prot · G709110 · 1983-12-31 00:00:00 — Vidarefrågade mig om ett rättvisare skattesystem med skatt efter bärkraftinnebär att man i fortsättningen skaU ta hänsyn till antalet barn och antaletfamiljeförsörjare. Personligentror jag inte att vi skall lösa frågan om barnfamiljernas situation genom attgöra stora ingrepp i skattesystemet. Vi har ju tidigare haft den uppläggningen,med barnavdrag i stället för barnbidrag, men det var ett krångligt system ochledde också till rätt stora orättvisor. Det är möjligt att det system sommoderaterna nu har lagt fram förslag om är rättvisare än det vi hade förut, menden frågan håller vi på att diskutera, och jag och en del andra, ien kommitté som behandlar familjepolitiken. Den frågan får vi alltså återkommatill. Jag anser dock inte att ett rättvisare skattesystem inkluderar att viockså skall ta hänsyn till antalet barn och försörjare. Jag tror att vi då fårdet besvärUgt att klara skattesystemet. StigJosefson vill att skatteuppgörelsen skall förverkligas. Låt mig deklarera attockså jag har den uppfattningen. Det är bara det att vi får ta stegenallteftersom vi har ekonomiska möjUgheter att klara dem. Jagtror att det är riktigt att vi skall arbeta för att föra skatteuppgörelsen ihamn, men jag har tidigare redovisat de skäl som regeringen och socialdemokratinhade för att förändra innehållet i skatteuppgörelsen . Jag ser attmin taletid är ute. Jag ber att få återkomma. 33 BO ()replik: tror inte på stora ingrepp i skattesystemet, säger han.Men det jag vill diskutera här är principfrågorna och inte vilket förslag somskall användas eller hur man skall utforma en beskattning som tar hänsyn tillförsörjningsbördan. Det finns anledning att göra det i andra sammanhang. Här ärdet den grundläggande principen som är viktig. Vimoderater anser nämligen att man måste reformera skattesystemet så, att allamänniskor med normala inkomster kan leva på sina inkomster och inte behöver fåbidrag; det gäller även barnfamiljer. Jagförstår att , som är socialdemokrat, kanske hellre ser att mansocialiserar inkomsterna genom en hög beskattning och återför pengarna tillmedborgarna via en rundgång i statsapparaten och förvaltningen i form av oUkabidrag. Vi tycker att det är sämre. Vi tror att flertalet människor faktiskt hellre självavill disponera sina inkomster från början. Detär synd att detta skall skilja oss, för jag hade hoppats att att också han vill ta hänsyn till bärkraften skulle innebära att hanvar beredd att ställa upp för dessa principer - vilket naturligtvis innebär måste reformera skattesystemet. Närdet gäller inriktningen av den framtida skattepolitiken är det litet märkligtatt , , när det är kvar till 1986, densittande regeringen inte har någon allmän målsättning för skattepolitiken efter1986. Man kunde dra den slutsatsen att regeringen med tanke på den politik denför ändå kommer att förlora valet. I så fall är det ju bra att vi andra för ettresonemang om skattepolitikens inriktning, som innebär att skattetrycket intehöjs och, förhoppningsvis, en fortsatt reformering av inkomstbeskattningen.Det finns en hel del ytterligare punkter som skulle kunna tas upp. Mendet är ju så att inte ens skattepolitiken- ligger fast. själv i debatten att finansieringen av skatteomläggningen 1985 inte ärfastlagd . Låt mig fråga: Vad blir det då för finansiering?Skatteomläggningen är ju redan överfinansierad på grund av att inflationsskyddetär urholkat så att skatterna höjs automatiskt. Men ni skall ändå finansieraden. Vad blir det då- arbetsgivaravgifter eller någonting annat? Så mycket avskattepolitiken ligger alltså inte fast. Slutiigenkan jag beträffande schablonavdragen bara upplysa om att de 700miljonerna har beräknats med hänsyn till de faktorer som han tog upp,exempelvis att vissa personer naturligtvis har kostnader som Ugger mellan 500kr. och skall ha avdrag för dem. Visstskall vi förenkla skattesystemet, men det gör vi bäst genom att dra ned denstatliga inkomstskatten och avskaffa den, inte genom att i alltför storutsträckning schablonisera skattesystemet, vilket alltid leder till att den sominte har några faktiska kostnader får skattesänkningar medan den som harkostnader inte får några. Det är ingen rättvisa. 34 ()replik: Äntligen fick jag ett svar på frågan om vad socialdemokraterna anserom skatteuppgörelsen och det mål som har ställts upp. Svaret är att även RuneCarlstein anser att det vore bra om skattereformen kunde genomföras. Det hadevarit värdefullt om detta också hade kommit till uttryck i utskottsbétänkandet. Ävenom det är på det sätt som säger att reformeninte kanförverkligas till 1985, finns ändå målsättningen kvar, nämUgen att marginalskattenför av de skattskyldiga inte skall uppgå till . Det ärvärdefullt att ha den saken fastslagen, trots att vi beklagligtvis inte harkunnat hålla fast vid målsättningen att reformen skulle vara genomförd 1985. JagviU gärna få bekräftat att socialdemokraterna fortfarande har kvarmålsättningen att reformen skall förverkligas, även om det blir något årsenare. 35 () replik: Jag kan inte se att skatteuppgörelsen kanförverkligas i den långsammare takt som socialdemokraterna har sagt, i vart faUinte i alla delar. I uppgörelsen fanns ett inflationsskydd på inbyggt.Jag tror att siffran för detta inflationsskydd kommer att visa sig vara ganskavälfunnen när vi redovisar inflationen för de här åren. Men vi kaninte komma dithän att vi bestämmer oss för ett inflationsskydd på somskall gälla långt fram i tiden. Därför vidhåller jag min uppfattning att detvettigaste man över huvud taget kan företa sig nu är att anpassa skatteskalantill den faktiska inflationen. Det innebär också, som jag sade i min tidigare replik,att inflationen hålls nere genom att arbetsmarknadens parter vet vad de har atträtta sig efter. Eftersom jag inte tog upp det i min förra replik, måstejag nu få säga ett par ord om arbetstagarbegreppet när det gäller barn somarbetar i föräldrarnas rörelse. Jag uppfattade att enda skälemot att låta dem bU arbetstagare var att det gäller så få. Det var det skälsom jag kunde uppfatta. Men det är väl inget skäl för att motsätta sigförändringen. Vi måste väl ha en lagstiftning som är lika för alla. Det ärväsentligt för dem som detta gäller att de kan arbeta sig in i föräldrarnasrörelse för att kunna ta över den och sköta den på ett vettigt sätt. vill jag beklaga att vi inte kan komma överensom rätt till avdrag för gåvor som gäller internationellt biståndsarbete. 36TOMMY (vpk) replik: Jag får återkomma till det jag sade om GöranSkytte och bankinspektionen. Tyvärr, , är den redovisning somGöran ger i ingen engångsföreteelse. Den har vi sett i mångaår -samma sak återkommer . Det är samma typ av människor, men kanskeinte exakt samma personer, som ständigt och fortsättningsvis gör samma typ avavdrag. De skapar sina stora förmögenheter och gör miljoninkomster utan attbetala skatt, tyvärr utan att den socialdemokratiska regeringen vidtar någraåtgärder för att förhindra detta. När det gäller möjligheten att låna pengar för s. k.skatteplanering har bankinspektionen tyvärr rätt små möjligheter till insyn.Det är en ganska begränsad krets som bankinspektionen kan kontrollera, nämligenbanker och finansbolag. Man har svårt att kontrollera privatlån i företag m. m.Storföretagen hade för bara enligt ca45 miljarder kronor disponibla, som de kunde dribbla med fram och tUlbaka tillförmån för skatteplanerare och andra. Den vägen är inte heller specielltframkomlig. Den enda möjliga vägen att komma fram är att i skattelagstiftningenbegränsa möjligheterna tiU avdrag för sådana här transaktioner. Vi har kommunisternas sida lagt framett omfattande program om förändringar av skattesystemet, vilket också RuneCarlstein delvis relaterade. Det är riktigt att vi också har visat hur dettaskall finansieras. Jag villframhålla att de lättnader som vårt skatteprogram innebär för människor med vanligaarbetsinkomster kommer att få betalas av de grupper som framför allt undersenare år har skapat sig stora förmögenheter. Här rör det sig faktiskt om som har omfördelats, , från vanUgtfolk och samhället till privata förmögenheter och finansbolag. Slutligen,herr talman, vill jag konstatera att skatteutskottets ordförande har en mycketvälvillig inställning till att diskutera våra förslag om skatterna, och jaghoppas att detta i fortsättningen även kommer att återspegla sig i utskottsbetänkandena. 37 ()replik: tycker att det är dåligt att vi inte kan tala om vilkeninriktning det framtida skattesystemet skall ha . Han säger att viär inställda på att förlora valet. Nej, , om vi skulle råka ut förden fataUteten att landet skulle byta regering, vet vi inte alls vad vi skullefå för skattesystem. Det har bevisats här att ni har helt skildauppfattningar på den borgerUga kanten om hur skattesystemet skall se ut. Detskiljer avsevärt mellan uppfattning och den som företräds av StigJosefson och . , att målsättningen att infria skattereformen Uggerfast. Vi skall arbeta för att försöka genomföra den. tror inteatt det är möjligt att klara reformen. Den går inte att förverkliga, säger han.Jag tycker att det är en pessimistisk instäUning. Vi skall försöka få ett, somjag uppfattar det, rättvisare skattesystem, och vi skall försöka få ner ävenmarginalskatterna. NärTommy talade föreföll han litet ledsen för att han inte får diskuterahela skatteområdet. Han anmärkte på utskottets hantering av vpk:s motion. Men,, nästa ärende gäller kapitalbeskattningen, och då blir detalltså tillfälle att ta upp den delen. Vi kommer sedermera att få tillfälle attdiskutera företagsbeskattning, och då finns det möjligheter att återkomma tillden delen osv. Det blir litet jobbigt om vi skall gå in på alla områdena på enenda gång. Fårjag bara också säga någonting om arbetstagarbegreppet. tycker att det är dåligt att vi inte har kunnat justera det. Härgäller om barn som är - det är dem det handlar om - och arbetar i denegna rörelsen skall betraktas som arbetstagare eller ej. Vi menar att de inteskall göra det när det är fråga om just egen rörelse. Är de , så ärde arbetstagare, men denna fråga gäller barn . Ändrar vi på dettaskulle vi sänka åldern för arbetstagarbegreppet och säga, att i fortsättningenär man arbetstagare i den egna rörelsen även om man inte.nått . En sådan justering av arbetstagarbegreppet viU vi inte vara med om. Talmannen anmälde att anhållit atttill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. 38 (): Jag villnågot beröra frågan om barnpensionens beskattning. Motionskravi den frågan har tagits upp här i , bl. a. av GunhildBolander och mig. Tyvärr har det inte blivit några positiva resultat . Barn som har förlorat en av eller båda föräldrarna fårbarnpension. Barnpensionen beskattas, till skillnad från t. ex. underhållsbidragoch bidragsförskott. Det faktum att barnpensionen beskattas leder till att ombarnet har exempelvis ferieinkomster läggs ferieinkomsterna vid beskattningenihop med barnpensionen. Resultatet blir då att den inkomst som ett sådant barnfår genom arbete under ferierna beskattas, till skillnad från andra barnsferieinkomster som inte når upp till skattepliktigt belopp. Detär enligt min uppfattning - eftersom vi är flera motionärer delas denuppfattningen av andra här i kammaren - orättvist och svårförklarligt att barnsom uppbär pension och alltså förlorat någon av föräldrarna skall behandlashårdare från skattesynpunkt än barn som har fördelen att ha båda föräldrarna ilivet. Varför skall barn som förlorat en av föräldrarna drabbas av skatt påsitt feriearbete? Vi kan räkna med att skatten blir ungefär en tredjedel avinkomsten. Det är först och främst kommunalskatten de drabbas av; därtUl kommernågon procent statlig skatt. Ivår motion nr 302 yrkar vi att hos regeringen skall begära litredningoch förslag som syftar till att i skattehänseende likställa barn som uppbärbarnpension med övriga barn. Vi har i motionen skisserat fem olika möjligheteratt lösa problemet. Jag kan nämna dem här, eftersom motionen är rättknapphändigt återgiven i utskottsbetänkandet. Fördet första skulle man kunna tänka sig att låta barn med barnpension vidbeskattningen tillgodoräkna sig ett extra avdrag liknande vad som gäller förlandets folkpensionärer. Fördet andra skulle man kunna tänka sig att göra barnpensionen helt skattefri. Entredje möjlighet är att göra barnpensionen skattefri upp till ett visst högstabelopp. En fjärde möjlighet är attgöra barnets ferieinkomster o. d. skattefria. Enfemte variant skulle vara att göra barnets ferieinkomster o.d. skattefria upptill ett visst belopp. Detta är olika tänkbaralösningar. Jagmåste tyvärr konstatera att skatteutskottet avstyrkt vår motion och knappastheller visat något större intresse för den. Utskottet hänvisar till attregeringen har för avsikt att ytterligare utreda frågan om efterlevandepensioneringensutformning och att direktiv för en sådan utredning håller på att utarbetas. Jagvill då erinra om att skatteutskottet avvisade motsvarandemotionsyrkande från oss genom att hänvisa till att inte borde göranågot uttalande i avvaktan på regeringens ställningstagande med anledning avpensionskommitténs betänkande. Regeringens ställningstagande tillpensionskommitténs betänkande kom i form av propositionen omreformering av efterlevandepensionering m. m. propositionen drogregeringen tillbaka sedan det visat sig att samtliga oppositionspartier här ikammaren skulle komma att gå emot regeringens förslag om avsevärdabegränsningar av rätten till änkepension. Den motion som vi väckte medanledning av propositionen förföll genom att propositionen drogs tillbaka. propositionen togs inte frågan om beskattning av barnpensionen upp, i varjefall innehöll den inte något förslag till lösning av problemet. Attsom skatteutskottet nu Uta på att regeringen utan att gör någotuttalande skall låta utreda frågan om barnpensionens beskattning är att varaalltför optimistisk. betänkande och hemställan för inte fråganframåt. Jag tycker att det hade varit motiverat att skatteutskottet uttalat enklar viljeinriktning härvidlag. Mina frågor då jag harläst betänkandet är: Anser skatteutskottet att deskattekonsekvenser som f.n. drabbar barn som uppbär barnpension till skiUnadfrån barn som har båda föräldrarna i livet är orättvisa? Vill skatteutskottet få detproblemet löst? Om skatteutskottet vill fåproblemet löst, varför har skatteutskottet då inte tillstyrkt vårtmotionsyrkande att skall göra ett uttalande om att regeringen börlåta utreda de här frågorna? Idetta anförande instämde (). Anf.39 () replik: har varit enigt om det här ställningstagandet när detgäller barnpensionerna. Vi har alltså fått klart för oss att man pådepartementet kommer att utreda frågan. Vi tycker inte vi har någon anledningatt föregripa resultatet av den utredningen. Vi skriver att utskottet förutsätter attutredningsarbetet bedrivs skyndsamt. I avvaktan på det har vi, menar vi, inteanledning att nu tillstyrka motionen. Det finns inte heller skäl att taställning till de frågor ställde innan vi har sett vadutredningen leder fram tiU. 40 ()replik: Jag vill betona att vi i vår motion yrkar att frågan skall utredas. Defem alternativ som jag nämnde är hämtade ur motionen. Vi har i den tagit uppoUka möjligheter att lösa problemet. Självfallet avsåg jag inte attskatteutskottet skulle ta ställning till dem. Vår hemställan är att fråganskall utredas, och vår förhoppning var att skatteutskottet skulle ställa sigpositivt till den. Manhänvisar nu till att regeringen ytterligare skall se över efterlevandepensioneringen:Det framgår i varje fall inte av utskottsbetänkandet att den del som rörbarnpensionernas beskattning därmed skall tas upp. Vad som skall ses över är jude frågor som togs upp i den proposition som regeringen drog tillbaka. Såvitt jag kan se avutskottsbetänkandet finns inga som helst garantier för attregeringen verkligen avser att ta upp frågan om barnpensioneringen. Om detfinns sådana garantier av något slag brukar det i utskottsbetänkandena heta attregeringen enligt vad utskottet erfarit kommer att göra det och det. Här stårdet att man har för avsikt att utreda frågan om efterlevandepensioneringensutformning. Det innebär, gissar jag, att man tar upp ungefär samma frågor som iden återkallade propositionen. Jagvet inte om jag skall tolka uttalandet från skatteutskottets ordförande så, attskatteutskottet håller med oss motionärer om att det nuvarande systemet ärorättvist. Jag fick inget svar på den frågan. Jagser mycket väl att det är ett enhälligt skatteutskott som avstyrkt motionen,men även om utskottet är enhälligt har man ju rätt att anföra synpunkter.Däremot har jag inte framställt något yrkande, eftersom jag inte anser det varalönt i det här sammanhanget. Anf.41 BO (): Med anledning av replikskiftet mellan mig och tidigare idebatten vill jag till protokollet läsa in effekterna av det moderata förslagetom bl. a. införande av grundavdrag för barn vid beskattning. Förslagetinnebär att det kommunala skatteuttaget blir oförändrat och att det statligaskatteuttaget minskar med , räknat på helår. Förindividerna innebär det att barnfamiljer får sänkt kommunalskatt, och även iviss utsträckning sänkt statiig inkomstskatt. Barnlösa får sänkt statliginkomstskatt men höjd kommunalskatt. För de allra flesta förvärvsarbetande blirdet totalt sett sänkt skatt. Tilldetta kommer sedan särskilda åtgärder för att kompensera pensionärer med lågainkomster och de studerande som förvärvsarbetar för att finansiera sinastudier. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslutetredovisas efter debatten om skatteutskottets betänkande 28.) Kammarenövergår nu till att debattera skatteutskottets betänkande 28 omkapitalbeskattningen m. m. 43 (): betänkande 28 handlar om, som talmannen just upplysteom, kapitalbeskattningen. På det här området har moderata samlingspartiets,och företrädare i utskottet i stort sett samstämmiguppfattning. Det har tagit sig uttryck i fyra gemensamma reservationer. Det viär överens om är att vi vill ha en återgång till de skatteskalor som gälldeföre beträffande förmögenhets- skattenoch arvs- och gåvoskatten. Vi är också överens om att man bör upphäva dentillfälliga höjningen av förmögenhetsskatten vid årets taxering. Vi vill ha enuppräkning av det skattefria bottenbeloppet vid gåva. Det finns ytterligare en reservation som bara de moderataledamöterna i utskottet står bakom. 1 den reservationen hemställs om enutredning rörande förmögenhetsskattens framtida utformning. Beträffande de fyra gemensamma reservationerna skall jagfatta mig kort dels därför att de här frågorna diskuterades ganska utförligt idecember 1983, dels därför att företrädare för och folkpartietstår anmälda på talarlistan, så jag förutsätter att de kommer att tala om sammareservationer. Det är ett par saker som jag vill beröra. Jag börjar medvillaägarna. Det är ganska många villaägare som drabbades av denskärpta förmögenhetsskatten. Samma villaägare har också på många andra sättdrabbats av den socialdemokratiska högskattepolitiken. Det är naturligt attdessa villaägare drar sig till minnes socialdemokratiska fribrev och andrautfästelser i den gångna valrörelsen och tycker att det är befogat att tala omett socialdemokratiskt svek mot villaägarna. Den skärpta förmögenhetsskatten har också medförtsvårigheter på villamarknaden, något som enligt min uppfattning allvarligtförsvårat en önskvärd rörlighet på arbetsmarknaden. Men vad jag framför alltvill ta upp är den skärpta förmögenhetsskattens effekter på näringslivet,speciellt på små och medelstora företag, som ju faktiskt har en väldigt storbetydelse för våra möjligheter till ekonomisk återhämtning och bekämpning avarbetslösheten. Det är inget tvivel om att den skärpta förmögenhetsskatteni årets taxering i många fall får rent konfiskatoriska effekter. Kravet på avkastningföre skatt skärps. Den påverkar också negativt företagens produktiva sparandeoch investeringsvilja. Hur kan då effekterna bU sådana? Jo, många företagare ismå och medelstora företag tvingas till omfattande löneuttag ur rörelsen enbartför att betala förmögenhetsskatt. Den förmögenhetsskatten måste betalas medbeskattade medel, ofta dubbelbeskattade medel. Det innebär att inte baraföretagens ägare drabbas av den skärpta förmögenhetsskatten utan ävenmångdubbelt värre företagen. Det är betydande belopp som på det här viset drasur företagen - belopp som annars skulle ha kunnat användas till investeringareller utvidgning av verksamheten. tvingas företagarna helt enkeltatt skjuta på investeringar och utvidgningar som annars skulle ha kommit tillstånd. Från socialdemokratiskt håll har vidbeskrivningen av programmen för att klara upp vårt lands ekonomiska problemsagts att man vill prioritera sysselsättningen och näringslivets, framför alltindustrins, investeringar. Det finns naturligtvis anledning att anta att bådeindustriministern och finansministern samt många andra socialdemokraterverkligen har denna uppfattning. Men då tycker vi att det är desto merunderligt att man vidtar så många åtgärder vilkas effekter är rakt motsatta demman säger sig eftersträva. Den skärpta förmögenhetsskatten är ett typisktexempel på en åtgärd som får rakt motsatt effekt mot vad man tänkt sig. Den enda slutsats jag kan dra av detta är att man påsocialdemokratiskt håll inte riktigt förstår hur stora och allvarliga dessanegativa effekter är. Därför är det naturligt för oss moderater att, som sketti en femte reservation, begära en utredning om förmögenhetsskattens framtidautformning. Förutom de effekter som den får på näringslivet har vi pekat på attden leder till en flykt till icke-produktiva investeringar i guld, konst,diamanter m. m. Detta i sin tur fördröjer framåtskridandet och möjligheternaatt lösa de ekonomiska problemen. Vi har pekat på att man har en sambeskattning påförmögenhetsskatteområdet som ibland drabbar vissa grupper orättvist. Vitycker att det är hög tid att man går igenom detta område ordentligt. En samladutredning av de här frågorna har inte ägt rum inför 1970års omläggning av kapitalbeskattningen. De åtgärder som har vidtagitsförefaller att ha tillyxats alltför snabbt och utan tillräckligt hänsynstagandetill de negativa effekterna. Det gäller i allra högsta grad de ändringar somgenomfördes och . Vi tror att en sådan härutredning skulle vara nyttig, och vi inom moderata samlingspartiet tror att denskulle leda fram till slutsatsen att den enda långsiktigt hållbara lösningentorde vara att målmedvetet sänka förmögenhetsskatten och att ta bortden helt utom för mycket stora förmögenheter. Och inte ens för mycket storaförmögenheter bör man ha en förmögenhetsskatt som har rent konfiskatoriskaeffekter. Vi tror att det är olyckligt med tanke på välstånd och sysselsättningatt ha ett skattesystem med konfiskatoriska effekter. Med detta ber jag att få yrka bifall tillsamtliga reservationer i skatteutskottets betänkande 28. 44INGEMAR HALLENIUS (c); Enligt uppfattning måstekapitalbeskattningen mildras. gällande skattesatser bör åter bligällande för såväl arvs-och gåvo- som förmögenhetsbeskattning. Det innebärockså att den s.k. engångshöjningen av förmögenhetsskatten inte fårtas ut . Det är viktigt att stimulera till produktivt sparande. De skatteskalor som tiUämpats fram till den 1 januari1983, vilka vi nu yrkar återgång till, härstammar . Den omfördelningsom då gjordes innebar att skatten sänktes för mindre och medelstoraförmögenheter och höjdes för större. Den skattehöjning som socialdemokraterna med vpk:s hjälpgenomdrev är skadlig för näringslivets kapitalförsörjning. Beslutetinnebär betydande skatteskärpning även i lägre förmögenhetsskikt. Sänkningen av förmögenhetsgränsen har särskilt hårtdrabbat ägare till mindre och medelstora företag och jordbruk. För dessa harförmögenhetsskatten redan före höjningen inneburit allvarliga problem, intebara för ägarna utan också för de anställda. Vad man här tvingas ta ut urföretaget för att betala förmögenhetsskatt hade i stället behövts förinvesteringar och andra åtgärder för att trygga jobben i företagen. Skattehöjningenskärper drastiskt kravet på avkastning före skatt.