prot · G709110 · 1983-12-31 00:00:00 — Genom en omläggning till produktionsbeskattning skulleockså en stor del av problematiken med de ständigt växande underskottsavdragenkunna elimineras. Värdet av underskottsavdragen skulle försvinna, genom attinkomstskatt på arbete i stort sett inte skulle tas ut i vanliga inkomstlägen,och därmed skulle också de berörda problemen i dessa grupper försvinna. För attutjämna de extrema inkomstskillnader som troligen kommer att finnas kvar inågra sammanhang blir det nödvändigt med en verkligt progressivinkomstbeskattning i de högre inkomstskikten, med en för både statlig ochkommunal inkomstbeskattning enhetlig skattesats. ingen avdragsrätt, i berörd bemärkelse, tillåtas. Ett produktionsbeskattningssystem skulle dessutom kunnastimulera produktionen i samhällsnyttig riktning. Den nuvarande formen avarbetsgivaravgifter, som drabbar s. k. arbetskraftsintensivaproduktionsverksamheter, skulle försvinna. I stället skulle behoven av nyaråmaterial, energi m. m. kunna styra viss del av nivån på dennaproduktionsbeskattning. Slöseri skulle straffas, sparande stimuleras etc. I de utredningar som man har gjort beträffandeproduktionsbeskattningen har man dock inte velat titta så långt som dennamodell innebär, antagligen beroende på att det har funnits en politisk oviljaför att se så pass långt. Jag vill sedan, herr talman, kort beröra frågan ominkomstbeskattningen . fattades beslut omskatteskalorna för både 1984 och 1985. För det senare året var dock beslutetbara halvt - det återstår att finansiera detsamma. Vpk vill i detta läge säga,i likhet med vad vi även tidigare anfört, att skattereformens effekter, medstora skattesänkningar för höginkomsttagare och små eller inga för dem ivanliga arbetsinkomstsnivåer, inte kan accepteras. Vi har därför återkommit medförslag om en skatterabatt för just dessa hårt drabbade grupper och om att1985 års skatteskalor, såsom de är beslutade, inte skall genomföras. Detta äratt se som en provisorisk åtgärd, för att ge möjlighet till eninkomstbeskattning som i stället bygger på arbetarrörelsens egentliga värderingaroch inte snubblar på de nyliberala idéer som har tillåtits att styraskattereformen. Till slut något om skattereduktionen förfackföreningsavgifter, något som de borgerliga partierna har svårt att svälja.Denna skattereduktion maximeras till . Det är en avsevärt lägresumma än de skattelättnader som företag och andra har för sina avgifter tillbl. , detta borgerliga "överparti"som driver en sådan propaganda att det absolut inte kan anses vara vettigt attöver huvud taget tillåta avdrag i beskattningen för bidrag till det. Att deborgerliga partierna ogillar avdragen för fackföreningsavgifter har jag fullförståelse för, eftersom de alltid har velat motverka fackföreningsrörelsensmål och dess medlemmar. En rimlig avvägning borde i stället vara att de bidragtill och liknande som är tillåtna stryks.Då slapp vi också dessa bidrag till detta borgerliga "överparti". Jag yrkar bifall till de motionskrav från vpk som behandlasi detta sammanhang. 27RUNE CARLSTEIN (s); diskuterade och fastställdebasenheten , och de flesta avde frågor som vi nu har att ta ställning till behandlades i det sammanhanget.Debatten blir därför till stor del en upprepning av den som vi hade . Även om jag nu inte kan variera konfekten särskilt myckettänkte jag ändå kommentera de reservationer som har fogats tillutskottsbetänkandet. Endast i ett fall har den borgerliga oppositionen kunnatena sig om en gemensam reservation. Den gäller typiskt nog rätten till avdragför del av fackföreningsavgift.De tre första reservationerna gäller skatteskalan, underskottsavdrag ochbegränsningsregeln, och där är buden många. står fast vid denborgerliga trepartiregeringens handlingsprogram, som innebär att basenheten för1985 bestäms till , mot det av fastställda beloppet 7 800kr. Vidare vill att rätten till underskottsavdrag återinförs ifull utsträckning och att inflationsskyddet för skatteskalan återinförs fr. o.m. står fast vid överenskommelsen från 1981mellan mittenpartierna och socialdemokraterna innebärande att basenheten för1985 skulle vara . står också fast vid överenskommelsen närdet gäller basenheten , men har senare anslutit sig till moderaternasuppfattning att skatteskalan därefter skall inflationsskyddas. Vpk återkommer isitt motionsyrkande till sina tidigare krav om en skatterabatt på maximalt . att utgå i inkomstlägen från . till , konstrueradpå ett sådant sätt att man vid . inkomst får en skatterabatt på 200kr. Rabatten ökar sedan för att nå maximalt . vid inkomster mellan . Den avtrappas sedan för att försvinna helt vid 120 000kr. Samtliga de nu framförda förslagen prövades av idecember månad 1983. Jag framhöll då att regeringen lagt fram förslag om attjustera basenheten och skatteskalan av tre skäl; för det första för att få nerfinansieringskostnaderna för skattereformen, för det andra för att sökanedbringa prisökningarna till 4-procentsmålet och för det tredje av hänsyn tillutfallet av avtalsrörelse. Vi inom utskottsmajoriteten finner inte anledning attfrångå den uppfattning vi hade , utan anser att beslutskall ligga fast. Jag yrkar därför avslag på reservationerna 1, 2 och 3 samt påvpk-yrkandet i motion 1142 i motsvarande del. I reservation 4 har yrkat att schablonavdragetpå . skall reduceras till . Som motiv för detta yrkande framförsatt ett schablonavdrag på . ger många skattskyldiga en överkompensationför kostnader som de haft för inkomsternas förvärvande. Utskottsmajoriteten anser att ett avdrag på . ärmotiverat av förenklingsskäl. Taxeringsnämnderna slipper härigenom pröva enmängd yrkanden om småavdrag som de skattskyldiga framställer. Jag yrkar därföravslag på reservation 4. I reservation 5 har de borgerliga partierna enats omkravet på att rätten till skattereduktion för fackföreningsavgifter skallslopas. Motivet för införandet av denna avdragsrätt är väl känt för kammarensledamöter. Arbetsgivarorganisationerna har rätt till avdrag förmedlemsavgifter till sin intresseorganisation. Därför bör ävenarbetstagarparten ha motsvarande rätt till avdrag för viss del av avgifternatill sin intresseorganisation. Jag yrkar därför avslag på reservation 5. 1 reservation 6 har vänt sig mot den2-procentiga löneavgiften som infördes från för attfinansiera skattereformens första steg. vill återföra miljardbelopptill företagen och ersätta inkomstbortfallet med besparingar i de offentligautgifterna. för detta yrkande sägs vara att löneavgiften leder tillminskad sysselsättning. besparingsprogram när det gäller de offentligautgifterna skulle säkert åstadkomma betydligt större skada när det gällersysselsättningsläget i landet. Jag yrkardärför avslag på reservation 6. I reservation 7 yrkar att utredningen omunderskottsavdrag skall återuppta sin verksamhet. Jag kan instämma i detangelägna i att motverka otillbörliga underskottsavdrag. När man bl. a. tar delav miljonärernas skattesituation måste man reagera. Men de här frågorna liggerinte i träda därför att underskottsavdragskommittén har avvecklats. Såväl företagsskattekommitténsom bostadskommittén arbetar med dessa frågor. Det yrkande som framförs imotion 747 och i reservationen är därför tillgodosett, och jag yrkar avslag påreservation 7. Reservationerna 8,9 och 10 handlar om skattepolitikensinriktning. Här är det fritt fram för vidlyftiga planer. redovisarett delmål, som innebär att flertalet heltidsarbetande bör ha en marginalskattpå högst och att marginalskattetaket skall sänkas till högst . Detlångsiktiga målet bör vara, sägs det, att den statliga inkomstskatten avskaffasutom för riktigt höga inkomster. är mer återhållsamt. I reservation 9 sägercentern att skattereform bör fullföljas. Därefter bör beskattningenför 1986 och vidare prövas av . I reservation 10 har format sin syn påskattepolitikens inriktning. Den stämmer överens med när det gäller1982 års reform, men fortsättningen bör vara sådan, säger , att år1988 inkomster , räknat penningvärde, inteträffas av högre marginalskatt än . Marginalskattetaket bör också sänkastill . Här föreligger överensstämmelse med krav. Jag måste konstatera att de borgerliga partierna, medreservation för , har fått oanade resurser sedan de kom ioppositionsställning. ondgjorde sig över att socialdemokraterna nuinte är redo att ta ställning till hur skattepolitiken skall utformas denärmaste två åren. Jag kan medge att formuleringen på s. 23 är något olycklig,om man läser den på ett visst sätt. Men vi har lagt fast skattepolitiken för1984 och 1985, och det är de två åren närmast efter 1985, , som viinte är beredda att ta ställning till . Jag tycker att det är ganskarimligt att avvakta och se hur saker och ting utvecklas. Vi har tid på oss. Vikan ta ställning till hur vi skall ha det för åren därefter. Jagtycker inte att det är så märkvärdigt, utan det är klokt att avvakta på detsättet. Jag vill också säga något om kommunisternasmotion när det gäller den framtida skatten. Jag lyssnade naturligtvisuppmärksamt till anförande, som rymde mycket av intresse. Det ärbara så att han vidgar debatten. Vi har att ta ställning tillinkomstskattefrågor, och anförande spände över helaskattefältet. Även kapitalskatt och företagsbeskattning fanns med. I denmotion som vi här har att ta ställning till har vpk i motsats till de borgerliga partierna fört fram tanken på skärptprogression vid beskattningen, höjd skatt på kapitalvinster, förmögenheter ochbolag. Man vill sätta tak för ränte- och underskottsavdrag, man vill slopamervärdeskatten på mat -det kostar ungefär 16 miljarder att genomföra detta -och man vill föra en hårdare kamp mot skatteflykt och skattefusk. Ja, det är naturligtvis intressanta uppslag, värda attdiskuteras. Men som jag sagt har vi lagt fast skatten för1984 och 1985. Ännu har inte tagit slutlig ställning tillfinansieringen av de sista stegen skattereform. Att i det lägetdiskutera utformningen ter sig föga meningsfullt. Det är nogklokt att låta den frågan anstå till nästa Jag yrkar därför avslag på reservationerna 8, 9 och 10 ochvpk-motionens yrkande i motsvarande del. I reservation 11 tar upp vårdbidraget ochyrkar att skattereglerna skall ändras på sådant sätt att den del avvårdbidraget för handikappade barn som används för att bekosta en ersättareundantas från beskattning. Utskottet konstaterar att vårdbidraget nu utgörskattepliktig och pensionsgrundande inkomst. En viss del kan bestämmas somskattefri ersättning för merkostnader. Utskottet anser att om man skalltillgodose motionärernas syfte, så är det riktigare att den skattefria delen -som avser ersättning för merkostnader - räknas upp i stället för att man ändrarskattereglerna. Frågan om bidragets storlek och utformning ligger utanförskatteutskottets bedömning. Därföryrkar jag avslag på reservation 11. I reservation 12 har och folkpartietsföreträdare i utskottet enats i ett krav på ändring av arbetstagarbegreppet.Förhållandet gäller de fall då en företagare har egna barn sysselsatta i denegna rörelsen. Bestämmelserna är nu utformade på sådant sätt att barnen intebetraktas som arbetstagare i egentiig mening. Utskottet är inte berett attmedverka till en förändring av arbetstagarbegreppet av detta enkla skäl; det ärrelativt få fall det gäller. Jag ber därför att få yrka avslag på reservation12. Så reservation 13, där återkommermed ett gammalt krav om avdragsrätt vid beskattningen för gåvor tillinternationellt biståndsarbete. Utskottet har tidigare avvisat det här kravet medhänvisning till att denna avdragsrätt komplicerar vårt skattesystem. Det ärriktigare att man anslår medel för att främja sådan verksamhet än att införaytterligare avdragsbestämmelser i vårt skattesystem. Jag beratt få yrka avslag även på reservation 13. Sedan har jag fått några frågor under de inlägg som gjortshär. tog upp orättvisorna i vårt skattesystem och anförde ett parexempel. Jag medger gärna att visst finns det orättvisor i vårt skattesystem-helt uppenbart. Det är bara det att jag inte tyckte att de exempel som BoLundgren anförde var de mest upprörande. När man läser om skattesituationennär det gäller stora inkomsttagare med stora avdrag, så blir man ännu merupprörd. Visst bör vi anstränga oss för att få ett rättvisare skattesystem 3 protokoll 1983/84:110-111 med skatter efter bärkraft i stället. Jag lyssnade med intresse till meningsutbytet mellan BoLundgren och om finansieringen av de insatser som vi alla villmedverka till på familjepolitikens område. Det är bara att konstatera att detråder mycket stora skillnader mellan inställning till hur manskall få fram pengar för att klara insatserna på familjepolitikens områdejämfört med uppfattningen inom . Det råder också stora skillnaderi uppfattning beträffande hur stödet skall konstrueras. Jag skall inte läggamig i den debatten. Den får vi anledning att återkomma till, närfamiljepolitiken kommer upp till behandling här. När det gäller skatteskalans inflationsskydd frågade varför socialdemokraterna inte accepterar ett inflationsskydd fulltut utan anger och . Ja, vi har satt upp det målet. Vihar den bestämda uppfattningen att man, om man säger att skatteskalan ärinflations-skyddad fullt ut, bygger in en inflationsdrivande effekt i dettauttalande. Vi sätter målet till . Når vi detta mål, får vi ettinflationsskydd fullt ut. Jag tycker att vi skall hjälpas åt med att hållainflationen nere. På det sättet kan vi få ett inflationsskydd fullt ut. Så några ord till . Även jag har med stortintresse läst redogörelse för miljonärernas skattesituation. Det är klart att man upprörs över attmänniskor med så utomordentligt stora inkomster bidrar med så liten skatt. Mendet kanske inte är riktigt rätt att ta ett enstaka inkomstår, när man gör ensådan här redovisning. Förlustavdrag kan utnyttjas , men ser detkanske annorlunda ut. Därför finns det en liten reservation till uppgifterna,om de avser bara ett enda inkomstår. När det gäller skatteplanering, dvs. att låna miljonbeloppöver , tror jag att bankinspektionens chef harblivit felciterad. Enligt har han sagt att bankinspektionen intevidtar några formella åtgärder. Jag har mig emellertid bekant attbankinspektionen har meddelat samtliga banker och finansbolag attbankinspektionen fortsättningsvis inte kommer att acceptera att miljonbelopplånas ut på detta sätt med det enda syftet att få ned skatten. Bankinspektionenhar ganska klart sagt ifrån att det inte får gå till så. Jag tror att det finnsanledning att ta fasta på detta uttalande. Med det anförda yrkar jag bifall till utskottets hemställan. 28 BOLUNDGREN (m) replik: Det var mycket intressant att höra RuneCarlsteins inledning. Han sade att vi moderater står fast vidtrepartiregeringens handlingsprogram . Det är korrekt. Hansade också att och står fast vid överenskommelsen medsocialdemokraterna . Också detta är korrekt. Även om vi har olikauppfattningar i sakfrågan, är det naturligtvis ett förhållande värt att respektera.Vad inte sade men är lika sant är att socialdemokraterna intestår fast vid den uppgörelse som träffades . Men detta antar jagatt och senare kommer att kommentera. Beslutet att införa ett schablonavdrag på 1 000 kr.innebär att den som inte har kostnader på . eller mer för sin tjänstfår skattesänkning, medan den som har kostnader för . eller däröverinte får någon skattesänkning alls. Det tycker vi inte är speciellt rättvist,och det tror jag inte att heller tycker. Vi anser attförenklingen kan uppnås lika väl på 500-kronorsni vån. Det betyder att är beredd att ge 700 milj.kr. mer, av förenklingsskäl och med mindre rättvisa, än vad vi är. De 700miljonerna motsvarar . per barn i skattereduktion. Det ger enuppfattning om vilka belopp det rör sig om. Vi vill avskaffa löneavgiften därför att höjda arbetsgivaravgifterleder till minskad sysselsättning, vilket vi tror att regeringen numera harinsett. Regeringen säger i alla fall själv att mellan 10 000 och 20 000människor blir arbetslösa, om man höjer arbetsgivaravgiften med 1 %.Löneavgiften är - mellan 20 000 och 40 000 jobb försvann alltså när den komtill. Det är regeringens egna ord i finansplanen. När det gäller utredning om otillbörliga underskottsavdraghänvisade till bl. a. företagsskattekommittén, som jag råkarvara ledamot i. Jag kan upplysa om att vi inte arbetar med denfrågan. Därför finns det anledning att bifalla vårt yrkande om att utreda dettai särskild ordning. Jag vill också säga att regeringen redan har förlorat 1984ur inflationsskyddssynpunkt. Även om ni skulle lyckas uppnåinflationsmålet , innebär det att inflationen blir minst 6%.Inflationsskyddet är , och vi vet redan nu att det även i bästa tänkbarafall blir skatteskärpningar till följd av det minskade inflationsskyddet.Enligt vårt sätt att se är det orimligt. Låt mig sedan ta upp rättviseaspekterna igen, för detgäller många människor i det här fallet. sade att han är bereddatt verka för ett skattesystem som tar ut skatt efter bärkraft. Innebär det skall ta hänsyn till antalet personer att försörja när man beskattarinkomster i fortsättningen? 29STIG JOSEFSON (c) replik; sade i början av sittanförande att de borgerliga partierna i endast ett par fall har kunnat enas.Rune Carlstein vet lika väl som jag att det har träffats en överenskommelsemellan , och socialdemokraterna om inkomstskattepolitiken,och då är det kanske litet väl mycket begärt att vi skall kunna enas medmoderaterna i dessa frågor. Men det hade varit värdefullt och betydligt trevligare, omvi i denna debatt hade kunnat konstatera att alla de tre partierna stod fastvid överenskommelsen. har den regeln, att har man träffat enöverenskommelse, står man också fast vid den i fortsättningen. Tyvärr har intesocialdemokraterna gjort det i detta fall, vilket föranleder en del av dendebatt som förekommer här . gjorde på sitt försynta sätt en genomgångav reservationerna. När han kom till reservation 9, lyssnade jag intensivt föratt höra vad han hade att säga, men i sak nämndes ingenting. stårmina frågor obesvarade: Hur ser socialdemokraterna på skatteuppgörelsen? Är manberedd att förverkliga den? Är man beredd att hålla fast vid det ställningstagandesom man gjorde , eller var står man ? Jag börjar bli orolig,eftersom ingenting sägs i den frågan från utskottets socialdemokratiskamajoritet och inte heller av ordföranden här . Vi har förfäktat att uppgörelsen bordeförverkligas, och när detta diskuterades och månaderna ,fick vi ett starkt stöd inte minst av löntagarorganisationerna TCO och ,som var oerhört angelägna om att reformen skulle genomföras. Frågan när det gäller fackföreningsavdraget är: Varför ärregeringen ointresserad av att verkställa det beslut som fattade 1981om att utreda hur medlemsavgifterna används av och defackliga organisationerna? vill jag bara säga att vi vid ett senaretillfälle kan diskutera meningsmotsättningarna mellan och oss närdet gäller familjepolitiken. Vad jag här ville belysa var konsekvenserna avmoderaternas förslag i fråga om marginalskattepoUtiken. Man kan aldrig bortsefrån att en ökad skatt i bottnen måste innebära ett ökat skattetryck utan attdet uttrycks i marginalskatteskalan. 30KJELL () replik: Jag skulle vilja börja med att ställa enfråga till om fackföreningsavgifterna. under debattensades det att en rimlig åtgärd vore att även avdragsrätten för arbetsgivarnaslopades för de avgifter som erläggs till arbetsgivarorganisationerna. Men förebeslutet om avdragsrätt för fackföreningsavgifter fanns det ju en likformighetpå den här punkten, bestående däri att arbetstagarna fick betala sinfackföreningsavgift med beskattade medel, men utfallande konfliktbidrag varskattefria. På arbetsgivarsidan är det tvärtom. Där är alltså avgifternabefriade från skatt, medan de utfallande konfliktbidragen är skattepliktiga.Därför vill jag ha klart besked: Finns det verkligen planer på att förändradetta dithän att både avgifterna och utfallande konfliktersättningar blirskattepliktiga för arbetsgivarna? I så fall kommer man att på ett mycketallvarligt sätt rubba relationerna på arbetsmarknaden. Det är klokt att avvakta med besked om skatterna för detvå åren efter 1985, sade . Naturligtvis begär vi inte någradetaljerade förslag, men vi tycker att man från socialdemokratins sida på sammasätt som vi har gjort kunde deklarera den inriktning man skall ha påskattepolitiken. Jag läste en artikel i , där finansministern uttalade att han för sin personliga del villegå vidare med fortsatta marginalskattesänkningar efter det att den reform somöverens-komrhits mellan de tre partierna är fullföljd. Men han var inte riktigtsäker på, sade han, om han kunde få sitt parti med sig. Det skulle vara avytterst j intresse för svenskafolket och för oss här i kammaren att få höra inställning tilldetta. Det kan kasta ljus över saken. 1motsats till anser jag att det bästa sättet att hållainflationen i schack är att inflationsskydda skatteskalorna. Då vet löntagarorganisationernavad de har att rätta sig efter. De vet att en uppgörelse inte kommer attförändras av att inflationen blir annorlunda än den är beräknad. Detta kommeratt mycket starkt förenkla avtalsrörelserna och medföra lägre lönekrav. På detsättet hålls inflationen i schack. Anf.31 (vpk) replik; Först vill jag säga några ord beträffande förslaget om skatterabatten.Vårt förslag innebär ju en lindring för de grupper som ligger inom de skikt somomfattar det s. k. LO-kollektivet. De som däremot har inkomster som ligger över100 . erhåller enligt vårt förslag skatteskärpningar eller, om man såvill, uteblivna skattesänkningar. Det gäller belopp på upp till drygt 10 000kr. för dem med de mycket höga inkomsterna. Vi anser nämligen inte att det äracceptabelt att genomföra skattereformer ay den karaktären. Sedansade någonting om att det var en olycklig formulering om denframtida skattepolitiken. Jag skulle vilja påstå att den inte bara var olycklig- den var rent av dålig. Inkomstskattefrågorär det som vi behandlar, sade och tyckte att jag gick litet förvidlyftigt fram när jag tog upp bl. a. förmögenhetsbeskattningsdiskussionen.Men har ju utskottet valt att ta upp våra motionsyrkanden, som faktisktinnefattar en diskussion om principerna för den framtida skattepolitiken. RuneCarlstein och utskottet må tycka att det är fel, men där har vi valt attdiskutera den framtida skattepolitiken på våra egna villkor, och då kan vi intelåta bli att komma in på förmögenhetsbeskattning, bolagsbeskattning m. m. Iyrkande 2 återkommer vårt krav på produktionsbeskattning, som heller tyckte hör hemma i sammanhanget. Men jag har bara hållit mig tillde yrkanden i vår motion som utskottet har valt att ta upp i detta sammanhang.Att man sedan har satt en rubrik om inkomstbeskattning på betänkandet,understryker ytterligare hur dåligt betänkandet är skrivet. Närdet gäller själva innehållet i kritiken mot våra förslag - jag borde kanskesäga bristen på kritik - uppfattar jag utskottets skrivning så, att utskottetvill tysta ner våra förslag. Man vill inte ens ta upp och diskutera dem. Manhade väl en from önskan eller förhoppning om att ingen heller skulle lyssna pådebatten eller läsa protokollet. Vad beträffar och bankinspektionen fårjag återkomma i nästa replikvända. 32 ()replik: framhärdar i att man kunde ha nöjt sig med ettschablonavdrag på . Men måste väl ändå medge att man genomatt ha satt gränsen till . får bort många fler av de småavdrag somdeklaranterna framställer till taxeringsmyndigheterna. Det måste ju förenklataxeringsarbetet väsentligt att man har ett schablonavdrag på . BoLundgren säger att vi kunde ha sparat 700 milj. kr., men jag tror inte att mankan göra det. Hade vi satt schablonavdraget till , hade man ju fått göraavdrag för motiverade utgifter . Då hade vi ändå fått uppleva att del av de där 700 miljonerna hade försvunnit genom dessa avdrag, ochtaxeringsmyndigheterna hade fått besvära folk genom att begära in uppgifter avbåde det ena och det andra slaget. Visäger ju alla att vi skaU ha ett förenklat skattesystem och inte så mycketkineseri. Detta är en väg att försöka förenkla skattesystemet.