prot · G70942 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:42 1 § Justeradesprotokollet för . 2 § Upplästesoch lades till handlingarna följande från valprövningsnämn-den inkomna Berättelse om granskning av bevisför riksdagsledamot och ersättare valprövningsnämnden har frånriksskatteverket inkommit bevis om att LinneaHörlén (fp), , utsetts till ny ledamot av fr. o. m. sedan RolfWirtén (fp) avsagt sig sitt uppdrag. Till ersättare för riksdagsledamöter harutsetts , , och , (bådafp). har vid sammanträde denna dag granskat bevisen och därvidfunnit att de blivit utfärdade i enlighet med 15 kap. 1 § vallagen. Berättelse om granskning av bevisför ersättare för riksdagsledamöter valprövningsnämnden har frånriksskatteverket inkommit bevis om att tillersättare för riksdagsledamöter utsetts , , BitteEngzell, , , , och , (alla vpk). Valprövningsnämndenhar vid sammanträde denna dag granskat bevisen och därvidfunnit att de blivit utfärdade i enlighet med 15 kap. 1 § vallagen. Om förbättrad skolundervisning rörande de baltiskastaterna 3 §Svar på fråga 1983/84:179 om förbättrad skolundervisning rörande de baltiskastaterna Andres Kiing har frågat utbildningsministernom hon är beredd att vidta åtgärder för att förbättra undervisningen i svenskaskolor om våra glömda grannländer , och . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Det är en viktig uppgift för skolan att ge barn ochungdomar kunskaper om ändra länder och förståelse för förhållandena där. Detgäller inte minst i fråga om länder med vilka har historiska band. är i vårt skolsystem de centrala kursplanernagenerellt utformade och innehåller t. ex. inte uppräkningar av vilka ländersom skall studeras. Inom den ram som läroplanen drar upp ankommer det på lärareoch elever att avgöra hur undervisningen skall bedrivas. Jag är inte beredd attpå enskilda punkter medverka till mer detaljerade anvisningar från regeringen. 2 ANDRES (): Jag ber att få tacka skolministern för svaret- även om det kanske kunde ha innehållit litet mera av politisk viljemarkering. Bakgrunden till min fråga är den ofta oerhörda okunnighet,med ett synnerligen starkt intresse, som jag mött hos svenskaskolungdomar när jag har rest runt och talat isvenska skolor, också i föreningar och församlingar, om just . Jag brukar då ofta inleda med att fråga vad huvudstadenheter i vårt grannland . Jag skall inte ställa den frågan tillskolministern, som säkert vet svaret, men när jag har ställt den här frågan iskolorna har det faktiskt dröjt innan någon elev eller lärare i ämnensom geografi, historia eller samhällskunskap kunnat svara rätt. Det säger välen del om hur mycket - eller hur litet - många av oss får reda på om . Balfikums geografi, historia och nufid behandlas väldigtstyvmoderligt i svensk skolundervisning. Och när baltiska frågor tas upp iläromedlen, sker det ofta lika felaktigt som kortfattat. Detta visades förnågra år sedan i en studie av den lettiske historikern - tillikasocialdemokraten - . Han konstaterade att svenska skolungdomarnästan inte får reda på någonting om den baltiska självständighetstiden, ännumindre om utvecklingen under och inget alls om utvecklingenefter kriget i dessa våra grannländer, som de ju faktiskt är. Det senare är kanske mera massmediernas än skolans fel.Men i fidningar, radio och TV har det i alla fall blivit litet bättre undersenare år, dels därför att det har hänt så mycket som har aktualiserat baltiskaförhållanden, dels därför att enskilda journalister - alltifrån DN-medarbetaresom och till signaturer som i Tidningoch på - gjort imponerande insatser. I skolantycks det dock fortfarande vara lika tyst om som för tio Jag begär inteatt skolministern på "enskilda punkter" skall lämna "detaljeradeanvisningar", men jag hade kanske väntat mig, och önskar , en markeringav en politisk viljeinriktning. Därför vill jag fråga skolministern: Kandet verkligen vara vettigt att så gott som alla ungdomar som går ut grundskolan- och de flesta som lämnar gymnasiet - nästan är analfabeter när det gällervåra baltiska grannfolks förhållanden förr och ? Nog ryms det väl betydligtbättre och htet mer omfattande undervisning också om dessa våra grannfolk inomramen för läroplan? Tillslut, för den som till äventyrs var litet osäker ändå: Huvudstaden i vårtgrannland heter ! Omförbättradskolundervisning rörande de baltiska staterna Jag vill gärna understryka värdet av de insatser som i görs avpersoner med starkt engagemang för för att utveckla och vidmakthållaett intresse. Jag hade anledning att i ett anförande i någotfå resonera om det stöd som esterna där lämnar. Denokunskap som i skolan finns när det gäller huvudstäder och andra städer kanmöjligen ha att göra med att den uppmärksamhet som tidigare ägnades iskolor och läroböcker motiverades av ett svenskt stormaktsintresse. Skall vivara uppriktiga är det kanske inte primärt grannlands- och broderskapsintressetsom har varit motivet, utan mera behovet av att markera den svenska dominanssom fanns i dessa provinser. I en ambition att befria sigfrån ett imperialistiskt synsätt har man möjligen också missat det som manborde ha bevakat. Det är i varje fall ett försök att finna en förklaring. Jagtycker att det är viktigt att vi i våra skolor har en mycket god och gedigenkunskapsstandard. Det är också viktigt att vi lär oss sådant som en och annanstad. Jag har kunnat notera att våra läromedel också när det gäller kunskaperom svenska städer emellanåt lämnar en del övrigt att önska. Anf.4 ANDRES (): Jag skulle vilja ange ytterligare ett skäl till att det vore värdefulltoch viktigt med en ökad undervisning om . Det talas en hel del ombehovet av en internationalisering av skolan. Det leder i praktiken till attvi, åtminstone i viss utsträckning, informerar om - och det är bra.Men jag tror att det hos svenska ungdomar kan väcka ännu störreeftertanke om man också levande berättar om förhållandena i sistadiktaturer. Tidentillåter inte att jag ger en rad exempel, men om svenska ungdomar får en sådaninformation bidrar det kanske till att göra dem till ännu bättre demokrater ände annars skulle ha bhvit. Det är det intryck som jag har fått när jag självhar varit ute i skolorna och talat om . Mittsyfte är inte att politiskt passivera ungdomar genom att lärare berättar meraom eländet på andra sidan . Jag menar inte att man skall få ungdomaratt godta de missförhållanden som onekligen finns i det här Omde politiska förhållandena i de baltiska staterna Men jag tror attdet vore värdefullt om vi kunde få ungdomarna att inse att det faktiskt finnsfolk inte särskilt långt från vår lilla skyddade vik som har betydligt störreoch svårare problem att brottas med än vi,t. o. m. idessa nedskärningenstidevarv. Våra trots allt rätt goda tider, som vi alltför ofta luras att kalladåliga tider, skulle för nästan alla andra folk i världen vara de bästa tiderde över huvud taget har upplevt. Inte minst för de baltiska grannfolken skulledet vara fallet. Jagundrar därför om skolministern håller med om att en ökad undervisningom förhållandena i och resten av sista diktaturer dels skullekunna vara ett värdefullt led i den ökade internationaliseringen avskolundervisningen, dels kanske kunde bidra till att göra svenska ungdomar tillännu mer övertygade demokrater. Låt mig bara instämma i Andres Kiings uppfattning att en undervisning iskolan kan medverka till att ge denna kännedom och insikt hos våra elever omvärdet av ett demokratiskt samhällssystem, av det som vi själva har uppnått ivårt eget land. Det leder mig emellertid till slutsatsen att manlämpligen åstadkommer detta genom att ställa generella krav på skolan i frågaom en hög kunskapsstandard. Man kan inte åstadkomma det genom att frånregeringens sida ge detaljerade anvisningar om innehållet i undervisningen. Jaghoppas att vi på den punkten är överens om att några sådana föreskrifter intebör lämnas. Anf.6 ANDRES (): Vi är helt överens på den punkten. Vad jag efterlyser är en starkarepolitisk viljemarkering, som skolministern nu också närmar sig. De baltiskagrannfolken, framför allt ester och letter, uppfattar sig verkligen som en delav , och de upplever som ett Grannland med stort G. Jagefterlyser alltså att man i också skall se våra baltiska grannfolk somde delar av som de är, geografiskt och historiskt, och behandla dem litetmera därefter i svensk skolundervisning. Överläggningenvar härmed avslutad. 4§ Svar på fråga 1983/84:180 om de politiska förhållandena i de baltiskastaterna Andres Kiing har ställt frågan om jag kommer att vidta några åtgärderför att hos sovjetmyndigheterna påtala vår fortsatta oro över övergreppen motfreds- och frihetsvänner på andra sidan . Iett interpellationssvar angående den politiska utvecklingen i Baltikumredogjorde jag för regeringens syn på läget för de mänskliga rättigheterna i detre baltiska republikerna. Jag påpekade då att uppgifter nåttoss om husundersökningar och arresteringar som drabbat vitt skildabefolkningsgrupper men att det ännu var oklart om åtgärderna skulle komma attföljas av åtal. Icke desto mindre karakteriserade jag läget som präglat avspänning och osäkerhet, något som gav anledning till oro. Regeringenhar naturligtvis såsom den utlovat fortsatt att följa utvecklingen i Baltikumicke minst vad gäller situationen för de mänskliga rättigheterna. Det står klart att åtskilliga av de arresteringar som ägde rum tidigare nu harföljts av åtal. I flera fall har dessutom hårda straff utdömts eller andrasanktioner tillgripits. Inte bara fredsaktivister har drabbats utan även t. ex.kristna och personer som sökt granska uppföljningen av . Ävenom uppgifterna är knapphändiga och det är svårt att skapa sig en fullständigbild av läget, står det klart att situationen i fortfarande geranledning till oro. De förföljelser som drabbat de balfiskamedborgarrättsaktivisterna och oberoende fredsgrupper - och f. ö. andrasovjetiska förkämpar för mänskliga rättigheter- är desto mer beklagliga som manhaft anledning att förvänta sig en strikt tillämpning av överenskommelsen frånESK-mötet i . Regeringenär beredd att påtala kränkningar av mänskliga rättigheter var de än förekommeroch överväger fortlöpande på vilket sätt och vid vilka tillfällen dettalämpligast bör ske. Omde politiska förhållandena i de baltiska staterna Anf.8 ANDRES (): Jag ber att få tacka utrikesministern för det här svaret och också fördet svar som lämnades i vårens interpellafionsdebatt om . Jag satt dåinte själv i , men blev mycket glad när jag hörde talas om och lästevad som hade sagts i den debatten, inte minst av utrikesministern. Jagvar inte ensam om att känna den glädjen, för exempelvis skrevefter debatten på ledarplats att "förpliktande ord sades pä flera håll idenna riksdagsdebatt. gäller det att börja leva upp fill dem." Sammasak kan möjligen sägas om utrikesministerns uttalanden , och därför villjag börja med att fråga vad utrikesministern anser om t. ex. de baltiskademokraternas vädjan till oss här i om att i sinautlandssändningar skall förmedla nyheter och saklig information också på vårabaltiska grannspråk estniska, letfiska och litauiska. Medanutrikesministern funderar på svaret, skall jag kort påminna om en av de mångaestniska demokrater som spärrats in på mentalsjukhus,arresterats eller utsatts för andra övergrepp frän sovjetmaktens sida. Hennes far mördades av de sovjetiska ockupanterna sammaår som hon föddes. Sedan sändes hon och hennes mor och syster som så mångaandra balter fill i en boskapsvagn. Hon återvändefill Balfikum, där hon drogs med i den demokratiska motståndsrörelse som undersenare år vuxit fram igen. Hon var en av dem som vädjade om enkärnvapenfri zon också i Balfikum. Varförär det då så viktigt att vi som råkar leva på den sida av som har merfrihet bryr oss om dem som förföljs i öst för att de kämpar för Om de politiska förhållandena i de baltiska staterna våravärden här i väst? Jo, därför att, som uttryckte dethäromdagen på , "ett av fredens huvudvillkor ären demokratiseringsprocess i ". Jag tror också att det är viktigt att vi gör allt vi kanför att stödja freds- och frihetskämpar i sista diktaturer, exempelvisBaltikum, genom att i anda verka för "friarerörelser för människor och idéer över gränserna". Därför väntar jag nu medspänning på vad utrikesministern skall svara på den fråga jag ställde tidigareom svenska radiosändningar på estniska, lettiska och litauiska - eller omutrikesministern kan komma på något ännu bättre sätt att konkret stödja debaltiska folkens frihetskamp. Det tillkommer inte mig att avgöra på vilkaspråk utlandssändningar sker. Det finns från politisk synpunktinget hinder att sända på vilket språk som helst, men det är uteslutande frågaom bedömningar som görs inom av dem som där har att fatta beslutom utlandssändningar. 10 ANDRES (): Jag vet det, och jag ville få bekräftat attdet inte fanns några politiska hinder för sådana här sändningar. Men låt mig ta upp en annan sak: Bland det som estniskademokrater f. n. fruktar mest av allt är det jättelika sovjetiska hamnbyggetutanför den estniska huvudstaden . Enhgt ledande estniska demokraterkommer det att medföra att ytterligare minst 150 000-200 000 ryssar invandrartill Estiand, detta i ett läge då man i - som utrikesministern nämndei våras - allmänt ser förryskningen som det största hotet mot de baltiskafolkens framtid. De estniska demokraterna har därför vädjat till finska ochsvenska företag att inte hjälpa den sovjetiska ockupationsmakten med dettahamnbygge. Ändå skickade den sin statssekreterare förutrikeshandel till , där han - åtminstone enligt svenska tidningsuppgifter- agerade intensivt för att ett svenskt företag skulle få den aktuella ordern.Därmed skulle vi hjälpa den sovjefiska ockupationsmakten med hamnbygget, sombl. a. ökar militära kapacitet också i , om nu enytterhgare ökning skulle behövas. Mot den bakgrunden skulle jag,efter det inledande tacket och det beröm jag framförde till utrikesministern,vilja ställa en kritisk följdfråga: Är detta verkligen ett bra sätt när detgäller att från regeringens sida hjälpa våra grannfolk på andra sidan ? handel med ärgenomsnittligt lägre än de flesta QECD-länders. Vi har inget intresse av en låghandel eller låg omfattning av våra affärer i övrigt med . I vad gäller bygget av hamn i är det bekant attsvenska och finska företag tävlar om att få utföra detta bygge, som under allaomständigheter kommer till stånd. har tidigare byggt liknande hamnar och bör ha god erfarenhet.Genom denna hamn kommer livsmedel, bl. a. från , att transporteras tillSovjetunionen. Att detta skulle innebära en överflyttning av 250 000-300 000människor från övriga delar av känner jag inte fill. Anf.12 ANDRES (): När man ser detta hamnbygge bara som en fråga om handel mellan Sverigeoch omvärlden illustrerar det de olika måttstockar med vilka man ändå mäter.Samtidigt som det meddelades att planerade detta hamnbygge, som starktbidrar fill förryskningen av , meddelade den israehska regeringen planerade att öka den judiska kolonisafionen på västra stranden avJordanfloden från 25 000 till 100 000 människor. Om den israeliska regeringenlyckas, skulle det innebära att man når upp fill att högst av befolkningenpå västra stranden av är judar. Omett svenskt företag skulle vilja vara med och hjälpa den israeliskaockupationsmakten på västra stranden, tror jag inte att den svenska regeringenville hjälpa till. Polifiska partier och många enskilda skulle reagera starkt,men när det gäller att hjälpa den sovjetiska ockupationsmakten alldeles påandra sidan är det ingen som över huvud taget reagerar. Inte ensutrikesministern känner till att detta hamnbygge förväntas leda till en starktökad förryskning på andra sidan . Jag menar att detta visar attBaltikum behandlas sämre än andra områden. Omplanerna på utbyggnad av vattenkraften Överläggningenvar härmed avslutad. 5 § Svar på fråga1983/84:164 om planerna på utbyggnad av vattenkraften har ställt följande frågor till mig. Avser regeringen attförelägga förslag om en vattenkraftsutbyggnad utöver ? Vilkeneller vilka av de fyra outbyggda älvarna skall därvid offras? Regeringenhar inte tagit någon ställning till fortsatt vattenkraftsutbyggnad utöver denav uttalade målsättningen om en utbyggnad av vattenkraften upp till66 TWh. Vattenkraftberedningen, som lade fram sitt betänkande , hadei uppdrag att lägga fram en plan för hur en utbyggnad av vattenkraften upp till66 TWh skall genomföras. avser jag föreslå regeringen att förriksdagen redovisa förslag om en utbyggnad av vattenkraften på grundval av bl.a. vattenkraftberedningens betänkande och remissvaren på detta. Fråganom vattenkraften på och i samband med kärnkraftsav-veckHngen utredsf. n. av energikommitté. De av regeringen utfärdadetilläggsdirektiven till kommittén syftar till att göra det möjligt för Om planerna på utbyggnad av vattenkraften den att geen allsidig redovisning av olika tänkbara alternativ för kärnkraftensersättning, även alternativ med fortsatt vattenkraftsutbyggnad. De kommande besluten om hur kärnkraften skall avvecklasmåste kunna fattas på grundval av saklig information om vad olika alternativkan innebära. Därför är det nödvändigt att energikommitté så förutsättningslöstoch allsidigt som möjligt kan redovisa vilka effekter olika alternativ förenergisystemets utveckling kan få för landets ekonomi, sysselsättning ochhandelsbalans Uksom för miljö- och naturvärden. 14 (): Jag ber att få tacka energiministern för svaret. Alla som värnar om våra fyra orörda kändeoro i och med att socialdemokraterna kom tillbaka till kanslihuset. BirgittaDahl hade inte varit energiminister , när hon tillsatteen utredning om vattenkraften, som inte behövde ta hänsyn till av riksdagenfattade beslut. Våra värsta farhågor besannades som väl var inte, närvattenkraftberedningen lade fram sitt betänkande. De fyra orörda Norrlandsälvarna - , och Piteälvar samt - lämnades i fred. säger också i sitt svaratt vi skall få se förslag om hur man går vidare enligt de av beredningenframlagda förslagen. Att de förslagen inte innebär utbyggnad av de fyraNorrlandsälvarna ser jag som en självklarhet. Förhoppningsvis delar BirgittaDahl den uppfattningen. Vad vi fortfarande dock vet är att utbyggnadsivrarnafortssätter sina attacker. Hotet är inte avvärjt, och mycket riktigt fick 1981års energikommitté i uppdrag att ta fram förslag om ytterligare utbyggd vattenkraft. De åtgärder jag här har talat om tycker jag är upprörande.Riksdagen fattade beslut om att energibalansen skulle innehålla 66 TWhvattenkraft. Därför anser vi från att tilläggsdirektiven är oacceptabla. beslöt 1977 att inom ramen för den fysiskariksplaneringen undanta de fyra huvudälvarna från utbyggnad. Därför anserfolkpartiet att direktiven till vattenkraftberedningen var oacceptabla. Värtmånga gånger upprepade krav pä lägstadgat skydd för älvarna var verkligen befogat.I lagrådsremissen rörande den nya har vi ju också kunnatläsa att regeringen nu ansluter sig till vårt krav om att lagreglerariktiinjerna för den fysiska riksplaneringen. Detta skall ske i den aviseradenaturresurslagen. Frågan till måstedärför bli; Skall denna lag inte omfatta de fyra outbyggda älvarna, sä att de ifortsättningen förblir skyddade? Först till den sist framförda frågan. Fråganom ny natur- och resurslag handläggs, som Kersfin vet, avbostadsministern och bereds f. n. i . Jag är därför av fleraskäl förhindrad att svara på den frågan. Sedan vill jag protestera mot Kersfin Ekmans karakteristikav mina direktiv till vattenkraftberedningen och av tilläggsdirektiven till1981 års energikommitté. De skulle, enligt , innebära att vi intetar hänsyn till beslut. Självfallet är jag som mångårig ledamot avriksdagen den första att respektera beslut. Vad regeringens och minadirektiv handlar om är att vi skall ta reda på fakta, på sanningen, om olikaalternativ. Jag vill påminna Kersfin om en sak. ju samma utskott som jag tillhört, och det utskottet begärde en gång enplan för vattenkraftens utbyggnad, vilket är precis vad vattenkraftberedningenhar utarbetat. Det utskottet skrev i sitt yttrande att det vore angeläget attta reda på om beslut om kan fullföljas med iakttagande avtidigare fattade beslut eller inte. Jag kan inte se något som helst fel i att ta reda påinnebörden i olika alternativ för energiförsörjningen och förvattenkraftsutbyggnaden. Om planerna på utbyggnad av vattenkraften 16 (): Jag kan inte läsa direktiven på annat sätt änatt man skall pröva förslag som går utöver vad som har beslutats i dennakammare. När det gäller tilläggsdirektiven står det att man skallgå utöver vad som förutsätts enligt beslut om riktlinjer för denfysiska riksplaneringen. Den fysiska riksplaneringen innebar att man skulleskydda de fyra Norrlandsälvarna. Enligt de nya direktiven tillvattenkraftberedningen skulle man pröva andra vägar och även ta de fyraNorrlandsälvarna med i diskussionerna. Det är vad som också skett. Att man förutsättningslöst skall ta fram underlag kan jaghålla med om. Från sida anser vi att de fyra Norrlandsälvarna ärskyddade och skall vara skyddade även i fortsättningen, för det finns juen gräns vilken man inte kan överskrida när det gäller att fördärva naturvärdeni vårt land. Den gränsen har vi nått . Direktiven till vattenkraftberedningengrundade sig på beställning, som utformades i civilutskottet, därbåde och jag satt. I tilläggsdirektiven årsenergikommitté begärs att kommittén på ett öppet och ärligt sätt skall utredavilka effekter som olika alternativ för kärnkraftsersättningen får - ingetannat, Direkfiven avslutades med meningen; Kommittén skall däremot inte lämnakonkreta förslag till sådana utbyggnader. Jag förstår inte varifrån KerstinEkman fått sin beskrivning av direktiven och inte heller varifrån hon fått sinvåldsamma rädsla för fakta om olika alternativ. 18KERSTIN (): Skillnaden i uppfattning är tydligen att viinte anser att man skall ta med de fyra Norrlandsälvarna i bedömningen av vadsom skall Omvissa skadeverkningar av hög-spänningsledningar utredas, som jag sade imitt förra inlägg. Vi har nått gränsen för hur mycket vi kan fördärva av denaturvärden som finns. Om det som hävdas av och övriga folkpartister är santoch utgör starka argument, så skulle ni väl vara glada för att jag begär skall ta reda på fakta. Överläggningenvar härmed avslutad. 6§ Svar på fråga 1983/84:174 om vissa skadeverkningar av högspänningsledningar har frågat mig vilken betydelse ett samband, om detbekräftas, mellan högspänningsledningar och tumörsjukdomar hos barn bör få förden svenska energiplaneringen. Förstvill jag framhålla att något vetenskapligt säkerställt samband mellan högspänningsledningaroch effekter av dessa som medför skada på människor inte har kunnat bekräftas.Å andra sidan kan vi på nuvarande stadium inte helt utesluta att sådana riskerskulle kunna föreligga. Jag fäster därför stor vikt vid den forskning sompågår för att klarlägga vilka biologiska effekter som vårahögspänningsledningar har på omgivningen och om effekterna är skadliga för bl.a. människor. Det är enligt min mening angeläget med fortsatt forskning påområdet. Om resultaten av forskningen skulle visa att elektriska och magnetiskafält innebär hälsorisker för människor och djur, måste den omständighetengivetvis vägas in i energiplaneringen. 21 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min fråga.Svaret är kortfattat men till sin inriktning positivt, vilket jag noterar medtillfredsställelse. Bakgrundenfill min fråga är den undersökning som har gjorts av biträdande länsläkaren iStockholms län och som visar att det är vanligare med cancer hos barn som bor inärheten av högspänningsledningar från och uppåt än hos andra barn. Denundersökningen bekräftar tidigare undersökningar som har gjorts i , somockså tyder på ett samband mellan sådana magnetfält som uppstår vidhögspänningsledningar och cancer hos barn. Detär riktigt som sägs i svaret att man inte vetenskapligt har kunnat fastställaatt sådana magnetfält leder till cancer hos barn. Det framgick också av minfråga. Men man har kunnat konstatera ett stafistiskt samband, och jag tyckerdet är viktigt att notera detta.