prot · G709167 · 1983-12-31 00:00:00 — Ävenom många av kammarens ledamöter genom besök känner till trädgårdarvill jag ändå ge en mycket kort beskrivning av dess tillkomst, omfattning,förvaltning och nuläge. Norrvikensträdgårdar grundades av trädgårdsarkitekten . 1971 bildadesStiftelsen med bl. a. staten och de båda Skånelandstingensom intressenter. Stiftelsens ändamål är enligt stadgarna, att främja driftenoch förvaltningen av och att tillse att anläggningenhålls tillgänglig för allmänheten samt att främja verksamhet med naturliganknytning till trädgårdarna. Norrvikensträdgårdar är belägna vid . De skyddas av en lövklädd höjdsträckning.Trädgårdarna består av nio ohka stilträdgårdar, av stora öppna ytor, avfruktträdgårdar och av ett flertal byggnader. Hela anläggningen ärkulturminnesskyddad och gränsar till ett naturreservat. Avtaletmellan staten och övriga intressenter om finansieringen och driften avNorrvikens trädgårdar upphörde att gälla . I september 1982fick avdelningsdirektör vid lantbruksnämnden i i uppdrag attutreda verksamheten vid . a. skulle ytterligare rationaliseringsmöjligheterbelysas, marknadsföring och utökad turistsamverkan skulle utredas samtträdgårdarnas kansli och administration ses över. Vad dessa utredningsdirekfivlett fram till har jag inte helt kunnat få klarhet i eftersomjordbruksdepartementets promemoria DS Jo 1983:7 endast innehåller delar av denGradinska utredningen. Såmycket är dock klart, att de föreslagna aktiviteterna med skidbacke, lift,rodelbana och campingplats illa pas.sar in i "verksamhet med naturliganknytning till trädgårdarna". Detta har föga med god miljövård att göra. Omdetta s. k. ramprogram är staten och övriga intressenter överens utan att förstkräva en fackmässig granskning av miljöaspekter och lönsamhetskalkyler. Det ärmärkligt eftersom man ju ändå har såväl professor pålantbruksuniversitetet som revisor kanslirådet fill sittförfogande. Jordbruksutskottettillstyrker i enlighet med den nämnda propositionen förslaget om ett anslag på3 milj. kr. för upprustning av , och anslaget skall utgåunder och 1985.1 det sammanhanget är det anmärkningsvärt, att staten harbeslutat att lämna stiftelsen fr. o. m. . Därmed markerar man,enligt min åsikt, att man inte tar ansvar för det program som man själv harlåtit ta fram. Jag anser att det hade varit rimligt att staten hade funnitskvar i stiftelsens styrelse åtminstone till utgången av 1985. Då hade manhunnit pröva ramprogrammet ur miljö- och lönsamhetssynpunkt, och kanske hademan kommit fram till andra lösningar. På den punkten sammanfaller mina önskemålmed reservation 8. Jagbiträder dock inte den meningen att enbart skulle halokalt och regionalt intresse. Enligt min mening är de , lika väl som närstiftelsen bildades , ett riksintresse. Men eftersom både majoritet ochreservanter anser att så inte är fallet, inser jag olönsamheten i att nu ställaett yrkande på den punkten. Jordbruksprisregleringen,m. 152 () replik: Jag tycker ändå att det är på sin plats att tala om att vad som står ibetänkandet inte är att staten har ingått ett avtal om den fortsattaverksamheten, utan att staten har ingått ett avtal med stiftelsen om att stateninte i fortsättningen skall vara engagerad i den fortsatta verksamheten. Därförfinns det alltså inget skäl att, som förordas i reservafionen, staten skulle haen styrelserepresentant eller på annat sätt lägga sig i hur verksamheten skallvara utformad . Staten har endast velat ge ett slutanslag. Det finnsalltså ingen överenskommelse som talar om att staten i fortsättningen skallengagera sig i . Anf.153 () replik: Staten har varit med om att ta framoch fastställa det ramprogram som finns, och man har beviljat anslag förträdgårdarnas upprustning fram till utgången av 1985. Därför anser jag för att det vore naturligt att staten förblev representerad i styrelsen underden tiden. 154 (): gjorde här gällande att vi moderater snabbt villeavveckla livsmedelssubventionerna. 13 protokoll 1983/84:166-167 J ordbruksprisregleringen i m. m. klart medvetna om att en avveckling avlivsmedelssubventionerna endast kan ske på mycket lång sikt. Därför menar viatt det är onödigt att skrämma upp såväl producenter som konsumenter. I det betänkande som vi nu behandlar, rörandejordbruksprisregleringen m.m., tas många viktiga jordbrukspolitiska frågor upptill behandling. Ett stort antal motioner behandlas i betänkandet. De flesta avdessa motioner avstyrks med hänvisning till att livsmedelskommittén enligt sinadirektiv har att pröva och behandla de i motionerna upptagna frågorna. Jag villtrots detta bl. a. ta upp några viktiga frågeställningar . Andra finnsdet förmodligen anledning att återkomma till senare, när livsmedelskommitténsförslag skall behandlas. Då det gäller vårt krav i motion omkomplettering av skördeskadeskyddet vill jag helt kort understryka vikten avatt det nu händer någonting på området. Vi motionärer har fåttsamma besked -att man avvaktar överväganden i ämnet. Oberoende av vem som blir huvudman förskyddet framöver måste det av rättviseskäl kompletteras så att ytterligaregrödor, som t. ex. åkerbönorna i , kan omfattas av skyddet..Vidare måste trädgårdsnäringens problem på området lösas, t. ex. genominförände av odlingskonto. I inte mindre än fem motioner tas den svenskasockernäringens framtid upp. Orsaken till detta är med stor säkerhet den orosom råder f. n. ute bland odlarna och bland anställda inom sockerindustrin.Regeringens utspel genom utrikeshandelsministerns uttalande i sambandmed sockerkonferensen i var ett slag mot alla dem som trodde attsockernäringskommitténs betänkande, som framlades , skulle beaktas.I betänkandet var kommittén enig om att föreslå en sockerbetsareal om 54 400hektar. Den odlingsarealen skulle säkra sockerbrukens drift på samtligabruksorter. kom -fill i syfte att utvärdera ocheventuellt ompröva beslut, vilket ju också skedde. Det är därför, herrtalman, oroande och anmärkningsvärt att kommitténs betänkande inte nämns iutskottsbetänkandet. Man hänvisar i stället till att livsmedelskommittékommer att överväga-ärendet. På grund härav finns det anledning attkraftigt understryka vikten av att livsmedelskommittén beaktar den redan gjordautredningen beträffande sockernäringens framtid. Jag vill också säga något om . Ienlighet med riksdagsbeslut ingår staten som 50-procentsintressent iden allmännyttiga stiftelsen. Staten har representation i styrelsen genomordförande och två övriga ledamöter. Staten har alltså haft ett ansvar . Med tankepå att bidragen till driften är högst blygsamma, om man jämför med landetsövriga kultursatsningar, förefaller det mig olyckligt att man så här snabbtdrar sig ur sitt engagemang. Problemetmed förluster i driften skulle relativt lätt kunna låta sig bemästrasgenom en åtstramning och rationalisering av densamma, inte minst inomadministrationen. tillsatte enutredning, och den gavs bl. a. direktiven att belysa möjligheterna tillytterligare rationalisering i verksamheten, att föreslå åtgärder som kanförbättra marknadsföringen av trädgårdarnas attraktioner, att studera en utökadsamverkan med turistorgan, turistbyrå och huvudmän för övriga turistmål iregionen samt att se över trädgårdarnas kansliorganisation och administration. Inga svar alls på dessa frågor återfinns i utredningeneller i jordbruksdepar-. Däremot omtalar promemorian etts.k. ramprogram för som, om det genomförs, automatisktmedför att denna betydande kulturinstitution på alldeles avgörande sättriskerar att ändra karaktär, från att vara en allmännyttig stiftelse till attbli en nöjespark driven i vinstsyfte. Så förfar man inte med vårt kulturarv. Staten köper sig nu fri från ansvar genom attge ett slutbidrag på 3 milj. kr., och jag tycker att det är olyckligt att maninte på något sätt följer upp hur dessa pengar kommer att användas. I övrigt vill jag yrka bifall till dereservationer i betänkandet under vilka det står moderata namn. 155BARBRO i (m): livsmedelskommitté skall'redan ihöst framlägga förslag som väntas ge underlag för överväganden om den svenskasockerpro-:-duktionens framtida storlek. Så står det att läsa i betänkandet. När man känner till detta, varför skriver man då en motioni ärendet? Jo, av den enkla anledningen att upprepade uttalanden den härvintern av såväl jordbruksministern och utrikeshandelsministern somsockerbolagets verkställande direktör inger oro på odlingsgårdarna och vidsockerbruken. Utskottet säger i betänkandet att skäl inteföreligger att föregripa livsmedelskommitténs ställningstagande när det gällerden svenska sockerproduktionens framtida storlek. Jag tycker attjordbruksministern borde ha gett utrikeshandelsministern dessa ord med ibagaget, när reste ned till för internationellasockerförhandlingar. Ett löfte om import av socker från i storleksordningen10-15 % innebär att föregripa ställningstagandet. Det innebär nämligen attnågot eller några av de små brukens existens äventyras. är ungefär vadbruken på Oland och producerar. Upplysningsvis kan också nämnas atttidigare import företrädesvis kommer från , så i gnuggarman nog händerna . Av sockerbruken är sockerbruk detproduktionsekonomiskt minst lönsamma, om man ser det snävt ur sockerbolagenssynvinkel. Regionaleko-homiskt är säkerligen sockerbruk det viktigaste. av de yrkesverksamma på är direkt sysselsatta i jordbruket mot 5 %för landet i övrigt. LantBruksnäringen har alltså mycket stor betydelse för dentotala sysselsättningen.på . Bruketsysselsätter ca 200 personer. Det är dock inte bara de anställda vid , Jordbruksprisregleringen, m. m. bruket det handlar om. De gotländska sockerbetsodlarnafinns i allra högsta grad med i bilden. De är ca 900, och man räknar med attderas årliga intäkter uppgår till mellan 40 och 50 milj. kr. Skulle denna inkomstkälla försvinna skulleockså många små jordbruk försvinna. Det är denna typ avkombinationssysselsättning som gör att många människor kan leva och bo kvar påGotland. För att ta hand om alla våra sommargäster, ge demtrevnaden av en levande landsbygd med kvarvarande service krävs - faktiskt -att sockerbruket finns kvar. Det är en mycket viktig inkomstkälla för mångasmå jordbrukare. Min bästa och säkraste gröda, sade en odlarei en intervju . Han menade då att sockerbetorna ger honom den bästamöjligheten att själv påverka det ekonomiska utfallet bl. a. genommaskinsamverkan. Samnyttjande av bevattningsdammar är också vanligt. Betmassanhar stor betydelse som djurfoder. För att minskakostnaderna för torkningsprocessen har bruket investerat ca 4 milj. kr.i en ny kolpanna. Både den enskilde odlaren ochfabriksledningen gör alltså vad som står i deras makt för att rationalisera imedvetande om att hela jordbruk är beroende av sockerbruket i . Vad forskning och utvecklingsarbete beträffar säger VD:nför sockerbolaget, att man ännu inte fått fram några konkreta realistiskaförslag till lönsam alternativ sysselsättning vid ett eventuellt nedlagt bruk.Forskning är en mödosam process som ofta omspänner årfionden - det har vi hörtredan fidigare . Detta alternafiv kan herr jordbruksministern alltså justnu kasta i papperskorgen. Till slut, herr talman! Jag hoppas att vad jag här mycketkort har sagt kommer att beaktas vid utarbetandet av det förslag somlivsmedelskommittén skall lägga fram , så att därefter snarastkan göra ett bindande uttalande om att en ytterligare begränsning avsockerarealen inte skall komma till stånd på eller annorstädes samt attnivån på drygt 54 000 ha bör vara målsättningen - detta för att driften vidvåra sockerbruk skall vara säkrad. Staten bör här ta sitt regionalekonomiskaoch sysselsättningspolitiska ansvar, herr talman. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 6 och 7 (den statliga rådgivningen fill jordbruket) Först biträddes reservation 1 av i m.fl., med 101 röster mot 48 för reservation 2 av och . 163 ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottetshemställan med 176 röster mot 98 för reservation 1 av i Ljungm.fl. 41 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 15(lantbruksnämnderna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avEinar m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 17 (prisreglerandeåtgärder på jordbrukets område) Utskottets hemställan, somställdes mot dels reservation 4 av ArneAndersson i m. dels reservation 5 avBörje , delsreservation 6 av , bifölls med acklamation. Mom. 22 (bidrag tillstatens utsädeskontroll) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av och med acklamation. Mom.25 och 27 () Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av och - bifölls med acklamation. Mom.32 (utredning om jord- och skogsbrukets utvecklingsmöjHgheter) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av och - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Föredrogs betänkande1983/84:34 om vissa arvoden, m. m. 1983/84:23). Anf.156 (vpk): kommunisterna har i reserveratsig emot förslaget från förvaltningsstyrelsen att höja vissa arvoden. Jag villyrka bifall till den reservationen. Vianser inte att det är skäligt att , efter en kraftig höjning av ledamöternasarvoden och en utyidgning av dessa så att ledamöterna har helårslön, också höjaarvodena för vissa uppdrag som en ledamot har i sin egenskap avriksdagsledamot. I några fall kan det förvisso vara fråga om att andra änriksdagsledamöter uppbär dessa arvoden, men det hör till undantagen. Vitycker inte heller att det finns skäl att nu utöka kretsen av arvoderade fill.att också innefatta vice ordförande i utskott. Man undrar var det kommer attsluta. Skall kanske snart ledamotskap i utskott berättiga fill extra arvode? Dettycks inte heller finnas någon tanke bakom dessa arvoden, beloppen skiljer sigavsevärt beroende på vilket uppdrag det är fråga om. Som exempel kan nämnas attför ordförandeskap i riksbanksfullmäktige utgår ett årsarvode om 26 700 kr.enligt förslaget, ordförande i svenska i årsarvode och en utskottsordförande kommer att erhålla . Det hade kanske varit skäl att i stället för denna höjninggöra en mer grundlig översyn av nivån på arvodena. Detta också med tanke på atten riksdagsledamot numera uppbär årsarvode. Jag vill också fästa kammarens uppmärksamhet på vad somsägs i betänkande angående lagarnas och därmed arvodeshöjningarnasikraftträdande. I lagförslaget anges: "Denna lag träder i kraft den 1 juli1984. Den skall dock tillämpas ." Det är alltså en form av retroaktiv lagstiftning,där-lagen skall gälla innan den ens har stiftats. Om detta sägerkonstitutionsutskottet följande i sitt granskningsbetänkande 1983/84:30: "Utskottet,vill avslutningsvis framhålla att detgivetvis är angeläget att även i samband med antagandet av lagaröverväger om den av regeringen föreslagna ikraftträdandedagen är lämplig. Bådeför allmänheten och för berörda myndigheter är det av stor vikt attförfattningarna ges ut före ikraftträdandet. Utskottet understrykerdärför ånyo betydelsen av att ansträngningar görs för att åstadkommaförbättringar i detta hänseende. Utskottet avser att även fortsättningsvis nogafölja utvecklingen beträffande författningsutgivningen." Det hade varit mer i linje med utskottets synsätt omutskottet ändrat på förvaltningsstyrelsens förslag så att tillämpningen avlagen följt dess ikraftträdande. Än en gång ber jag att få yrka bifall tillden reservation som är fogad till betänkande 34. Anf.157 (): denna vår har regeringens myndigheter fått sinaarvoden uppräknade. föreslås från förvaltningskontoret att arvoden somgäller myndigheter och organ skall räknas upp efter samma principer.En nyhet är att vice ordförandena i utskotten skall få ett särskilt arvode.Ordförandena i utskotten föreslås få ett förhöjt arvode. Höjningarna framgår avutskottets skrivning och har också berörts -av , så jagfinner inte skäl att upprepa beloppen. konstaterar i sin skrivning attflera arvoden, varit oförändrade , ai-voden till vice talman ochutskottsordförande ända . anser att en höjningär välgrundad och påpekar dessutom att det kan vara skäl att göraen mera regelbunden översyn av arvodena. Det är inte utan skäl man gör denkommentaren. Tioårsintervaller eller femårsintervaller när det gällerarvodes- och lönejusteringar är nog högst olämpligt med hänsyn till många olikafaktorer. har inga invändningar mot de föreslagnabeloppen. Mot den här bakgrunden ter det sig mindre välbetänkt närvpk motiverar sitt avslagsyrkande bl. a. med att arvodena är så höga att någonändring inte kan vara aktuell; Jag ber, herr talman, att få yrka bifall till hemställani utskottets Nr 167 betänkande 1983/84:34 och avslag på vpk-reservationen. ' Överläggningen var härmed avslutad. ' Denframtida Utskottets hemställan -som ställdes mot reservationen av skatteoolitiken -bifölls med acklamation. m. m. 16 § Den framtida skattepolitiken m. m. Föredrogs skatteutskottetsbetänkande /84:51 om den framtida skattepolitiken m.m. 158 BO (): De åtgärder som behövs på skattepolitikensområde för att samhällsekonomi skall komma i balans redovisas i denreservation som de moderata ledamöterna har fogat till betänkandet, men deåterfinns också i motion 2933. Med tanke på att ledamöter självfallet mycketnoggrant har studerat såväl reservationen som den moderata motionen nöjer jagmig nu med att yrka bifall till reservationen. 159 (vpk): kommunisterna har i en motionmed anledning av regeringens kompletteringsproposifion återkommit med kravenpå skärpt beskattning av realisafionsvinster, höjd bolagsskatt, ökad omsättningsskattpå aktier samt en engångsskatt på stora förmögehheter. Vi reser dessa krav därför att det framför allt undersenare år har skett så dramatiska överföringar av förmögenheter till de redanförmögna. De söm har fått släppa till dessa medel är de lönearbetande som underen följd av år i stället erhållit reallöneminskningar. En omfördelning äralltså nödvändig, och vpk:s krav bör därför bifallas. Vi lägger också i samma motion fram förslag om slopande avmomsen på, mat. I den föregående debatten argumenterade kamrat detta krav, varför jag nu avstår från ytterligare argumentering. Jag yrkar bifall till vpk-motion 2957 yrkande 9 och 10. 160 (): Jag ber att få yrka bifall fill utskottets hemställan ochavslag på den fill utskottet fogade reservationen liksom på vpk-motionen. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottetshemställan, som ställdes mot dels reservationen av m.fl.. dels mofion 2957 av m.fl. bifölls medacklamation. Hyresstopp, m. m. § Hyresstopp, m. m. Föredrogs bostadsutskottets betänkande 1983/84:33 om lag om hyresstoppsamt om vissa åtgärder avseende bostadsförsörjningen m. m. 1983/ 84:150delvis). 161KJELL (): I bostadsutskottets betänkande 33 behandlaslag om hyresstopp och en del andra åtgärder på bostadsförsörjningens område.Socialdemokraternas mål att få ner inflafionen till förutsatte lågalöneökningar i de avtal som träffats. Det är bara att konstatera attregeringen tappade kontrollen och greppet över utvecklingen. Finansministernbetecknade dem som agerat som galningar när han kom tillbaka till frånsin resa. Regeringen har gått ut med en rad åtgärder- prisstopp,hyresstopp och andra åtgärder som vi kommer att diskutera mera ingående undermorgondagen då ekonomisk debatt äger rum här i kammaren. Man har alltsåföreslagit hyresstopp, som innebär att fastighetsförvaltarna inte har möjlighetatt få täckning för de kostnadsökningar som redan inträffat på grund av de nyalöneavtalen och annat. Hyresstoppet får därför som enda effekt att vi skjuterupp det genomslag på hyran som de ökade kostnaderna kommer att innebära. Det äralltså inte någon lösning, eftersom man har gått med på att kostnadernaför fastighetsförvaltning ökar. Vi yrkaravslag på förslaget om ett hyresstopp. I kompletteringspropositionen föreslås också ökade ramarför samlingslokalsbyggande, bidrag och lån till denna verksamhet samt ettboendemiljöbidrag. Där tillstyrker vi från sida regeringens förslag. Jag yrkar alltså avslag på de reservationer somfolkpartiet och har fogat till utskottets betänkande. När det gäller vilka som kan komma i åtnjutande avboendemiljöbidraget har vi en avvikande mening gentemot socialdemokraterna ochvpk. Enligt en socialdemokratisk motion får nu bostadsrättsföreningarnamöjlighet att söka boendemiljöbidrag, men det kommer endast att gälla bostadsrättsföreningarsom tillhör HSB eller . Vi menar att det är orättvist att ställavissa bostadsrättsföreningar utanför. Samtliga föreningar bör naturligtvis hasamma möjlighet. Därför har vi framfört vår synpunkt i en reservation tillbetänkandet. Vi har också sagt att man måste vidta åtgärder av meradefinitiv och effektiv karaktär för att minska kravet på boendemiljöbidrag ifortsättningen. Vi återkommer med vårt yrkande om att man från deallmännyttiga bostadsföretagens sida bör överväga möjligheten att förvandla endel av sitt bostadsbestånd till bostadsrätter. Jag kan konstatera att även dethär yrkandetkommer att avslås här i kammaren. Det är inte första gången. Denna fråga har juvarit uppe till behandling tidigare. En rad kommuner väljer nu denna metod. Vitycker att det vore riktigare att ha använt den här metoden i ett tidigareskede och inte väntat till dess att man nästan hänger med snaran runt halsennär det gäller ekonomin. Jag har i en motion pekat på den situation som uppståttinom länsbostadsnämnderna, nämligen att en rad ansökningar om lån och bidragtill energibesparande åtgärder inte kan beviljas därför att de anslag som ståtttill förfogande har förbrukats. Utskottet konstaterar att regeringen, efter detatt motionen väcktes, vidtagit åtgärder. Längst ned på s. 10 i betänkandetskriver utskottet att "regeringen beslutat att dengällande ramen för beslut om lån och bidrag till energibesparande åtgärder ibostadshus m. m. vid brist på medel, skall användas i första hand för sådanabidrag som avses i förordningen om statsbidrag till energibesparande åtgärder ibostadshus m.m. Myndigheterna skall härvid på lämpligt sätt hjälpa de sökandeatt för finansieringen i övrigt få tillgång till lån på den oprioriterademarknaden." Vi har i utskottet nöjt oss med det beslut som regeringenfattat, eftersom det bör medföra att de som lämnat in ansökningar kommer att fåfinansieringen ordnad. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillreservationerna 1,13 och 14 och i övrigt till utskottets hemställan. Hyresstopp, m. m. 162MARGARETA (): Att införa ett hyresstopp är, liksom attinföra ett prisstopp, endast en kosmetisk åtgärd. Det går nämligen inte attförbjuda inflation. Fastighetsägarnas kostnadsstegringar är en realitet, och demåste kompensera sig för dem. Kan detta inte ske genom hyreshöjningar är endasättet att eftersätta underhållet, vilket är synnerligen olyckligt med tanke påhyresgästerna. Att skjuta nödvändiga hyreshöjningar leder tillett uppdämt, ökande behov av allt större hyreshöjningar. I de förhandlingar som förts mellan hyresgäster ochhyresvärdar har dessa långt innan hyresstoppet blev aktuellt träffat avtal pådet här området. I det avtalet finns en klausul om att hyrorna skall höjas omprisökningarna översfiger . Att regeringen vill ingripa iett avtal som träffats mellan två parter bådar inte gott. Det är förmodligenett första steg mot en statiig inkomstpoUtik, där ingen behöver ta ansvar försina handlingar. De allmännyttiga bostadsföretagens hyressättning skerefter självkostnadsprincipen. Ett hyresstopp innebär att de inte längre fårfull kostnadstäckning, utan måste driva verksamheten med underskott. På grundav den svaga ekonomi som många av dessa företag har måste det skjutas tillpengar från annat håll. I regel blir det då kommunerna som får bidra medskattemedel. Är det detta som är regeringens avsikt? Under enföljd av år har vpk krävt införande av hyresstopp, krav som Hyresstopp, m. m. utskottetalltid har avvisat. I betänkandet 1980/81:6 på s. 17 anförde étt enigtcivilutskott följande: "Även bortsett från frågan huruvida sociala problem ivissa bostadsföretags förvaltning skall mötas med samhälleliga driftbidrag ärdet uppenbart orimligt att staten resp. de enskilda fastighetsägarna skulle tapå sig ett generellt betalningsansvar för vissa uppkomna och även framtidakostnadsökningar inom hyreshussektorn." Vimoderater vidhåller denna uppfattning.