prot · G70949 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag skall inte lägga mig i den borgerligaträta som vi har fått lyssna fill. har faktiskt i stor enighet lagt fastriktlinjerna för energipolitiken. Huvuduppgifterna är att minska oljeberoendetoch att långsiktigt avveckla kärnkraften. Detta kräver en aktivenergihushållning och en snabb och målmedveten introduktion av andraenergikällor. För 1980-taIet är inriktningen att torv och skogsbränslen,kol, värmepumpar och el i olika former skall användas för att ersätta olja. Investeringar i oljeersättande teknik och teknik somunderlättar introduktionen av främst de inhemska bränslena måste komma i gångsnabbt - både av energipolitiska och samhällsekonomiska skäl. Det är självklart- och jag förutsätter att vi också på den punkten är överens - att vi skallnyttja de investeringar på energiområdet som måste göras tillatt skapa sysselsättning, förbättra bytesbalansen och ge industrindraghjälp. Det råder nämligen inget tvivel om att energiområdet är ett av demest expansiva teknikområdena, till följd av de mycket stora investeringsbehovsom finns både i vårt eget land och i vår omvärld. Det råder heller ingettvivel om att oljeersättningspolitiken snabbt medverkar till att förbättra vårbytesbalans och allas vår ekonomi. Underskottet i bytesbalansen hade t. ex.varit större , om vi då importerat lika mycketolja som året innan. Ändå slutade oljenota på . Enfemtedel av våra inkomster från varuexporten går därmed åt för att väga uppoljeimporten. De här siffrorna talar sitt tydliga språk: oljeersättningspolitikenmåste fortsätta. Det harunder senare tid från en del håll, framför allt från oljebranschen. hävdats att oljeersättningen gått så snabbt att vi redannått målet , vilket då sägs innebära en minskning av oljeanvändningenmed . Överraskande nog stämmer nu kommunisterna in ioljebranschens kör och menar att vi skall slå av på takten i oljeersättningen.Låt mig därför få påpeka att det intressanta i oljeersättningsmålet knappast ärantalet sparade ton utan snarare den andel av energiförsörjningen som oljanskall svara för. I allmänhet talar vi då om att oljan 1990 skall svara förungefär av energitillförseln. energiproposition anges oljeandelentill vid den högre användningsnivån. Till den nivån har vi långt kvar.Förra året var oljeandelen ; beräknas den ha sjunkit till . Detfinns ingen som helst grund för att dra slutsatsen att vi nu kan slå av påoljeersättnings-takten. Tvärtom finns det mycket som talar för att vi måstearbeta hårt för att till 1990 komma ned till . Låt mig i sammanhanget också påpeka att om vi tillämpadeoljebranschens och vpk:s sätt att beräkna oljeminskningen skulle, vid enfortsatt minskad total energikonsumtion, oljeandelen av energiförsörjningenfaktiskt öka! Och det kan väl ändå ingen hävda är en önskvärd utveckling. Nej, herrtalman, oljeersättningspolitiken måste fortsätta. En bredare introduktion av inhemska fasta bränslen och nyteknik, t. ex. värmepumpar, förutsätter att vi undanröjer en rad av de hindersom försvårar introdukfionen. Oljeersättningsdelegationen gav i enrapport flera exempel på vad man i kommunerna ansåg utgöra hinder för en aktivoljeersättning. Det handlade om oklarheter i statsmakternas ambitioner föroljeersättningen, de framtida prisrelationerna mellan olika energikällor ochbeskattningens roll i det samrnanhanget; det handlade om miljökrav och fleraandra frågor. Därtill fanns hinder av andra slag, bl. a. att man i kommunernasaknade erfarenhet och kompetens i fråga om användning av fasta bränslen ochatt det inte fanns någon organiserad marknad för inhemska bränslen. Vad som behövdes var enligt oljeersättningsdelegationenklara och långsikfiga besked på en rad punkter. Den socialdemokratiska regeringen har under det år somgått gett flera klara besked på en rad punkter. gäller det att ge besked påytterligare ett område - energibeskattningen och de långsiktigaprisrelationerna mellan olika energikällor. Det gäller också att utformabeskattningen så, att den kan fungera som ett aktivt styrmedel i arbetet medatt omforma vårt energisystem. Utskottet delar därför regeringens uppfattning att engrundläggande princip för energibeskattningen bör vara att den skall främja deenergiinvesteringar för oljeersättning och energihushållning som måste görasunder . Utskottet delar också uppfattningen att energibeskattningenbör ta hänsyn till olika energikällors effekter på miljön, bytesbalansen,sysselsättningen och den industriella utvecklingen. bör enligt vårmening beskattningens statsfinansiella betydelse och dess fördelningspolitiskaroll också beaktas. Beskattning av energim. Beskattning av energim. I proposifionen föreslås att dennuvarande ordningen med differentierade punktskatter bibehålls. Samtidigtavvisas tanken på att inordna energisektorn under mervärdebeskattningen.Utskottet delar dessa uppfattningar. När det gäller utformningen av beskattningen harmoderaterna och uttalat sig för en energilikformig beskattning.Moderaterna avvisar konsekvent alla avsteg från den principen. Därmed avhänderde sig alla möjligheter att använda beskattningen som styrmedel föratt åstadkomma den förändring av energisystemet som enats om. Vårgrundläggande uppfattning är att vi måste begagna oss av alla de styrmedel somstår till buds. Beskattningen är därvid ett av de effektivaste medlen. uttalar att energibeskattningen i princip bör varaenergilikformig. föreslår man så många undantag - i själva verket ärdet bara skatten på olja och kol som enligt skall vara energilikformig-att det är mycket motsägelsefullt och skäligen meningslöst att hävda att manförespråkar en i princip energilikformig beskattning. I praktiken råder - bortsett från - en storenighet om att den nuvarande ordningen med differentierade punktskatter påenergi skall bibehållas. Enigheten är också stor när det gäller att slopamervärdeskatten på inhemska bränslen. I den principiella utformningen avbeskattningen är vi alltså tämligen överens. Vad som skiljer är bedömningarnaav vilka skattesatser som skall tillämpas. Ett exempel är beskattningen på kol, sombehandlas i reservationerna 4, 5, 6 och 7. I de energipolitiska riktlinjerna förutsätts enförsiktig introduktion av köl som 1990 beräknas svara för avenergiförsörjningen. Skatten på kol föreslås nu höjas i två etapper, så att denefter per energienhet är ca hälften av skatten på olja. En energineutral beskattning skulle innebära attkolskatten skulle utgöra ca två tredjedelar av oljeskatten. Det finnsemellertid flera skäl som talar för att den i propositionen föreslagnaskattenivån - alltså hälften av oljeskatten -är den lämpligaste. För det första svarar denna skattesats mot koletsbelastning på bytesbalansen jämfört med olja. För det andra är det vikfigt att vi nu får till stånd denödvändiga investeringarna i koleldade anläggningar. En alltför kraftig höjningav skatten på kol skulle försvåra denna utbyggnad. Utskottsmajoriteten delar således regeringens bedömningatt skatten på kol bör höjas i etapper, så att den kommer att vara ca hälftenav skatten på olja. Jag tycker att gör sig skyldigatill en inkonsekvens när de å ena sidan i reservation 3 motsätter sig attinhemska bränslen som ved och torv undantas från mervärdeskatt. Men när det åandra sidan gäller skatt på bensin som används för fritids- och privatflygningi enlighet med reservation 12 skall man tillämpa skatterabatt och skattefrihet.Jag tycker att detta är en inkonsekvens i allra högsta grad, ! Jag kanförvisso dela reservanternas uppfattning om att den statsfinansiella Men även om det av statsfinansiella skäl kan anses Nr 49 Beskattning av energim. marginelltär det för den skull inte ointressant. I när alla får dra ned på sinprivata konsumtion måste det se märkligt ut, om detta inte skulle gällautövandet av privat- och sportflygning. Det bränsle som används för andrafritidsändamål, t. ex. i bilar och båtar, är också beskattat. Skattebefrielsenkommer dock alltjämt att gälla när flygverksamheten icke gäller fritidsändamåleller privata syften. Med det anförda yrkar jag bifall tillhemställan i skatteutskottets betänkande i dess helhet och således avslag påde reservationer och motioner som har fogats till detta betänkande. 150 () replik: tog i sitt anförande först upp enhel del om teknikområdet, oljeersättningstakt och mycket annat som vi får taupp till fortsatt debatt när denna del av problemet blir föremålför särskild behandling. Sedan framhöll han att det råder enighet mellan partierna,så när som på , om att man skall bibehålla nuvarandepunktskattesystem på energiskatteområdet. Han sade att vi moderater är ensammaom att vilja gå över till mervärdeskatt. Det är riktigt, men vad beror det på?Jo, enligt vår uppfattning har de övriga partiernas företrädare en orealistiskinställning vad gäller de styreffekter som en särskild energibeskattning kanha. Vi delar alltså inte uppfattning att skatterna är etteffektivt och bra styrmedel på det här området. Vi tror att man den vägen kanuppnå betydligt mer begränsade resultat än med vårt förslag. nämnde Bo Forslundskatten på flygbensin. Han sade att vår uppfattning är inkonsekvent. Visst kanman tycka det. Jag skall inte gå närmare in på den frågan. Mofionären RolfClarkson står på talarlistan och kommer att kunna förklara vår inställningbättre än jag kan. Vad det är fråga om är att man för en måttlig inkomst tillstatskassan åstadkommer stora skador. Vi tror att det är oklokt att införa denskatten - men kommer som sagt att få en utförlig redogörelse avRolf Clarkson. 151STIG JOSEFSON (c) replik: sade i sin inledning att det ärviktigt att vi här slår vakt om inhemska bränslen och utnyttjar de resurser vikan få fram inom landet för att på bästa sätt ta till vara de energifillgångarsom finns här. Därom är vi överens. Bara på två punkter tog upp vad som framförtsfrån sida. Den första gällde bedömningen av i vilken utsträckning vibehöver koleldade anläggningar i framfiden. Vår bedömning är att behovet blirmindre än regeringens företrädare anser. Vi är angelägna om att man inte skallbygga ut de koleldade anläggningarna i en sådan takt och till en sådanstorleksordning som det sedan visar sig att vi inte behöver. Men våra utgångspunkter är ganska likartade, nämligen attvi främst skall satsa på de inhemska bränslena och den teknikutvinning avenergitillgångar- Beskattning av energim. na som vi kan åstadkomma. Det finns dock en skillnad ibedömningen av hur mycket energi vi behöver. Jag vidhåller att vår ståndpunktär den riktiga. Sedan till frågan om flygbensin. Det kanske inte är en såförfärligt stor fråga, totalt sett, men för den som är berörd har den sinbetydelse. Vad vi framför allt har lagt vikt vid är just hur man skall kunnautforma en regel utan att åstadkomma alltför mycket administrativt krångel. Vikan inte finna någon anledning att gå över till det system som regeringenföreslår, eftersom det sannolikt kommer att bli ännu svårare att kontrollera ändet tidigare systemet. 152 PER (vpk) replik; Vad vi har föreslagit i fråga om energibeskattningenkrifiserade bara på en punkt. Det gällde vår inställning fill oljan- och det är det jag vill svara på. Han sade att kommunisterna instämmer ioljebranschens kör. Om man räknade som vi gör, så skulle oljeförbrukningenkanske t. o. m. öka och inte minska. Jag tror att det är att övertolka våra ställningstaganden.Vad vi har velat uppnå är en kolintroduktion som är bättre planerad än denhittillsvarande -och inte onödigt stor. Vi konstaterar att oljan ändå underlång tid kommer att spela en betydande roll i vårt energisystem. Vi har också konstaterat att både kol och olja används föruppvärmning och utgör en betydande kostnadsfaktor för alla som skall bo här ilandet - och det skall vi ju alla. Därför vill vi inte ha prishöjningar som gårut över hyresgästerna i onödan. Oljan är importerad, kolet är ocksåimporterat. Vad vi vill ha är en planerad utveckling här det gäller både koloch olja. Men vi är självfallet inte emot att man minskar på oljekonsumtionennär den kan ersättas på ett vettigt och planerat sätt av andra bränslen.Därvidlag har vi förordat att bl. a. naturgasen skall inta en plats i vårenergiförsörjning. Att vi skulle instämma i oljebranschens kör - att oljanskall ligga kvar på nuvarande nivå - menar vi knappast. Enligt det principbeslutsom finns skall vi - om jag kommer ihåg riktigt - minska oljekonsumtionen till40 % . Det tror jag inte att vi kan sägas vara motståndare till. 153BO () replik; Får jag säga till Per att när mantar del av motionerna från vpk:s sida får man helt klart för sig att vad jagsade i mitt första inlägg, där jag kritiserade vpk, är helt rikfigt. säger beträffande flygbensinen att detskulle vara en besvärlig kontroll och en administrativt besvärlig apparat. Viförnekar inte det i utskottsskrivningen. Vi utesluter inte att vissatillämpningsproblem kan uppstå när det gäller att dra gränsen mellan de olikaanvändningsområdena. Men jag tycker inte att dessa svårigheter bör överdrivas.Utskottet förutsätter också i sin skrivning att regeringen noggrantuppmärksammar tillämpningen och verkningarna av den nya lagstiftningen och vidbehov - som det står - återkommer med förslag till ändringar. Jag tycker därföratt den reservationsom är fogad till detta betänkande är ganska onödig. Fårjag säga några ord till herrar Björzén och Josefson. i sitt fidigare inlägg att energiskatten har blivit en mjölkko förfinansministern. säger att energiskatten är ett viktigtstyrmedel. Jag håller helt med . Vi är ju också tämligen överenspå den punkten i den här - med undantag dock av . Mankan då ställa sig den berätfigade frågan; Skulle en eventuellt kommandeborgerhg regering kunna föra en energipolitik med enighet och kraft? Jagtvivlar på det - och att detta tvivel är motiverat har vi fått bevis på underde här inläggen. Anf.154 () replik: Bara en fråga till när det gäller flygbensinen. Hanerkänner att den är ett problem i det nya förslaget. Skall man inte vänta meden ändring till dess man vet att man har något bättre att komma med? Anf.155 PER (vpk) replik: Jag tror att det är att övertolka vad vi har sagt i motionen och här när det gäller vpk:s inställning till oljan, om man påstår att vi är någonsorts oljemaffia. Manmåste också se fill alternativ till oljan. Kolet anser vi bör användas bara iså pass stora och välplanerade anläggningar att man kan få den bästa rening somdagens teknik kan åstadkomma. Det problem som ännu såvitt jag vet inte är löstär kvicksilverutsläppen. De är klart av en helt annan storlek än när mananvänder olja. Det är en av nackdelarna med att övergå från olja fill kol. Manbör göra allt för att lösa detta problem, men det är fortfarande ett problematt kolförbränning medför större tungmetallutsläpp än oljeeldning. Därmed är inte sagt att vi inte skall försökaersätta oljan, kanske med kol men också med andra mer miljövänliga bränslen.Men att påstå att vi skulle vara för att oljeförbrukningen rent av borde öka äratt tolka oss fel. 156 ()replik: Det bekymrar tydligen att de borgerliga parfierna har oHkamening i en del frågor. Men man skall inte sälja skinnet förrän björnen ärskjuten, så det är inte aktuellt med några regeringsförhandlingar. Vi fårförsöka komma överens om tagen, om den situationen skulle inträffa. Jag kandock konstatera att vi på många punkter är mer överens med de andra borgerligapartierna än med regeringspartiet. Ettområde har blivit oförtjänt litet diskuterat, nämligen tanken på en övergångtill mervärdeskatt. Vi kommer inte att ge upp den diskussionen. Vi hoppas nogfortfarande att vi genom klargörande resonemang skall kunna övertyga både våravänner på den borgerliga sidan och kanske även regeringspartiet om att detfinns väldigt starka skäl som talar för en sådan övergång. BoForslund konstaterade att vi liksom talar för energilikformighet närdet gäller punktskatterna. Då tror jag att det föreligger ett visst Beskattning av energim. missförstånd, när utskottet skriver att det inte bör kommai fråga att såsom föreslås i motionen upphöja energilikformigheten till enhuvudprincip. Det är inte detta vi föreslår utan en mervärdeskatt i botten ochen punktskatt därutöver på relativt låg nivå. Då blir inte energilikformighetennågon huvudprincip för den totala energibeskattningen, utan den gäller barapunktskattedelen. På s. 17 i sitt betänkande 9 skriver utskottet;"Utskottet har i olika sammanhang uttalat sig för principen attpunktskatter bör vara neutrala i konkurrenshänseende." Om ochövriga rätt fattar vårt förslag om en kombination av mervärdeskatt och en lägrepunktskatt, är frågan om inte det systemet kommer ganska nära vad utskottettydligen eftersträvar, nämligen punktskatter som är neutrala ikonkurrenshänseende. 157 BO () replik: Låt mig få säga ytterligare några ord tillKarl Björzén, så att han inte tror att jag bekymrar mig över den borgerligaoenigheten när det gäller energifrågorna. är i stort sett enig omhur vi skall gå fram för att stimulera energihushållningen genom att användabeskattningen som styrmedel, men tillhör inte den stora majoritetsom står bakom de riktlinjer har fastställt. Det var därför jag sadeatt det måste bli väldigt svårt för de borgerliga partierna att över huvudtaget diskutera med varandra om att försöka få till stånd en handfast ochvetfig energipolitik. Jag tänker liksom uppehålla migvid de allmänna riktlinjerna för energipolitiken, när vi nu diskuterarenergibeskatt ningen. Det gör vi ju därför att förslaget till energibeskattningär en så viktig del av oljeersättningsprogrammet och vårt arbete att fullföljaden energipolitik soni i stor enighet lade fast 1981. En så omfattande omläggning av energisystemet som vi nuarbetar med kommer inte till stånd av sig själv. I introduktionsskedet måste vidärför använda olika styrmedel för att driva på utvecklingen. Det förslag ommoms på energi som diskuterades som ett alternafiv, förenat med styrmedelsskatter,var i själva verket ett så oerhört krångligt system att majoriteten avremissinstanserna avvisade det. Vi måste också kunna ge framför allt kommunerna, som juhar att fatta mycket omfattande investeringsbeslut på energiområdet, så klaraoch långsiktiga besked som möjligt om de viktigaste faktorer som påverkar derasinvesteringsbeslut. Det gäller sådant som miljökrav, prisrelationer ochskattesatser, allmänna förutsättningar för användningen av den ena eller andraenergikällan. Regeringen har ända sedan regeringsskiftet sedanmycket målmedvetet arbetat med att lägga fast sådana riktlinjer och ge klarabesked. Vi har då utgått ifrån energibeslut, som varenhälligt. Jag vill med anledning av den debatt som här förekommit om de olikaenergikällornas roll i den energibalans som fastställde för tidenfram fill 1990 påminna om att vi tillsammans då lade fast att oljan skulle nertill en andel av , att inhemska bränslen - om man lägger ihop vad somanvänds för uppvärmning och industrins behov - skulle och attkolets andel skulle vara . Det är utifrån de utgångspunkterna som vi arbetar, och jagförutsätter att samtliga de partier som deltog i det här beslutet, således ävencentern, håller fast vid detta till dess att får anledning att göraen ny omprövning, som ju förutsätts ske 1985. Vi arbetar alltså efter enhälliga beslut. Förrahöstens investeringsprogram på energiområdet har utan tvivel haft en mycketstor betydelse för besluten att t. ex. bygga torveldade anläggningar och byggaut fjärrvärmenäten med utnyttjande av ny teknik som värmepumpar och inhemskabränslen, för det är ju det vi har prioriterat. Men vi har också verkat för den försikfiga och planmässigakolintroduk-fion som står i överensstämmelse med beslut , och vihar på ett fidigt stadium gjort klart att kolintroduktionen skulle förenas medmycket hårda miljökrav. Det är bl. a. av det skälet som vi också styrkolanvändningen fill stora anläggningar som kan bära kostnaderna för denavancerade miljötekniken. I och med att vi fastställde kraven och inrättadekolmiljöfonden drev vi också på utvecklingen av ny och bättre teknik, som nuanvänds med mycket goda resultat i förhållande till vad som varmöjligt. Men jag vill med stor bestämdhet säga att viintar en kraftigt pådrivande atfityd till kolmiljöfrågorna och kommer attfortsätta att göra det. Det finns ingen som helst anledning att slå sig till romed uppnådda resultat. Jag vill också säga att regeringen vid dagensregeringssammanträde har fattat beslut om lagrådsremiss av ny lagstiftning, sominnebär tillståndsprövning av samtliga koleldade anläggningar, då man bl. a.kommer att pröva varje anläggning med hänsyn till miljökrav men också medhänsyn till om det finns inhemska bränslen som kan användas i stället. Vi äralltså på väg att få ett mycket bestämt grepp om kolintrodukfionen - det ärinte fråga om någonting annat. Jag tror faktiskt inte att någon annan regeringheller skulle ha varit beredd till så bestämda insatser på det här området. Vad som har hänt under det här första året kan samtidigttjäna som exempel på - det vill jag också understryka - att den satsning som vinu gör för att tillgodose våra egna behov innebär att vi skaffar oss en mycketvärdefull kunskap som kan användas för exportproduktion. 1983 har varit ettgenombrottsår för svensk industri när det gäller värmepumpar och när det gälleravancerad miljöteknik på förbränningsområdet. Vi kan med stor glädje konstateraatt svensk industri har varit mycket framgångsrik och faktiskt tagit hempraktiskt taget samtliga order på det här området, som alltså har placerats härhemma, och det har den gjort i konkurrens med andra. Det visar att man nu ocksåfår produkter som kan hävda sig prismässigt, som de motsvarar högtställda miljökrav. En frågasom vi också har arbetat intensivt med under det här året är att Beskattning av energim. Beskattning av energim. lösa de problem och konflikter som finns främst kring deinhemska bränslena. Vi anser oss nu ha kommit så långt att vi kan säga att detgår att lösa upp konflikterna om skogsråvaran och med bra metoder och modernteknik se till att industrin får den råvara den behöver. Vi kan använda debiobränslen vi behöver på uppvärmningsområdet. De här frågorna har varit nödvändiga att lösa. Det är dembiobränslegruppen har arbetat med. Den har utarbetat de förslag till åtgärderpå det här området som kommer att presenteras. Men redan nu har vikommit så långt att vi kunnat framlägga det förslag om skattebefrielse förinhemska bränslen som vi diskuterar liksom de förslag till ökadestimulanser för inhemska bränslen som vi skall diskutera när vi tarställning till förslaget till nytt investeringsprogram ocholjeersättningspro-gram. Det är klart att vi här i har haftoch har olika meningar i många energipolitiska frågor. Jag tycker ändå att detfinns anledning att stryka under att vi i långa stycken är överens. Det är baraen sak som gör mig allvarligt bekymrad, och det är det tal som börjar dyka upp- som vi också har sett och hört i mofioner och anföranden här i -och som innebär att man börjar ifrågasätta om det är nödvändigt att fortsättaoljeersättningsprogrammet. Utskottets talesman, min partivän , har på ettutomordenthgt sätt redogjort för själva sakläget. Jag kan därför inskränka migtill att här understryka att vi kommer att fortsätta att arbeta mycket hårt föratt fakfiskt få ned oljeandelen fill av energiförsörjningen 1990 ochdärmed så fort som möjligt bli av med den mycket tunga belastning för svenskekonomi och för enskilda svenskars ekonomi som vårt oljeberoende utgör. Jag kanförsäkra er att regeringen kommer att använda alla medel som står till buds.Jag vill också hoppas att vi i det arbetet fortfarande kommer att ha stöd frånde partier som finns i . Det förslag fill energibeskattning som vi nu diskuterarskall ses i det perspektiv som jag här har dragit upp. I och med att riksdagenlägger fast de här riktlinjerna och skattesatserna ger vi klara besked ombeskattningens utformning och om prisrelationerna mellan vissa energislag.Därigenom undanröjer vi ytterligare några hinder för en aktivoljeersättningspolitik.