prot · G709156 · 1983-12-31 00:00:00 — Vi har gett och kommer att fortsättaatt ge humanitärt bistånd till de politiska fångarna och deras anhöriga. Iöverensstämmelse härmed är vi självfallet beredda att inom ramen för vårtallmänna stöd för mänskliga rättigheter i verka för att de politiskafångarna i landet friges. RaulSendic är ett internationellt mycket uppmärksammat fall. Den svenska regeringenföljer detta kontinuerligt. Vi kommer inom ramen för den svenska regeringenssamlade verksamhet för att förbättra läget för de mänskliga rättigheterna iUruguay att fortlöpande ha i åtanke att se vad som från svensk sida kan görasför att förbättra Sendics och övriga politiska fångars situation. Anf.65 (): Jag ber attfå tacka utrikesministern för svaret på min fråga. Jaghar tidigare här i kammaren tagit upp förhållandena i såsom deredovisades av en delegation som besökte landet, vari bl. a. ingick en ledamotav styrelsen för . Situationeni är, som utrikesministern framhåller i sitt svar, allvarlig både urpoUtisk och ur ekonomisk synpunkt. Omåtgärder för ati medverka till ati sovjetiske medborgaren med sin familj fångar ökar, ochmilitärregeringen fortsätter sitt förtryck. Kyrkan och folket har krävtyttrandefrihet och fria val, och regeringen har utiovat val . Nukräver folket amnesti för de politiska fångarna inför valet. Detfinns ett stort antal politiska fångar i . En av dem är ,facklig ledare och folkledare. Sendic byggde upp motståndsrörelsen Tupamarosoch blev trots sin självvalda anonymitet en folkledare med moralisk resning.Sendic levde underjordiskt. Han greps och överfördes till PuntaCarretas-fängelset. Tillsammans med ett hundratal andra fångar flydde han 1971från fängelset. Han lämnade emellertid inte sitt land, utan fortsatte sin kamp.Året därefter greps han på nytt, och han sitter internerad ifängelse - utan rättegång - och lever i isolering. Sendicshustru , som bor i , reser i för attskapa opinion för sin make och söka stöd för att amnesti beviljas honom ochandra politiska fångar. Hon har även besökt , och jag fick då tillfälleatt träffa henne. Deninternationella opinionen är oerhört värdefull. Sendics villkor har förbättratspå grund av det internationella trycket. Också vi i har ett ansvar närdet gäUer att ta del i den internationella opinionen. Med vår flyktingpoUtikkan vi bereda en åt politiskt förföljda. och hans anhörigabör kunna känna den tryggheten. De kan känna den desto starkare , efterutrikesministerns svar här i kammaren. bör nu på olika sätt arbetavidare för amnesti åt de övriga politiska fångarna och för att stödja dedemokratiska strävandena i . Jag är mycket nöjd med svaret, och jag känner stor glädje ochtillfredsställelse över utrikesministerns och regeringens stöd för övriga politiska fångar i . Överläggningenvar härmed avslutad. 21 § Svar på fråga1983/84:570 om åtgärder för att medverka till att sovjetiske medborgarenValentin Agapov återförenas med sin familj har frågat vilka åtgärder regeringen anser sig kunnavidta för att medverka till att civiUngenjör kan återförenasmed sin familj, som är kvar i . Detär nu begärde politisk asyl i efteratt ha lämnat ett sovjetiskt fartyg i hamn. Ioktober 1975 avslog de sovjetiska rhyndigheterna en ansökanom utresetillstånd för hustru, mor och dotter. Sammamånad tog ambassadör i upp ärendet i det sovjetiskautrikesministeriet. Vid sitt officiella besök i i april 1976vädjade statsminister tUl den sovjetiske regeringschefen att betänkafallets humanitära aspekter och tillåta att familjen fick återförenas iSverige. Därefter har ett stort antal hänvändelser i fallet gjortsfrån svensk sida, senast . De sovjetiska myndigheterna har dockvarje gång avslagit de ansökningar om utresetillstånd för familjen som lämnatsin. De sovjetiska myndigheterna har gjort gällande att Agapovbegått ett brott genom sitt avhopp. Även om det i sovjetiska ögon rör sig omett brott, borde separation vara ett tillräckligt hårt straff.Familjens påtvingade separation står i strid med andan och bokstaven ieuropeiska säkerhetskonferensens slutakt liksom med FN:s allmänna förklaringom de mänskliga rättigheterna. Regeringen är beredd att på samma sätt som hittillsfortsätta ansträngningarna att få till stånd en återförening av familjenAgapov så länge familjen önskar detta. För hustrun är det fråga om att fåutresetiUstånd för att bosätta sig hos maken i , medan modern ochdottern endast vill besöka honom. Det kan tilläggas att sedanmer än är svensk medborgare. Om åtgärder för att medverka till att sovjetiske medborgarenValentin Agapov återförenas med sin familj 67THURE JADESTIG (s): Jag tackar statsrådet för svaret. Som redan sagts i svaret har det varit ett årtiondes kampför att finna en form för att kunna återförenas med sin familj.Den som följt hans öde har stor respekt för hans insatser,även om enstaka metoder har kunnat diskuteras. Det är jubeundransvärt att familjebanden trots stora svårigheter harkunnat upprätthållas. Det står klart för alla att hans hustru den dag som i dagär inte har någon högre önskan än att få förena sig med sin man. Familjenssituation i en ort en mil från har varit mycket svår - vissa perioder t.o. m. förnedrande. är familjens sociala förhållanden betydligt bättre. Det har anförts att skuUe vara en säkerhetsriskför det sovjetiska samhället, enär hon arbetat inom den högtekniska industrin.Det är ett argument som naturligtvis inte håller . Den sovjetiska teknikenhar med säkerhet förändrats , och kunskaper dåkan inte ha någon större betydelse. har haft självdisciplinen att ligga lågt inärmare för att den tysta diplomatin skulle kunna verka. Det har hangjort under informella löften om och förhoppningar om att det skulle geresultat. Tyvärr kan man konstatera att situationen inte har förändrats. internationelle chef personligen besökt , och jag är övertygad om att statsrådet harkunnat ta del av hans synpunkter. Trots talet i FN om mänskliga rättigheter ochHelsing-forsdeklarationen synes det i det här fallet inte finnas den minstagnutta humanitet. Det förenklar naturligtvis inte regeringens möjligheter, menliksom statsrådet tycker jag att familjens medlemmar var och en på sin ort harlidit nog. I humanitetens namn måste man göra någonting. Det verkar som om dentysta diplomatin inte ger de förväntade skördarna, men jag noterar Omåtgärder med anledning av den politiska situationen i med tacksamhet attregeringen fortsätter att arbeta. Min förhoppning är att man skärper tonen. Överläggningenvar härmed avslutad. 22§ Svar på fråga 1983/84:591 om åtgärder med anledning av den politiskasituationen i har frågat mig vilka möjligheter och vilken vilja densvenska regeringen har att konkret agera med anledning av den chilenskaregimens användande av krigsrätter. Denchilenska regeringen införde 1981 möjligheten av krigsrätt efter ettuppmärksammat mord på en hög officer i säkerhetstjänsten, CNI. HittUls har enperson dömts i krigsrätt. Han dömdes tiU livstids fängelse. Dödsstraffär en möjlig påföljd i för mord och attentat. Beroende på vem som utsattsför brottet kan rättegången äga rum i krigsrätt, militärdomstol eller civildomstol. Den chilenska högsta domstolen skall avgöra huruvida fempersoner skall ställas inför krigsrätt för mord på en general. För tre av dessafem har åklagaren yrkat på dödsstraff. Ytterligare en person riskerar f. n. attställas inför krigsrätt. Han anklagas för att ha mördat en CNI-agent. Attentatav politisk natur avgörs normalt i i militärdomstolar. Sammanfattningsvisriskerar f. n. 14 åtalade i att dömas till döden i oUka fora. Detta ger ossanledning att återigen upprepa vår välkända ståndpunkt att utdömande ochverkställande av dödsstraff är en barbarisk och omänsklig företeelse som måsteavskaffas. Som bekant har den länge verkat härförinternationellt. Användandeav krigsrätter och överväganden av en antiterroristlag är exempel på denhårdnande repressionen i . Det behöver nästan inte sägas att vi skarpt taravstånd från användande av krigsrätter. Somjag sade här i är det regeringens uppfattningatt en av de viktigaste insatserna kan göra för en fortsatt demokratiskutveckUng i är att hålla en dialog öppen med de demokratiska krafternaoch väcka en internationell opinion för deras kamp. Som jag också sade då harvi i internationella sammanhang kraftigt och utan omsvep fördömt de brott motde mänskliga rättigheterna som diktaturregimen begått. 69 (vpk): Jag ber att få tacka utrikesministern för svaret på min fråga. Det ärpositivt att man från den sida slår fast hurman ser på förtrycket i . Då och då blir ju sådana här spörsmål aktuella,eftersom motståndet mot juntan i ökar och därmed, naturUgtvis, ävenrepressionen. Den aktuella vågen av arresteringar i "de folkliga protesternas spårär ett bevis på att motsättningarna hårdnar. Således ökar även förtrycket. Densvenska regeringen har, som utrikesministern sade, tagit avstånd i dettasammanhang. Jag är helt nöjd med detta, liksom jag är nöjd med det svar jagfått . Fråganär ju om det finns någon möjlighet för den att hjälpa justde människor det här gäller. En följdfråga blir då: Kan man, i händelse av attansökningar om asyl skulle inkomma, inom ramen för gällande flyktingkvotbetrakta dessa människor som poUtiska flyktingar och därmed bevilja dem asyl iSverige? Omåtgärder för att främja ett gott samarbete i nedrustningens tjänst Självfallet måste varje ansökan prövas individueUt. Det kommer ocksåatt ske. Ivad gäller allmänna uppfattning om diktaturen i har juregeringen, som nämnde, klargjort sin inställning alldelesbestämt. Från min sida skedde det bl. a. i samband med att vi fickkonstatera det tragiska att gått sedan kuppen i ägde rum, utan attdet chilenska folket återfått friheten. Överläggningenvar härmed avslutad. 23 § Svar på fråga1983/84:597 om åtgärder för att främja ett gott samarbete i nedrustningenstjänst har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta föratt förhindra att sådana händelser som refereras i frågaupprepas och för att befrämja ett gott samarbete i nedrustningens tjänst. Bakgrundentill fråga är ett symposium som genomfördes om deekologiska konsekvenserna av ett omfattande kärnvapenkrig. Detär min förhoppning att detta symposium kommer att bidra till att dessaavgörande frågor ges ytterligare uppmärksamhet i den svenska debatten. Detpolitiskt breda deltagandet vid symposiet, liksom närvaron av massmedia, börskapa goda förutsättningar för detta. Symposietarrangerades av nedrustningsdelegationen i samarbete med . Nedrustningsdelegationen har, som bekant, enparlamentarisk sammansättning. I representantskap finnssamtliga riksdagspartier, förutom moderata samlingspartiet, företrädda. Jaghar, i flera sammanhang, uttryckt min glädje över det stora intresset förfredsfrågor i . Ett starkt folkligt engagemang, parat med kunskap, ärnödvändigt om nedrustningsarbetet skall kunna bli framgångsrikt. Om åtgärder för ati främja ett gott samarbete i nedrustningenstjänst Regeringen kommer, också fortsättningsvis, att på allasätt söka understödja detta engagemang. Det bör ligga i allas intresse att pänedrustningens område söka ett samarbete där sakfrågorna ställs i centrum. 72 (): Jag ber att få tacka utrikesministern för svaret på min fråga. Det är nödvändigt med bästa möjliga samarbete mellan depolitiska partierna för att vi skall kunna uträtta något i nedrustningens ochfredens tjänst. Jag vill understryka att vi i nedrustningsdelegationen, underden tid som jag varit ledamot där, har haft ett gott samarbete och en öppendiskussion, och det är angeläget att detta får fortsätta. Som framgått av tidningsintervjuer blev samtliga treicke-socialistiska ledamöter i nedrustningsdelegationen förvånade över deninbjudan som sändes ut i delegationens namn till ett symposium om den nukleäravintern. Inbjudan skedde, som utrikesministern säger, i samarbete medMyrdalsstiftelsen och Arbetarrörelsens fredsforum. Om detta samarbete hade vii nedrustningsdelegationen inte informerats - endast om att nedrustningsdelegationenskulle stå som inbjudare. Det är naturligtvis fel att ett visst politiskt parti favoriserasframför andra. Det finns flera partier som har fredsorgan, och man bör iregeringskansliet göra klar åtskillnad mellan regeringsorgan och detsocialdemokratiska partiet. Jag ser detta som ett olycksfall i arbetet. Sådant kanhända, och då bör man ha kurage att medge det och i synnerhet att se till attsådant inte upprepas -och det räknar jag med. Symposiet om den nukleära vintern var utomordentligtintressant och angeläget. Det känns också tillfredsställande att tillfälle gavsför organisationer av olika slag att lyssna till professor och denefterföljande vetenskapliga paneldebatten. Det hade varit önskvärt att flerahade beretts tillfälle att delta. Det hade kunnat ske med en större bredd bakominbjudan. Jag delar utrikesministerns uppfattning om samarbete inedrustningens tjänst och också beträffande att det är sakfrågorna som måsteställas i centrum. Jag är också övertygad om ett fortsatt gott samarbete inedrustningsdelegationen. Alla goda krafter behövs - därom tror jag att vi eniga- i arbetet för fred och nedrustning. Jag kan till fullo instämma i vad GunnelJonäng har sagt. Jag vill emellertid framhålla att det tydligen har uppståttnågot missförstånd i kontakten mellan delegationens ordförande och ledamöterna.Den uppgift som jag har fått säger nämligen att parlamentarikerna blevtillfrågade om arrangemanget och att det kom klartecken från samtliga, dock medett påpekande om att det inte skulle bli partipolitiskt jippo - och det villjag också anse att det inte har bUvit. Det missförstånd som kan ha förekommit bör vi emellertidinte låta gå ut över ett fortsatt gott samarbete i nedrustningsdelegationen. 74 (): Tyvärr förhåller det sig inte på det sätt som utrikesministern säger.Jag vill också poängtera att inte heller moderata kvinnoförbundet inbjöds tilldetta symposium. Jaghar varit - och det hoppas jag framgick - mycket lågmäld i tonen. Jag vill integöra någon stor affär av det här, eftersom det skulle kunna skada värtfortsatta arbete. Utrikesministern säger själv i sitt svar att det ligger iallas intresse att på nedrustningens område söka ett samarbete där sakfrågornaställs i centrum. Det är självfallet detta som är det viktiga - att vi kan haett gott samarbete i dessa frågor och att vi gör vad som står i vår makt föratt medverka till nedrustning och fred i världen. Omåtgärder mot kärnvapenproven i Överläggningenvar härmed avslutad. 24 § Svar påinterpellation 1983/84:146 om åtgärder mot kärnvapenproven i 75 UtrikesministerLENNART BODSTROM; Herr talman! har i en interpellation ställtföljande frågor till mig: - Har regeringen för avsikt att framföra svenskaprotester mot kärnvapenproven i i samband med presidentMitterrands besök i ? - Avser regeringen att inför den tredjeNPT-granskningskonferensen aktualisera frågan om de franskakärnvapenproven i ? - Ämnar regeringen på något annat sätt arbeta för ettstopp för de franska kärnvapenproven i ? Regeringenssyn på kärnvapenprov har sin grund i regeringens allmännainställning i dessa frågor. Vi kräver att samtliga kärnvapenstater skallavbryta sin provverksamhet. Vi fäster största vikt vid att få till stånd ettavtal om ett fullständigt förbud mot alla kärnvapenprov. Sverigehar under verkat för att få till stånd ett sådant avtal. Viframlade i den dåvarande nedrustningskommittén i ett förslagtill ett fullständigt provstoppsavtal. Syftet med detta var att med ett rimligtkompromissförslag få i gäng reella förhandlingar om ett fullständigtprovstoppsavtal. I förslaget har hänsyn tagits till tidigare förhandlingar ifrågan och till den tekniska utvecklingen . Avtalsförslagetinnehåller också en kombination av olika kontrollmöjligheter. Därigenom har vipä ett realistiskt sätt velat visa att efterlevnaden av ett avtal kankontrolleras. Vi har arbetat för att utveckla ett effektivtsystem för seismologisk kontroll av ett fullständigt provstoppsavtal. Vi harinrättat en seismologisk mätstation i , vilken kan registrerakärnexplosioner med förhållandevis låg sprängstyrka. Vi har åtagit oss att iSverige upprätta ett internationellt center, som ett led i ett internationellt Om åtgärder mot kärnvapenproven i övervakningssystem.Sverige leder också nedrustningskonferensens i seismologiskaexpertgrupp. Frågan om ett provstoppsavtal behandlas avnedrustningskonferensen i . F. n. är läget mycket låst, och ingaförhandlingar pågår. Vi betraktar detta som mycket allvarligt, inte minst motbakgrund av att icke-spridnings-fördragets (NPT:s) tredje granskningskonferensäger mm 1985. När förhandlingar om ett provstoppsavtal kommer till ståndär det av stor vikt att samtliga kärnvapenstater inkl. deltar i dessaoch ansluter sig till ett framtida avtal. Enligt uppgifter från FOA har inte mindre än 1468 kärnvapenprov utförts. Av dessa har utfört 756,529, 120, 36 och 27. Dessutom harIndien utfört en kärnsprängning, enligt egen uppgift för fredligt ändamål. Enligt tillgängliga uppgifter har inte efter1974 testat kärnvapen i atmosfären. Landet har inte heller efter 1977 sprängtladdningar som klart överstiger 150 kt i sprängstyrka. Därmed skuUe Frankrikerespektera det partiella provstoppsfördraget och det s. k.tröskelavtalet . Det är angeläget att den franska politiken inteförändras i negativ riktning. Det är vidare angeläget att anslutersig till existerande avtal inom detta område. Det torde stå klart att underjordiska prov vållar mindreskador än prov i atmosfären. Det kan dock inte uteslutas att även underjordiskaprov kan våUa allvarliga skador. Regeringen fäster stort avseende vid . Inför denna kommer vi att ytterligare understryka vårakrav på ett fullständigt provstoppsavtal. Vi menar också att de kärnvapenstatersom är parter i detta fördrag har åtagit sig att förhandla om effektivanedrustningsåtgärder i allmänhet och ett fullständigt provstoppsavtal i synnerhet.Frankrike är tyvärr inte part i fördraget. Under president besök i underströkstatsministern den vikt fäster vid ett fullständigt provstoppsavtal ochatt alla prov inkl. de franska upphör. Regeringen hyser förståelse för de många protester som haruttalats mot de franska kärnvapenproven i . En enhällig opinionbland staterna i regionen, däribland AustraUen och , har fördömtproven. En grupp bestående av vetenskapsmän från ,och besökte för attstudera miljöeffekterna av de franska proven. Gruppens rapport kommer attföreligga . Regeringen kommer att studera den noggrant. Av vad jag här har anfört framgår att intensivtarbetar för ett provstopp. Inget lands kärnvapenprov kan därvid behandlasisolerat. beredvillighet att ansluta sig till ett avtal tordesammanhänga med och inställning. Vi ser docken positiv fransk politik i förhållande till provstoppsfrågan som synnerligenbetydelsefull under ett kommande förhandlingsarbete. Anf.76 (): ' Herr talman! Först säger jag ett tack till utrikesministernför svaret på min interpeUation. Omjag hade fått träffa president skulle jag ha citerat JohnTeariki, som var politiker pä . Han sade följande till de redan1966: "Monsieurle President! Pä hela mitt folks vägnar skall jag uttrycka den sorg ochbitterhet vi känner när vi ser - de mänskliga rättigheternas högborg- dra vanära över sig genom att ansluta sig till 'atomligan'. !Tillämpa i samma storartade principer som ni predikar förandra: Packa ihop era trupper, flygmaskiner och bomber och ta med dem hem! Påså sätt kommer inte våra leukemi- och cancersjuka att kunna anklaga er för sinalidanden. Påså sätt kommer inte kommande generationer att kunna anklaga er för sina vanskaptaoch skadade barn. På sä sätt kan Polynesienåter bli bästa och mest trofasta vän!" Såodiplomatisk kan naturligtvis inte en regering vara - det förstår jag. Enregering understryker "den vikt fäster vid ett fullständigt provstoppsavtaloch att alla prov inkl. de franska upphör". På detta sätt låterformuleringen i interpellationssvaret. Ensak är klar: utnyttjas - av som plats för atombombsprov,av för avfallsdumpning, av för testning av missiler, av sommilitär-strategiskt område, av som militär skådeplats samt till åtskilligaandra saker. Förmånga, många människor är ett hem, ett hem sedan årtusenden. Dukan som minne från köpa färgbilder av atombomber i turistbutikerna.Detta är kanske den naturligaste souveniren från ett land och ett folk somlever i skuggan av de franska kärnvapenproven. Jagär så odiplomatisk att jag tillåter mig tvivla på inställningen att "ingetlands kärnvapenprov kan behandlas isolerat". De politiska kanalerna ochförhandlingsvägarna fungerar uppenbarligen inte just . Därför är det enotroligt viktig opinionsbildning och upplysningsverksamhet som freds- ochmiljörörelserna, fackföreningarna, lokalbefolkningarna och övriga engagerade idenna fråga arbetar med. Hur skulle svenska folket ha fått kännedom om baksidanav Frankrikebilden om inte en rad freds- och miljörörelser hade upplyst oss?Det gäller att nämna de ansvariga vid namn för att kunna utkräva ansvar och attkoncentrera insatserna för att nä resultat. Detframgår allt tydligare att detta är en fråga om makt - och vanmakt! Maktenvisar sig som kolonial- och övermakt, som militarismens och doktrinernas makt.Vanmakten är lokalbefolkningarnas, FN:s- vill jag påstå - och de vanliga människornaslott. Politiker finns nog i båda fälten, för makten är ofta begränsad, ochkänslan av vanmakt kan drabba alla. Avsvaret på min interpellation framgår vilken allmän inställning regeringen hartill kärnvapenprov. Den delar jag naturligtvis. Jag utgår ifrån att den Omåtgärder mot kärnvapenproven i 4Riksdagens protokoll 1983/84:156 Om åtgärder mot kärnvapenproven i infe utesluter frågeställande också om Frankrikesprovverksamhet. - Varför har defranska hälsovårdsmyndigheterna slutat publicera hälsovårdsstatistik frånPolynesien? - Varför släppsinte in? - Är det inte såatt proven egentligen är undervattensprov och inte underjordiska prov? - Och vart togvallöftena till polynesierna om självständighet och provstopp vägen? Det har skrivits en del i tidningarna om denundersökningsgrupp som åberopas i interpellationssvaret. Undersökningen harkritiserats för att vara ett franskt propagandagrepp. Dessutom finns enundersökning från tidigare, som verkar peka i en annan riktning. Jag undrar nuvarför inte kan skicka'en ?Är det någonting regeringen skulle kunna och vilja verka för? Vidare undrar jag hur man skall tolka det som sägs iinterpellationssvaret om . Innebär det att frågan omjust kärnvapenprov inte kommer att tas upp särskilt? Jag voretacksam om utrikesministern ville göra ett klarläggande på den punkten. Jag skäll be att få visa en bild på kammarensbildskärm. Den engelska texten lyder i översättning: - dumpa det iTokyo - testa det iParis - lagra det iWashington men låtStilla havet vara kärnvapenfritt. Även om man nu inte kan se atombombsförsökens medicinskaföljder kan man se de sociala följderna. Lokalbefolkningen mister sitt land ochdärmed grunden för samhällsstruktur och ekonomi. De föses ihop i utkanten avöarna i vissa fall eller förflyttas till främmande öar. Deras kultur ochlivsstil ödeläggs, och de blir beroende. Som någon har sagt: "hadedom" - dvs. 'bombcn och vi landet - nu har vi bomben och domlandet." Som socialdemokrat vägrar jag att tiga still inför sådanaövergrepp, ens om de utförs av ett land som kallar sig demokratiskt ochsocialistiskt. Fred och frihet skall vi kämpa för, men om man tar frihet från andrafolk för att säkra sin egen, så som sker t. ex. i , då skapar manbara ofred. 77OSWALD (vpk): Den inställning tUlprovstoppsavtalet och dess vilja att verka för kärnvapenfrihet, stopp förkärnvapenprov och sådana saker är väldokumenterad. Om den är vi alla ense. Meni det här fallet, när det gäller relationerna till , finns det enspeciell svensk vinkling som verkligen kan diskuteras - jag tänker på vår egenexport av kärnkraftsavfall till upparbetnirigsanläggningen i enligtdet s. k. . har - som också sägs iinterpellationssvaret - inte ratificerat provstoppsavtalet. Men det har intehindrat från att gå in i ett samarbete med , som innehållermånga oklara punkter.