomiskt - det skulle vara nationalekonomi. Sedan vill jag säga att vad som föreslås ändå ärmarginellt, om det verkligen är så att vi skall ta energi från det här hållet.Det har ingen betydelse, om man tänker på de väldiga behoven, om vi inte räknarmed de andra kraftkällorna. Varför en mängd "plotter" av det slag sompresenteras i den här propositionen? Jag har i motion 2818 skrivit att vad vinu håller på med infe är lönsamt och betydelsefullt i ett längre perspektiv. Man kan också fråga sig vad vi behöver. Behovet avelenergi är lägre än produktionen, prognoserna för 8, 10 eller harinte slagit in, förbrukningen har inte ökat på det sätt som man trodde att denskulle göra. I stället har det skett en viss minskning. exporterarSverige ifaktiskt elkraft. Vi kan effektivisera metoderna då det gäller vårenergiförbrukning. Det kan bli bättre isolering i våra bostäder och i andrabyggnader, och det kan bli mindre tanklöshet vid förbrukningen. Jag har i motion 2818 också bekant att jag tror på teknikoch teknologi, på forskningens framsteg, upptäckter och utveckling, nyaenergikällor och bättre bruk av vad som redan nu betytt förvandling ochförnyelse. Värme ur jorden, värme ur vattnet, och låt oss infe glömma solen. Vivet att det i aHa tekniskt framstående länder pågår intensiva försök atf tämjaden väldiga energifors som strömmar mot vår planet från solen. Under detsenaste året har jag tagit del av rapporter från t. ex. . Moderata samlingspartiet har skrivit i sittprogram att man skall lyssna till lokala opinioner och att våra stora älvarmåste bevaras. Opinionerna är tydliga när det gäller de objekt somvi har atf besluta om. Vi kan t. ex. fa Hamre. Jag fick ett brev,daterat i . Där står det bl. a.: Vi motsätter oss all utbyggnad.Därefter tar vederbörande upp en rad kända skäl, som jag med hänsyn tillfidsbrisfen inte skall nämna. Det intressanta är att byggnadsarbetarna iLillhärdal, anslutna till , är storamotståndare till en utbyggnad av våra vattendrag. Detta var ett exempel. Jag ärockså emot en utbyggnad. Då det gäller Ammerån har mycket sagts. Jag skall upprepaatt älven har det högsta pH-värdet av alla strömmar i . Ammerån är heltomistlig. På grund av förorenad snö i fjällen är vattnet i fjällfloden så surtatf ädelfisken dör. Får det fortsätta på detta sätt hotar en katastrof. Om detvärsta skulle ske, är Ammerån en ovärderlig resurs när det gäller reproduktion. I fråga omHårkan stöder jag reservation 3. Varför röra mer, dåresultatet blir så obetydligt? Visst är opinionen delad, men med denutbyggda i närheten bör det vara nog. Vi spar Klippen. Beträffande Vojmån är jag ytterst tveksam, men jagföredrar faktiskt den framför Fatsjöprojekfet. I min motion har jag också nämnt Jaurekaska, denna klenod.Hur kan vi röra Jaurekaska mot samernas önskan? Hur kan vi vandalisera det somen gång var sakrosankt, våra nationalparker? Glöm Jaurekaska,! Vad tycker då svenska folket? Jag frågar i min motion: Vemäger en älv", vad vill vår ungdom? Ja, vad beträffar de unga iNorrland kan jag säga att de är helt på min sida. De har den uppfattningen attvi skall sluta med att bygga ut älvar. Vad skall framtidens människor säga omoss? Det står i att "ett vet jag, som aldrig dör; domen över dödman". Vår generation, som har varit så rik och har haft så storamöjligheter-skulle den verkligen behöva göra ännu mer i fråga om utbyggnad avälvar? var det debatt i den gamla andra kammarenom . Jag sade då att våra älvar och vår natur är en läkedom förfolksjälen. Jag skulle gärna vilja upprepa vad jag anförde då, men jag anmäldemig bara för sju minuters taletid , eftersom jag visste att det är ont omtid i slutspurt. Några ord till vill jag emellertid säga. Jagförutsätter atf det inte finns någon regering som går in och rör de storaorörda älvarna. Jag är övertygad om atf om vi bara får andrum , skalldet också visa sig atf det är helt onödigt. 19JÖRN (vpk): Det finns två metoder atf rädda outbyggdaälvsträckor. Den ena består i att man strävar efter en sund sammansättning avsjälva energianvändningen. Den andra består däri att man effektiviserarbefintliga anläggningar. Energianvändning är ju inget självändamål. En högenergianvändning är i ett samhälle som det svenska i och för sig inget teckenpå hög industriell aktivitet eller levnadsstandard. Det förhåller sig nästantvärtom. Det är den tunga processtillverkningen, de primitiva industristrukturernaoch den onödigt stora och snabba cirkulafionen av materia som förutsättermycket stora inängder energi. Produktion med hög förädlingsgrad och högtkunskapsinnehåll är däremot mindre,energikrävande. har, sett mot dennabakgrund, ett högt energiberoende och en tung samhällsstruktur. Med enförändrad struktur skulle samma levnadsnivå och en tekniskt mer avanceradutveckling kunna tryggas med en lägre energianvändning än . Den andra metoden - att effektivisera befintligavaffenkraftsanläggningar - utnyttjas infe på det sätt som är möjligt. Delvisberor detta på att regeringen är något av en fånge hos statens vattenfallsverk.Det är vatfenfallsverkefs uppgifter man baserar sina överväganden på, trots attdessa både är lösliga och skiftar från det ena tillfället fill det andra, I finns en rad kraftstationer som medfördel skulle kunna effektiviseras. Det är följande: strömmar, iVoxnan, Lottefors, Edeforsen, Alffa i , , Höljebro, Krokströmmen,, Mackmyra och Tvärforsen i . Sammanlagt skulle dessaanläggningar ge ett tillskott på 134 GWh . Effektiviseringsarbetenaskulle ge drygt 600 direkta årsarbeten på en svårt drabbad regionalarbetsmarknad. En effektivisering av det här beskrivna omfånget skulle räckaför att t. ex. onödiggöra Ammeråns överledning - om nu överledning- ens betydelse över huvudtaget är rätt uppskattad av den något nyckfulla expertisen på området. Isamband med effektiviseringen av Edeforsens kraftverk bör också HälsingekraffAB, som äger anläggningen, förstatHgas. Hälsingekraft ägs av 22 privatpersoner.Största ägare är kammarrättspresidenten i och SvenSöderberg, verkställande direktör i investmentbolaget . De tillhör denfinansmaffia som har tagit ut vinster av arbete och naturresurser i Gävleborgoch sedan lämnat länets arbetslösa och dess utnyttjade bygder åt sitt öde. Tyvärrbörjar det bli alltför typiskt för socialdemokraterna att de varken villutnyttja möjliga effektiviseringar eller ingripa mot privata monopol påvatfenkraffsområdet i vissa bygder. Inför folkomröstningen hävdade partiet, medall rätt, betydelsen av det samhälleliga inflytandet på kraftproduktionen. Detär allvarligt om detta nu bara skall visa sig vara skådebröd för folket och omsocialdemokratin, när det kommer till kritan, ställer upp för de privata ochkommersiella intressena i enHghet med den privatiseringskam-panj som herrfinansministern har blåst i gång. Detfår inte bH så inom arbetarrörelsen, att man skall visa upp frasradikalidealism för att lura de renhjärtade och aningslösa och sedan vika undan närbesluten skall fattas. Det är konsekvensen av att inte ha någon medvetenideologi utan anpassa sig till det borgerliga samhällets värderingar och läggapolifiken till rätta för att förmögenhetsöverflyttningen till de redan rikaskall bli ännu eftertryckligare. I ett sådant läge av politiskt sönderfallmåste det åtminstone ställas upp något alternativ. Därför,herr falman, yrkar jag bifall till reservationerna 18 och 21, som kräver etfprogram för effektivisering inom och ett förstatligande avHälsingekraft. 20 (): I proposition 1983/84:160 har regeringen, i planen för fortsattvattenkraftsutbyggnad, även föreslagit en utbyggnad av Meåforsen i Sollefteåkommun. Somframgår av remissbehandlingen har förslaget om en utbyggnad av Meåforsenavstyrkts av samtiiga remissinstanser, utom av faHrättsägaren. Deremissinstanser som avstyrkt är således kommun, iVäsfernorrlands län, , . Remissinstansernasargument för en avstyrkan är att Meåforsen är den sista orörda älvsträckan iSollefteå kommun och att Meåforsen är en betydelsefull rekreationskälla förortsbefolkningen och även för turisterna. Kommunen och framhållerockså att Meåforsen skall ses som en resurs i det arbete som pågår attytterligare utveckla turistnäringen i området. Den reaktion som uppstått mot en utbyggnad av Meåforsen skallsjälvfallet också ses mot bakgrund av att denna region som kommunutgör redan har fått ge upp stora naturvärden i och med att de stora älvarna- , och - redan är utbyggda samt attytterligare fem minikraftverk byggts ut i ett flertal av våra mindre vattendraginom kommunen. I kommun finns 22 kraftstationer med en årsproduktionpå 8 310 GWh, vilket utgör av landefs totala vattenkraftsproduktion: Detfinns en brett förankrad uppfattning bland befolkningen i övre att detinte är rimligt, mot bakgrund av den redan genomförda vattenkraftsutbyggnadeni området, att nu också göra anspråk på den sista orörda älvsträckan ikommunen. Det har också framgått, efter kontakter med fallrättsägaren, att det f.n. inte finns några konkreta planer på en utbyggnad av Meåforsen och attMeåforsen står långt ner på fallräftsägarens prioriteringslista. Man kan därförifrågasätta om fallrättsägaren verkligen kommer att utnyttja utbyggnadsrätten ihändelse av ett bifall till förslaget. En sådan tvekan är i så fall begripligur ekonomisk synpunkt med tanke på att en utbyggnad av Meåforsen endast kommeratt ge ett ytterst begränsat krafttillskott på 42 GWh i årsproduktion. Jagfinner det f. ö. liiärkligt att bostadsutskottet inte tagit hänsyn till dettaoch till vad som anförts mot en utbyggnad av Meåforsen dels av remissinstanserna,dels i motion 2821. Med det anförda yrkar jag bifall till motion 2821 och därmed också tillreservation nr 7 i fråga om punkt 22. 21 (): Herrtalman!,Jag har dristat mig att ta kammarens tid i anspråk under några minuterför att följa upp en fråga som jag i denna kammare debatterade medenergiministern . Debattengällde bästa sättet att stimulera kraftbolagen till omfattande reinvesteringari äldre vattenkraft. Energiministern bannade mig då för att jag försökte lockahenne till att skvallra om vad som skulle stå i den kommande propositionen omvattenkraftens utbyggnad, och hon sade också följande: "Vi" - alltsåregeringen - "överväger nu ett omfattande paket av åtgärder för att fåtill stånd insatser. Jag tror att , när han får se vårt förslag,också kommer att inse att verkligheten och möjligheterna att uträtta någontingär betjänta av att man prövar alla tänkbara utvägar för att främja de åtgärdersom jag tror att vi är överens om."