prot · G70963 · 1983-12-31 00:00:00 — harvarit inne på detta, men det kan sägas mycket om arbetsmarknadssituationen iÅmål. Åmåls kommun har haft den högstaarbetslösheten i . En toppnotering är , då12,var helt utan arbete. Detta allvarliga arbetsmarknadsläge har frånlänsarbetsnämndens sida mötts med ökat antal beredskapsarbeten. Men utanförden ordinarie arbetsmarknaden står ca 900 personer. Sådant är alltsåutgångsläget. inkom tillarbetsmarknadsdepartementet en skrivelse från varvsföretaget iÅmål. Företaget vädjade till regeringen om någon form av statlig order, enfärja. Om detta inte kom till stånd skulle företaget bli tvingat att vidtadrastiska åtgärder. I ett frågesvar angåendearbetsmarknadsläget i svarade arbetsmarknadsministern mig att skrivelsenfrån Åsiverken höll på att beredas. Jag tog för givet att den beredningen pånågot sätt skulle spegla det dystra arbetsmarknadsläget. Till min fasa kan jag nu senare konstatera att så inteblev fallet. Den s. k. beredningen bestod i att AMS fick avgöra om någonstatlig beställning skulle göras. AMS konstaterade att några medel inte fannsfillgängliga. säger arbetsmarknadsministern att AMS skall avgöra den härtypen av ärenden, men ansvaret måste väl ändå i slutändan vara regeringens.Inte behöver väl AMS konstatera att inga pengar finns - det visste välarbetsmarknadsministern redan tidigare. Regeringentog alltså aldrig ställning, något som jag tycker var lättjefullt i det svåraläge som AB Åsiverken befann sig i. Företaget ansåg sig i detta läge tvingatatt gå ut och varsla hela arbetsstyrkan om avsked. Sådant är läget i dag.Facken vid Åsiverken har uppvaktat arbetsmarknadsministern och framförtsamma krav som företagsledningen framförde tidigare. Representanter för Åmålskommun uppvaktar i slutet av . Kommer även deras framställningar attöverlämnas till AMS, eller kommer regeringen att gripa in på ettannat sätt? Enligt svaret fattas det ju fortfarande pengar. Åsiverken är ett mycket välskött företag. En bra företagsledning och anställda har bidragit till dessaresultat. Företagets bedömning att det i den nuvarande situationen är bäst attlägga ned fartygstillverkningen anses vara riktig. Det finns en storöverproduktion inom landet. Däremot är det synd att det kanske bästa mindrevarvet här i landet måste upphöra med sin verksamhet. Möjligheterna att snabbtfå intressenter som kan överta företagets kunnande kan vara begränsade. Därförär det av stor vikt att man just i övergångsskedet får någon beställning somkan underlätta omställningen. Alternativet kan bli att får flerarbetslösa, ett resultat som även en arbetsmarknadsminister måste bäva inför. Om åtgärder för att trygga sysselsättningen vid ÄBÅsiverken i Jag håller med om att det härvarvet är välskött och produktivt. Samfidigt vill jag ändå konstatera attstörre delen av den produktion som man har haft faktiskt harvarit fidigäreläggningar, rådrumsbeställningar, vilket har varitförutsättningen för att det skulle fungera som . Varvet har alltsåkunnat fungera därför att har gått in och gett varvetspeciella möjligheter". Beträffande hanteringen av rådrumsbeställningar vill jagsäga att det här ju inte är någonting nytt. Det är en mycket gammal ordning somjag tror har funnits under all den tid som rådrumsbeställningar har förekommit.Regeringen föreslår hur stor ramen skall vara för rådrumsbeställningarna.Riksdagen kan sedan säga ja eller nej. Med i stödgjorde den bedömningen att 10 milj. kr. kunde varalämpligt för rådrumsbeställningar. När det gäller själva hanteringen måstearbetsmarknadsstyrelsen fatta besluten. Eftersom den här kommunen har ett så utsatt läge påarbetsmarknaden, kommer man emellertid inte ifrån att en fråga som berörkommunen i så hög grad som Åsiverken också måste diskuteras av och medregeringen. Därför har också regeringen haft kontakter, och regeringen kommeratt fortsätta med dem. Jag hoppas att vi skall kunna lösa problemen, så att detkommer att finnas en framtid för de anställda. Men både frägeställarna och jagvet att varken företagsledningen eller de fackliga organisationerna ser någonframtid för varvsproduktionen. Man är enig om att det måste bli fråga om enannan produktion än dagens. Omåtgärder för att trygga sysselsättningen vid AB Åsiverken i 19 (): Det är helt riktigt, som säger, att det här gällerett både välskött och lönsamt företag. Företaget har gått med vinst,och det har varit en god skattebetalare i kommunen. Företaget har alltså sköttspå ett alldeles utomordentligt sätt. Det är också riktigt att man under desenaste åren har kunnat klara sin produktion tack vare stödbeställningar,tidigareläggningar av fartygsbyggen, osv. Menvad som är allvarligt är att det inte finns några nya beställningar på båtaroch färjor. Arbetskraften är emellerfid mycket yrkesskicklig, och det finnsstora möjligheter att de personer som det är fråga om får ett nytt arbete påandra orter. Därmed minskar ju skatteunderlaget ytterligare, och situationen iden här hårt drabbade kommunen blir ännu svårare än den har varit under desenaste åren. Jagvill, herr talman, slufligen ta fasta på vad arbetsmarknadsministern sade i densenare delen av sitt inlägg, nämligen att hon hoppas på att man skall kunnafinna en framtid för de anställda på Åsiverken i . Jag tolkar detta så attarbetsmarknadsministern verkligen inser betydelsen av att man klarar situationenför dessa utsatta människor. 20 iBengtsfors (c): Jag förstår att arbetsmarknadsministern kommer att göra vad som står ihennes makt för attlösa de problem som finns i . Men avsikten med min frågavar att få ett svar på varför det var nödvändigt att hamna i detta läge, så attföretaget var tvunget att gå ut och varsla de anställda. Detfanns ju en ansökan fill departementet, som departementet hade kunnat behandla.Trots reglerna om rådrumsbeställningar hade man - om man velat - kunnat gå inmed extra åtgärder. Den möjligheten har regeringen alltid. Det finns alltididéer och lösningar. Om man vill går det att lösa problem - men i detta fallville man inte, och därför hamnade Åsiverken slutligen i den uppkomnasituationen. Jagtror att arbetsmarknadsministern nu kommer att bidra med någon form av lösning.Frågan har ju hamnat i ett sådant läge att det inte är möjligt att bara släppaden. JagviU påminna om tidigare diskussioner i fråga om varvspolitiken och om alla demiljarder som strötts ut över landet till stöd för varven. Inte minst vill jagpåminna arbetsmarknadsministern om socialdemokraternas roll - de var hela tidenvilliga att sprida ut ytterligare miljarder. Då var det de stora varvsorterna -, och - som var hotade. Då fattades det aldrig, pengarutan fanns alltid någonting att bidra med. Jag tycker att rättvisan helt enkeltkräver att också - trots sin litenhet - fär sin del av kakan. Jag hoppasverkligen att arbetsmarknadsministern beaktar detta. Till det senast anförda skulle jag vilja säga: Jag tror att man skallakta sig för att dra in frågan om varvspolitiken i stort i detta sammanhang. Omman ser på de synpunkter som finns hos varvsindustrin i detta land som helhet,finner man att naturligtvis inte alla delar av varvsindustrin med glädje skullese att en rådrumsbeställning lades på Åsiverken. Och det antar jag attäven i är medveten om. Avde kontakter jag har haft har jag förstått, att alla parter har inställningenatt Åsiverken inte kan basera någon längre tids produktion på fartyg -oberoende av vad som händer med just den här beställningen. Alla parter ärinställda på att en framtida tryggad sysselsättning måste sökas inom någotannat produktionsområde. Detfinns många goda argument för att verkligen försöka klara arbetsmarknaden iÅmål. Vi har, som sagts förut, både ökat beredskapsarbetena i och vidtagitandra särskilda åtgärder - bl. a. införlivat i stödområdet. Men jag troratt man skall akta sig för att använda varvsproblematiken som sådan somargument för den här rådrumsbeställningen. Omåtgärder för att trygga sysselsättningen vid Ä B Åsiverken i 22 iBengtsfors (c): En rådrumsbeställning är också en fråga om prioritering. Vill man intege Åsiverken denna beställning så vill man inte - då är det något annat varvsom får den. Det är bara att välja - och i detta fall ville man inte väljaÅsiverken. som det nu är fråga om - en färja till - skulle Åsiverkenbehöva för att underlätta omställningen. Åsiverken har varslat sin personal ochkommer att upphöra med fartygstillverkning. Arbetsmarknadsministern bordealltså vara nöjd, när företaget självt tar denna ställning. Här behöver intesamhället gå in och säga: Ni skall lägga ned varvet; det säger företagetsjälvt. Det är bara det att man vill underlätta omställningen för att kunna fånågon annan produktion till företaget - det är därför man vill ha beställningenpå färjan. Men det är möjhgt att har något annat i bakfickansom hon kan ge företaget i stället för färjan. Bara det ger sysselsättning åt76 personer i - och någorlunda vettig sysselsättning -går väl det att diskutera,förmodar jag. Men enligt blir det ingen färja - det ärbeskedet vi får här . Överläggningenvar härmed avslutad. Om förbättring av lokalhyresgästernas ställning påhyresmarknaden 6 §Svar på fråga 1983/84:234 om förbättring av lokalhyresgästernas ställning påhyresmarknaden har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att förbättra lokalhyresgästernasställning på hyresmarknaden. Regeringen har beslutat om enlagrådsremiss med förslag till ändringar i hyreslagstiftningeri. Jag har därviduttalat (s. 30 i lagrådsremissen) att det inte f. n. finns något behov av nyabestämmelser i fråga om hyressättningen för lokaler. Skulle förhållandena pålokalhyresmarknaden ändras, fär naturligtvis frågan om lagstiftning tas upp pånytt. 24HANS (); Jag tackar bostadsministern för svaret. har ansett att hyreskostnadernautvecklats på ett ytterst oroväckande sätt och har krävt direktbesittningsskydd. har ansett attbesittningsskyddet måste förstärkas och att hyresnämnd skall få rätt attfastställa marknadshyra i bestående hyresförhållanden. Den lokala hyresgästföreningen i anser atthyresnämnden skall få prövningsrätt som innebär att skälig rnarknadshyra skallkunna fastställas. Statens pris- och kartellnämnd har genomfört en utredningbeträffande butikshyror i . Av den utredningenframgår att hyreshöjningarna framför allt i de centrala delarna av Stockholmhar varit mycket stora. Genomsnittshyrorna påverkas av de höga extremvärdena ide centrala delarna. Butikslokaler där har fått vidkännas i genomsnitt dehögsta hyreshöjningarna , hyreshöjningar med 220kr. per kvadratmeter mot i genomsnitt . per kvadratmeter för butikslokaleri ytterområdena. av samtliga undersökta butikslokaler har fått hyreshöjningar med . Mindre butiker,företag och mindre organisationer har i stor utsträckning försvunnit från decentrala delarna av . En brist med SPK:s utredning är att den endast avserStockholm och inte gäller andra lokaler än butiker. Det är främstkontorslokaler, som utgör nästan hälften av lokalbeståndet i ,som inte omfattas av utredningen. Utvecklingen med kraftigt stegrade hyror i de centraladelarna av har av allt att döma fortsatt. 1 stadsdelarna ligger hyrorna mellan 1 000 och 2000kr. , som har fungerat under en kortaretid, har bara haft ett fåtal ärenden att handlägga. Kommitténs arbete är avmycket begränsad betydelse och uppfyller inte de krav representanter förhyresgästsidan ställer. Endast ettmycket litet antal mål som gäller indirekt besittningsskydd har Det beror på att det skyddet är svagt utformat. Det behövs enöversyn av hyreslagstiftningen i fråga om förhandlingsrätt, förstärktbesittningsskydd och möjligheter att få hyran fastställd för lokalhyresgäster. Jag vill gärna säga till jag givetvis inte tycker att förhållandena på lokalhyresmarknaden äroproblematiska. Vi har i samband med översynen av hyreslagstiftningen ganskaingående diskuterat och prövat den föreliggande situationen. Den av åberopade utredningen av SPKvisar inte genomsnittligt sett några särskilt oroande tecken beträffandeutvecklingen på lokalhyresmarknaden. var den årligahyresökningen för butikslokaler , medan konsumentprisindex ökade med elvaenheter. När det gäller hyresökningen per kvadratmeter var skillnaden iförhållande till ökningen på bostadssidan inte heller särskilt påtaglig. Precis som är jag alldeles medveten omatt det är fråga om genomsnittliga tal och att man givetvis i det enskildafallet kan hitta långt mera upprörande förhållanden på lokalhyresmarknaden änvad genomsnittet ger vid handen. Det finns också anledning att noggrannarestudera skillnaderna mellan innerstaden och andra delar av . Ändåtycker jag att SPK;s utredning visar att förhållandena i detta sammanhang inteär så anmärkningsvärt annorlunda än på andra delar av hyresmarknaden. Den lokala marknadskommittén har inte haft så mångaärenden till behandling. Det kan man tyda som att hyresgästerna inte tycker attden fungerar tillfredsställande. Man kan också tyda det som att det inte justnu finns så många sådana ärenden som det är angeläget att föra dit. I densituation som vi har f. n. sjunker efterfrågan både på butikslokaler och påkontorslokaler såsom en konsekvens av den lägre allmänna ekonomiskaaktiviteten. Därmed minskas också möjligheterna att ta ut oskäligahyreshöjningar. Om radonmätningarna i byggnader Överläggningen var härmed avslutad. 7§ Svar på fråga 1983/84:247 om radonmätningarna i byggnader har frågat mig om jag är bereddatt vidta åtgärder för att statliga myndigheter skall underrättakommunerna om frågor som avser kartläggning av förekomsten av radon. AndersSvärd hänvisar till att statliga myndigheter enligt tidningsuppgifter i ett ochett halvt år har känt till att den mest använda spårfilmen för radonmätningar ihus inte är tillförlitlig. Trots detta har kommunerna inte fått någon information. har tidigare tillhandahållitspårfilm till kommunerna. Provningsanstalten slutade att säljaspårfilm, när det Nr 63 visade sig att noggrannheten varför dålig. Torsdagenden provningsanstalten alla sinauppdragsgivare om. 19 ianuari1984 8 erfarit attstrålskyddsinsfitutet har sänt ut information till samtliga kommuner omspårfilmsmätning i byggnader. Om införande av 8delar uppfattning att det är av största vikt att berörda s k ägarlägenheter myndighetersamverkarsåatt relevant information omradon lämnas till samtliga kommuner. Jag utgår från ätt så också kommer att ske. 27 (): Jag tackar bostadsministern för svaret på minfråga. Anledningen till att jag har ställt den är att jag vet hur beroendekommuner är i sädana här frågor av rekommendationer och råd från centralamyndigheter. Den specialkompetens som krävs för att avgöra tillförlitlighetent. ex. när det gäller sådana här mätmetoder finns vanligtvis inte hos allakommuner om ens hos några. Förklaringar, som har hörts från myndighetsföreträdare,har bl. a. varit att det har varit oklart vem som skulle ge informationen. Manhar ansett att företagen som sålde sådan här spårfilm och vad det har varitborde ha informerat. tror jag emellertid - och det är väl bra det då - attkommunerna litar mera på t. ex. strålskyddsinstitutet än på olika konkurrerandeföretag som säljer kvalitativt sett varierande sätt att mäta förekomsten avradon. För höga mätvärden är naturligtvis långsiktigt bättre änför låga, men samfidigt kan åtgärder som eventuellt sätts in på grund avoriktigt höga mätvärden åsamka den enskilde onödiga kostnader. Jag är glad att bostadsministern delar min uppfattning attdet är av största vikt att berörda myndigheter samverkarså att relevantinformation om radon lämnas till samtliga kommuner. Bostadsministernsäger att han utgår ifrån att så kommer att ske, och jag hoppas attbostadsministern har rätt på den punkten. Överläggningen var härmed avslutad. 8§ Svar på fråga 1983/84:250 om införande av s. k. ägarlägenheter har frågat mig när jag ämnarlägga fram en proposition om införandet av ägarlägenheter. I den riksdagsdebatt som hänvisar till i sinfråga redogjorde jag för ett antal olika former av bostadsägande till vilka mani dag kan få både statslån och statssubventioner. Det var en redogörelse förfakta, och den lämnades mot bakgrund av att i debatten ville göragällande att socialdemokraterna på något sätt skulle vara emot alla former avenskilt bostadsägande. fråga torde därför inte avse något annatän den särskilda form av äganderättsupplåtelse till lägenheter iflerbostadshus. Om införande av s. k. ägarlägenheter varsfastighetsrättsliga förutsättningar behandlas i ägarlägenhetsutredning- Nr63 ens betänkande (SOU 1982:40) Ägarlägenheter. har tagit ställning till frågan ominförandet av en sådan upplåtelseform (LU 1983/84:4). Frågan togs upp medanledning av motion 1982/83:362. Såväl en majoritet i civilutskottet (numerabostadsutskottet), från vilket lagutskottet inhämtade yttrande, som enmajoritet i lagutskottet avstyrkte motionen i denna del. beslöt ienlighet med hemställan av majoriteten i lagutskottet. Jag anser inte att det finns anledning att ytterligareöverväga införandet av en sådan upplåtelseform. 29 (): Anledningen till min fråga var den debatt somvi hade , när och jagdiskuterade bostadspolitik i stort men framför allt det s. k. ROT-program-met.I sitt sista inlägg gjorde då bostadsministern ett uppmärksammat uttalande:"drar som vanligt en lans för ägarlägenheter och småhus osv.och vill göra gällande att socialdemokraterna på något sätt skulle vara emotdetta. På vad sätt då? Vi tillhandahåller lån på för dem som villbygga bostadskooperafion. Vill de ha ägarlägenheter får de lån och kan utnyttjaunderskottsavdrag." Vid det tillfället hade inte jag någon replik kvar. Jagkunde inte fråga vad bostadsministern avsåg med sin uppgift om ägarlägenheteroch att socialdemokraterna inte var emot sådana. I sitt svar här harbostadsministern nu försökt förklara att det inte var ägarlägenheter han avsågutan andra upplåtelser, t. ex. av småhus med äganderätt eller, vad jag förstår,bostadsrätt. Men faktum är ju att ägarlägenheter är ett vedertagetbegrepp, som vi inte har här i landet men som finns i de flesta västeuropeiskaländer. Som bostadsministern mycket riktigt påpekar i svaret, finns det ensärskild statlig utredning just om ägarlägenheter. Det var alltså inte konstigt att bostadsministernsuttalande väckte förvirring och förvåning bland kammarens ledamöter och särskiltbland dem som lyssnade på bostadsministern vid det fillfället. har vi fåttbekräftat att det inte var någon sinnesförändring hos socialdemokraterna somtog sig uttryck i detta yttrande, utan jag förmodar att det var en felsägning. Jag beklagar det. Jag hade hoppats att det var detförstnämnda. Låt mig med anledning av säga att jag är mycket tacksam att han ställt frågan. Därigenom harjag fått tillfälle att tala om för vad jag avsåg. säger att det har getts uttryck för myckenförvåning. Jag har inte märkt någon annan förvåning i den här frågan än den somRolf givit ut, men det är möjligt att han har någon meningsfrände påden punkten. Ägarlägenheterär inte ett alldeles självklart begrepp, som Jag godtar att nu vill understryka att det är ett begreppsom godtagit för en speciell upplåtelseform för hyreslägenheter därmöjligheter till inteckning och annat föreligger. Jag hardock inte sett saken på det viset, och jag har i mitt svar inte bara Om införande av avsett småhus ochbostadsrättslägenheter, utan i begreppet ägarlägenheter k äearläeenheter "ckså innefattat de möjlighetertill samägande som förekommer i form av ideellaandelar i hus, samfällda lagfarter och andra ting, sådant som icke är undandragetstatlig belåning eller statliga subventioner. Inte bara i denna debatt, utan även i andra debatter, villRolf göra gällande att socialdemokratin intar en negativ hållning tillägande av småhus eller bostadsrätter eller andra typer av samägande. Men mankan knappast dra den slutsatsen på grundval av de faktiskt föreliggandeförhållandena. Vi är med på att samhället lämnar stöd till de olika typerna avupplåtelseformer. När vi ger subventioner i denna omfattning till både småhus,bostadsrätter och samägande av fastigheter, tycker jag att man inte rimligenkan säga att det är uttryck för en negativ hållning. Jag tycker det är uttryckför en väldig generositet, som det i och för sig kan finnas skäl för. Därförtycker jag det är felaktigt när gäng efter annan försöker göragällande att vi intar en negativ hållning. Han kan inte på någon punkt bekräftaatt ägandet satts i strykklass, vare sig när det gäller småhus eller när detgäller bostadskooperation och andra former för samägande. kan möjligen beklaga att den typ avägarrättslägenheter som han talar om nu icke vunnit godkännande. Menden frågan har för ytterligt sedan prövats. 31 (); Det är naturligtvis mycket viktigt att vihåller begreppen klara. Begreppet ägarlägenhet har vad jag förstått hittillsvarit reserverad för den upplåtelseform som inte finns i ,nämligen att äga sin lägenhet i flerfamiljshus. Detta är inte möjligt,eftersom vi inte fått igenom en lagändring på denna punkt. säger bostadsministern att det uttrycket kan mananvända för allt bostadsägande. Men detta skulle i så fall förvirra debattenytterligare och göra det utomordentligt besvärligt för den som skall göra sigen uppfattning om vad begreppet ägarlägenhet innebär. Jag tycker vi bör klaraut detta, så att vi inte ändrar begreppen. Jag har naturligtvis inte tid här ifrågestunden att bemöta bostadsministern på alla punkter när det gäller denkritik som vi har riktat mot socialdemokratin för att visa passivt motstånd motolika ägarformer på bostadssidan. Det får vi kanske tillfälle att diskuteralängre fram; Men vi har den uppfattningen och jag tror att den delas allmänt isamhället - att socialdemokraterna av ideologiska skäl anser att den typen avupplåtelseform inte är lika bra som hyresrätten. 32Bostadsminister ; Herr talman! Jag accepterar givetvis att RolfDahlberg inte nu kan ta upp hela denna diskussion. Vi kommer, som han självsäger, att få rikliga tillfällen att återkommatill den - och bör då presentera bättre underlag än försina påståenden om vår hållning till olika typer av ägande. Att jag nu dristade mig att begära ordet beror på att jaginte har någonting emot, , att vi försöker komma överens omdefinitioner. Det underlättar alltid de framtida resonemangen. Begreppetägarlägenheter kan gärna förbehållas den typ som vi talade om och somprovades av äganderättsutredningen. Men jag måste säga att om menar att mittyttrande har föranlett någon tveksamhet i den åberopade debatten, så blir detmot bakgrund av den deklaration som gör nu ytterligttvivelaktigt. 1 den debatt från vilken själv läste upp ettavsnitt redovisade jag vilka avdrags- och stödmöjligheter som föreligger.Och eftersom alldeles konstaterade att den här formen intefanns i , kunde jag rimligtvis inte ha avsett den. Om villkoren för överflyttning av tilldelad utbildningsplatsvid 33 (); Det var just det som gjorde det hela såförvirrande - att bostadsministern stod och talade om ägarlägenheter som om deredan fanns. Man undrade alltså: Vad är det han säger? Vill han ge intryck avatt man är mycket generös från socialdemokraternas sida? Det kom han nämligentill längre fram i sitt anförande. Eller var det fråga om enbegreppsförvirring? Det fanns alltså en osäkerhet om detta när jag ställdefrågan. har vi rett ut det hela. Socialdemokraterna har, såvitt jag förstår,inte ändrat uppfattning på den här punkten. Det beklagar jag, för jag tyckeratt det vore bra om vi införde ägarlägenheter. Överläggningen var härmed avslutad. 9§ Svar på fråga 1983/84:245 om villkoren för överflyttning av tilldeladutbildningsplats vid universitet har frågat mig vilka reglersom gäller för byte av studieort för handikappade studerande och om jag anserdet befogat att ändra dessa regler. Enligt högskoleförordningen kan studerande få fortsättastudier på samma linje på annan ort om särskilda skäl föreligger, om denstuderande uppfyller föreskrivna behörighetsvillkor och om tillgängliga medelmedger det. Det sistnämnda innebär att det måste finnas en plats ledig ellerockså möjligheter att inrätta en extra plats. Några särskilda regler för bytegäller inte för handikappade.