prot · G70941 · 1983-12-31 00:00:00 — De är också beständigaoch har förmågan att lagras upp i näringskedjan. Det är främst när batteriernahamnar i hushållsavfallet och sedan bränns som dessa metaller hamnar i vårmiljö. Man borde väl inte behöva bråka ochargumentera om det nödvändiga i att skyndsamma åtgärder vidtas. Här borde väländå det sunda förnuftet få råda. Det kommer ständigt larmrapporter omtungmetaller i vår miljö. kom en rapport från omkvicksilvret i våra sjöar. I rapporten sägs att antalet svartlistade sjöar baraavspeglar hur många som analyserats. Om vi undersökte 2 000 sjöar, skulle visäkert finna 1 000 som fick svartlistas, och hade vi som gräns, liksomCanada, blev det inte många kvar, säger . Man framhåller frånnaturvårdsverket att målet måste vara att inte släppa ut något kvicksilveralls. har ju som bekant upprättat etthandlingsprogram när det gäller hantering av batterier. Det är etthandlingsprogram som, enligt vår mening, inte ställer några höga krav. Frånderas häll räknar man med att från den tidpunkt då åtgärder sätts in skallmängden kvicksilver från batterier som kastats i avfallet eller kasserats påannat okontrollerat sätt minska till högst per år.Motsvarande mängd kadmium bör ha minskats till högst . Vidareräknar man med att inom ha minskat de på motsvarande sättberäknade mängderna till högst kvicksilver resp. högst kadmiumper år. har också i sitt handlingsprogramföreslagit att batteriinsamlingen skall skötas inom ramen för ett särskiltbolag. Men man påpekar att om det visar sig ta läng tid att bilda detföreslagna bolaget, så bör man starta verksamheten provisoriskt. Man framhållervikten av att en intensifierad batteriinsamling som täcker hela landet kommeri gång så snabbt som möjligt. När det gäller utskottsmajoritetens behandling av motionernaerkänner man att spridningen av giftiga tungmetaller genom batterier undersenare är kommit att bli ett väsentligt miljöproblem. Man konstaterar attsamtidigt som utsläppen av kvicksilver från processindustrin och andra källor,liksom användandet av kadmium i olika produkter, minskat, har spridningen av debåda tungmetallerna i miljön genom batterier ökat. Utskottsmajoriteten sägerockså att det är väsentligt att man genom snabba och effektiva åtgärder kanminska tungmetallspridningen, men man utgår från att regeringen kommer attvidta åtgärder som bedöms nödvändiga. Det finns mänga källor till tungmetallspridningen i vårmiljö. En del problem är svåra att åtgärda, andra däremot bör man med tämligenenkla åtgärderkunna komma till rätta med. Det är därför viktigt att just sådanaspridningskällor som kan betecknas som helt onödiga elimineras. En sådan ärspridningen av tungmetaller genom batterier. Här anser vi att man inte bördiskutera graden av ätersamling, utan här måste målet vara en nästanhundraprocentig återgång. Det är nästan otroligt att av det giffigakadmiumet varje är genom batterier hamnar i hushållsavfallet för vidaretransport till vår miljö. Här måste en ändring komma till stånd, och en detmåste ske snabbt. I betänkandet finns en reservation, där detkrävs snabba åtgärder, en effektiv ätersamling av batterier och en skyndsamutredning om ett pantsystem. Jag ber att få yrka bifall till denna reservation. 94OVE (): Reservanterna vill göra ett tillkännagivande.Så sent som gjordes ett tillkännagivande till den dåvaranderegeringen angående tungmetaller i batterier. Det skedde på förslag avjordbruksutskottet. Utskottet gav uttryck åt uppfattningen attdet är angeläget att särskilda åtgärder vidtas för att hindra spridning av giftigatungmetaller genom hushållssoporna. Vi är ense om att spridning av tungmetallerär en allvarlig fråga som kräver åtgärder. Man framhöll att spridning av giffiga tungmetallertill väsentlig del är ett informationsproblem. Det är enligt min uppfattningnågonting som fortfarande gäller. Utskottet framhöll också attallmänheten borde på lämpligt sätt göras uppmärksam på nödvändigheten av attbatterier som innehåller miljöfarliga ämnen samlas in för behandling och helstför återvinning av metallerna. har så sent som i årtill regeringen lämnat en redovisning av problemet och föreslagit etthandlingsprogram, som syftar till att minska spridningen av tungmetaller genombatterier. Som framgår av betänkandet har i sinutredning framhållit att staten bör ställa upp bestämda och tidsanknutna målför den spridning av metaller genom batterier som kan tolereras i framtiden.Det handlingsprogram som föreslagit innefattar även ett informationsprogramför att förmå konsumenterna att lämna in miljöfarliga batterier tilldetaljhandlarna. Vidare föreslås ett märkningssystem för att underlättasorteringen och självfallet också omhändertagandet av batterierna. Vi borde ien så här allvarlig fråga se vad det är som vi kan vara överens om i ställetför att försöka konstruera motsättningar. Jag tycker att vi borde kunna varaöverens om att detta är ett allvarligt problem som vi bör göra vad vi kan föratt komma fill rätta med. Utskottet sade och påpekar ånyo i detaktuella betänkandet att det är väsentligt att man genom snara och effektivaåtgärder radikalt kan minska tungmetallspridningen genom batterier. Utskottsmajoriteten anser, att eftersom det ligger ettförslag från naturvärdsverket hos regeringen, som bearbetar förslaget, måstedet vara naturligt att nu invänta de åtgärder som regeringen kan bedöma varanödvändiga att vidta med anledning av det föreliggande förslaget - innan mangår vidare med nya förslag och nya åtgärder. Att i den här situationengöra tillkännagivanden blir att göra tillkännagivanden om tillkännagivanden -eller också är det för fillkännagivandets egen skull. Det finner jag heltmeningslöst. Det snabbaste sättet att komma fram till ett resultat ärnog att invänta ett förslag från regeringen. Reservanternas förslag tycker jagnärmast syftar till att förhala hela frågans hantering. Jag litar, herr talman, i den här frågan på regeringen. OmLennart Brunander har erfarenheter av att regeringar är slöa, får det stå förhans räkning. Det måste väl i så fall avse tiden till hösten1982. Den socialdemokratiska regeringen tror jag inte på något sätt kanbeskyllas för att vara slö eller försöka förhala några frågor. I den här frågantror jag säkert att regeringen kommer att vidta åtgärder så snart den harbehandlat frågan i vanlig ordning i . Jag vill därför, herr talman, med det anförda yrka bifalltill utskottets hemställan och således avslag på reservationen. 95 (); Av framgår att den här frågan är ett typiskt exempel på ärenden därsocialdemokraterna var mycket aktiva före valet. Den tidigare regeringen varberedd att lägga fram ett förslag. har handläggningen bromsats upp, och vivet inte när något förslag kommer. Vi måste därför pressa regeringen och begäraen snabb handläggning av den här frågan. 96LENNART BRUNANDER (c); sade att vi borde kunna varaeniga i den här frågan. Det tycker jag också. Detta är ett sådant problem somverkligen berör oss alla. Jag läste också upp en del av utskottets betänkandedär vi faktiskt är eniga. Vi var ju eniga när det gällde att beskrivaproblemet, dess art och dess storlek, och också om att det är nödvändigt attnågonting görs snart. Men där slutar också enigheten. Att vi inte kunde vara eniga när det gäller det gemensammamålet kan knappast skrivas pä reservanternas konto, eftersom vi fullföljertankegången och begär åtgärder från regeringen. säger att man kan påskynda det hela bästgenom att vänta. Jag vet inte när man kan göra någonting snabbare genom attvänta. Man måste vara aktiv för att åstadkomma någonting, och det måste vi varaockså i den här frågan. Det här är ett informationsproblem, säger , jag sade också att det är ett informationsproblem. Men för att vi skallkunna informera måste vi ha någonting att informera om. Det är på den punktensom det fordras regeringsåtgärder. Vi måste alltså ha en bättre beredskap. Vi måste vidtaåtgärder för att människor skall kunna göra den insamling som är sä viktig ochsom de säkert ställer upp på. Men då måste de veta hur de skall bete sig, ochdet är vår sak att ansvara för det. sade sedan att hanlitar på regeringen. Ja, det är väl hans problem. 97 (vpk): säger att vi är ense om attspridningen av tungmetaller till vår miljö är ett stort problem. Det kan vivara ense om, det behöver vi inte bråka om. Däremot är vi oense på en annan punkt. Vi reservanteranser att detta stora problem kräver snara åtgärder, medan utskottsmajoritetenanser att vi skall vänta och se vilka åtgärder som regeringen bedömer skallvidtas. Vi reservanter vet inte vilka åtgärder som regeringen bedömer varanödvändiga. Det vi reservanter är på det klara med är att det nu behövs snaraåtgärder, och det är därför som vi i reservationen kräver åtgärder utan någotdröjsmål. Här behövs det omedelbara åtgärder för att få till stånd en effektivbatteriinsamling. Man kan av goda skäl misstänka att vi inte löser det härproblemet förrän vi får ett pantsystem. Det är mycket som talar för just det.Därför vore det väl bra om man kunde starta förberedelser för attinföra ett pantsystem. 98OVE (): Som vi har sagt i majoritetsskrivningen, ärdet enligt utskottets mening väsentligt att man genom snara och effekfivaåtgärder radikalt kan minska tungmetallspridningen genom batterier. Vi tyckeratt det är angeläget att man läser vad har sagt i sittförslag, som ju kom så sent som den.26 juni, således för drygt fem månadersedan. Ingen kan påstå att någon försöker förhala, eftersom förslaget inte harfunnits i . Man gör säkert vad man kan för attkomma med ett förslag i den här frågan. Det reservanterna vill är egentligen bara att skriva tillregeringen och kräva vissa åtgärder. De åtgärderna är ingalunda mer långtgåendeän de som majoriteten har skrivit om i betänkandet. Jag vidhåller att detsnabbaste sättet att åstadkomma någonting är att stödja majoritetens förslag iden här frågan. Jagvidhåller mitt yrkande om bifall till utskottets skrivning. 99 (): Regeringen har suttit ganska länge , ochOve säger att han litar på regeringen. I så fall undrar jag: Närkommer förslaget? Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (tungmetallhaltiga batterier) Utskottets hemställan bifölls med 235 röster mot 85 förreservationen av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 2 Utskottets hemställanbifölls. 1983/84:9Tillvaratagande av bär och svamp Utskottets hemställan bifölls. Föredrogs näringsutskottets betänkande 1983/84:3 omfranchising. 100 (): I den socialdemokratiska motionen1982/83:2016 hemställs om en skyndsam utredning av franchising. Det torde råda total enighet om att vad vi i Sverigebehöver är ett ökat nyföretagande. För att skapa detta önskade nyföretagandekrävs en näringspolitik som inte inskränker sig till fagert tal utan som ihandling verkligen ger de initiativrika, skapande människorna reellamöjligheter att etablera sig som egna företagare. Ett av många problem vid startande av företag brukar varasvårigheten att skaffa nödvändigt kapital. Franchisesystemet erbjuder här enmöjlighet för arbetsamma, serviceinriktade människor att med en ringakapitalinsats starta en egen verksamhet. Administrationen, bokföringen och reklamen är exempel påstötestenar på den nyetablerade företagarens väg. Även i dessa avseendenunderlättar franchisesystemet igångsättandet av företag. Erfarenheten visar också att när ett företag införfranchising - dvs. blir franchisegivare - så blir oftast resultatet attkontakten med kunderna förbättras. Detta är franchisetagarnas förtjänst. Genomatt de arbetar som egna företagare vinnlägger de sig om att ge all tänkbarservice till sina kunder. Det är inte ytterligare byråkrati, lagar, bestämmelser ochutredningar som sätter fart på vårt näringsliv och vår ekonomi. Låt ett välfungerande system få arbeta ostört vidare till gagn för företag, anställda ochkunder! Mot bakgrund av detanförda - nämligen att allt måste göras för att underlätta etablering och driftav småföretag - yrkar jag bifall till den borgerliga reservationen. 101BO FINNKVIST (s): m. fl. socialdemokraterkräver i en motion att en företeelse som kallas franchising skall utredas. Vad är då franchising? Jag skulle vara glad om jag kundestå här i talarstolen och förklara det. Ännu gladare skulle jag vara om jagdärutöver kundeanvända ett svenskt uttryck för denna företeelse, men det finns inte. Franchising är ett system för marknadsföring av varor ochtjänster. Det är en rätt ny företeelse här i . Systemet förekommerfrämst inom detaljhandeln, men det finns även inom tillverkningsindustrin. Den kritik som riktas mot franchising från fackligt hållhar i allmänhet haft som utgångspunkt att det är oklart i vilken grad detarbetsrättsliga regelsystemet fill skydd för arbetstagarna är fillämpligt på deanställda i dessa företag. Det är detta missförhållande som tas upp i motionen. Franchisetagarens handlingsutrymme är enligt motionärernaofta så beskuret av det avtal som träffats med franchisegivaren att manknappast kan betrakta honörn som arbetsgivare i vanlig mening. Det anses därföratt konsekvenserna av denna företagsform måste utredas innan den får störrespridning. Frågan har varit ute på remiss och flera remissinstanser, bådefackliga och andra, uttalar att arbetstagarbegreppet är oklart fill sininnebörd i detta sammanhang och att det vore önskvärt att begreppetpreciserades närmare. Utskottsmajoriteten instämmer med motionärerna i att defrågor och problem av juridisk natur som kan aktualiseras i samband medfranchising-verksamhet bör belysas närmare. Regeringen bör därför se till atthithörande frågor utreds i lämpligt sammanhang. Utskottet understryker betydelsen av att franchisetagarentillförsäkras en ställning som möjliggör för honom att i vanlig mening utövasin arbetsgivar-funkfion gentemot de anställda. Syftet med motionen blirdärigenom i allt väsentligt tillgodosett. Även de borgerliga reservanterna anför att det finnsoklarheter i sammanhanget, men man anser inte att det är nödvändigt med enutredning. Ur de anställdas synpunkt är detta en så viktig fråga att den bör klarläggasså fort som möjligt. Det handlar om att den anställde skall veta på vilkavillkor han är anställd och vilka lagar som gäller. Det är ett rimligt krav sombör ställas på alla former av anställning. Dettainnebär inte att utskottsmajoriteten vill förstöra möjligheterna tillnyföretagande, vilket påstod. Vad det handlar om är således attde anställda i företagen skall få reda på vilka anställningsformer som gäller. Jag yrkarbifall fill utskottets hemställan och avslag på reservationen. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med 169 röster mot 150 förreservafionen av m. fl. 1983/84:4 Ändring i lagen omsparbanker och om ökning av allmänna hypoteksbanks grundfond, m. m.(prop. 1983/84:44) Utskottets hemställan bifölls. 102 TREDJE VICE TALMANNEN: Jagfår meddela att på morgondagens föredragningslista sätts arbetsmarknadsutskottetsbetänkande 8 främst bland två gånger bordlagda ärenden. 21 §Anmäldes och bordlades betänkande 1983/84:12 Vissa kyrkliga frågor 1983/84:1 Nedrustning 1983/84:3 Verksamheteninom (redog. 1983/84:4) 1983/84:4 Godkännande avprotokoll angående avskaffande av dödsstraffet (prop.1983/84:31) 1983/84:6 Det nordiska samarbetet 1983/84:7 Verksamheten inomEuroparådet (redog. 1982/83:23 och skr. 1983/84:72) 1983/84:6 Kontroll över tillverkningen avkrigsmateriel, m. m. 1983/84:36) 22§ Meddelande om interpellationer Meddelades att följande interpellationerframställts 1983/84:66 av () till finansministern om försäljningen av skattefria varor på fartyg iinternordisk trafik: Enligt FN:s konvenfion om tullformaliteter ochtullättnader för turisttrafik från skall fördragsslutande statmedge vissa lättnader för i konventionen angivna artiklar för personligt brukoch för viss i konventionen angiven mängd. Konventionen kompletteras medsärskilt förbehåll för de skandinaviska länderna, som fick rätt att utfärdasärskilda regler för personer bosatta i de skandinaviska länderna. Denordiska länderna anslöt sig till överenskommelsen, men gjorde följandereservation: "Proviantering medges med en efter tullmyndigheternasbedömande skälig kvantitet obeskattade parfymvaror för försäljning tillpassagerare från kiosker eller Uknande försäljningsställen ombord." Pågrund av uppfattningen, att fartyg i nordisk trafik utvecklats till, som manmenade, "flytande butiker" och ansågs konkurrera på oförmånligavillkor med motsvarande handel i land - vilket nu kan påvisas är felaktigt-inskränktes genom riksdagsbeslut rätten till försäljning av vissa tullfriavaror på svenska fartyg, bl. a. parfym och kosmetika. Deri bestämmelse som gav de skaridinaviska länderna rättatt utfärda egna regler för den internordiska trafiken och tullfriförsäljningenhar således lett till att svenska rederier ej kunnatproviantera skattefri parfym och kosmetika för internordisk trafik och attsåledes svenska fartyg diskrimineras jämfört med utländska, t. ex. finska, samtjämfört med flygtrafiken. Färjetrafiken har expanderat snabbare än utrikeshandeln iövrigt, vilket ger en indikation på att den är ett effektivt konkurrensmedelför svensk exportnäring. av färjornas intäkter kommer från försäljning avobeskattade varor, varför även marginella förändringar i provianteringsrät-tenfår negafiva effekter på fraktpriser och kapacitetsutnyttjande. Den minskade försäljningen av skattefria varor ombord påfärjorna har inneburit starkt minskade inkomster. Denna inkomstminskning ikombination med de enorma oljeprishöjningarna och ökade personal- och andrakostnader har medfört .att svenskflaggade passagerarfärjor måst säljas ellertas ur trafik. Jag villdärför fråga finansministern: Instämmer finansministern i att svenska fartyg i det härhänseendet diskrimineras? Vill finansministern medverka till ett återinförande avrätten till proviantering och tullfrihet beträffande parfym och kosmetika påsvenska fartyg i internordisk trafik? 1983/84:67 av () fill statsrådet om remissen av kraftindustrins förslag till slutförvaring av utbräntkärnbränsle: presenteradekraftindustrin ett förslag till slutförvaring av utbränt kärnbränsle som intebyggde på upparbetning, kallat KBS 2. Trots att förslaget inte åtföljdes avnågon laddningsansökan skickade den dåvarande regeringen ut förslaget påremiss till ett stort antal instanser inom och utom landet - 22 svenska och 11utländska. Under remissbehandlingen fick förslaget delvis mycket hård kritik.Eftersom ingen laddningsansökan förelåg ledde förslaget inte heller till någotställningstagande. har kärnkraftsindustrinfortsatt sitt arbete inom ramen för projekt kärnbränslesäkerhet, och man har iår presenterat ett nytt förslag kallat KBS 3. Detta förslag beskrivs avprojektledaren (1983:48) som en uppdatering avKBS 2. Förslaget är nu ute på Man skulle ha kunnat förvänta sig att de organ som yttratsig över KBS 2, och i synnerhet de som var kritiska, skulle få tillfälle attyttra sig över det nya förslaget för att på det sättet skapa möjlighet tilljämförelse. Så har dock inte skett mer än delvis. Av de elva utländskaremissorganen har sex uteslutits i den nya omgången. Däremot har tre nya kommittill. I densituationen har Folkkampanjen mot Kärnkraft på eget initiativ och på egen bekostnad tillställt deuteslutna-remissinstanserna materialet för yttrande. Med hänvisning till det anförda ber jag att få ställaföljande frågor till statsrådet : Vad är orsakentill att en rad av de instanser som yttrade sig över - och som i många fallkritiserade - KBS 2 inte ombetts yttra sig över KBS 3? Är regeringenberedd att i sin prövning också ta hänsyn till synpunkter som framkommit genomden av Folkkampanjen mot Kärnkraft genomförda remissen. 23 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1983/84:224 av (vpk) tilljustitieministern om lagligheten av viss organisations verksamhet: Enligt uppgifter i pressen har det i bildats ettslags militär eller halvmilitär organisation kallad ().Den sysslar med mihtär utbildning under hårda former och kallar sig själv enfrilufts- och äventyrsorganisation för ungdom. Någon form avuniformsplikt förekommer, och språket i organisationen är engelska. Medanledning av dessa uppgifter vill jag fråga justitieministern: svensklag verksamhet av det här slaget, och om inte vilka åtgärder kommer regeringenatt vidta? 1983/84:225 av () till civilministern omhemkonsulentverksamheten efter 1985; I kommittédirektiven Översyn avkonsumentpolitiken (Dir. 1983:15) anger chefen för ,bl. a.följande: "Ytterligare en fråga av mer allmänt intresse är förhållandetmellan å ena sidan de statliga centrala och regionala insatserna påkonsumentområdet och å andra sidan de kommunala. Framför allt utvecklingen avden kommunala konsumentverksamheten har på sina håll gått långsammare än vadman hade anledning att räkna med vid riksdagsbeslut. får manvara medveten om den pressade ekonomiska situation som kommunerna befinner sigi. Kommittén bör ufifrån dessa förutsättningar och inom ramen för denoffentliga sektorns totala resurser för konsumentpolitiken kunna pröva omförhållandet mellan insatserna på de olika nivåerna är det bästa eller omförändringar är påkallade. Härvid måste en utgångspunkt vara att konsumentpolitikenmåste ha en lokal förankring i kommunerna. Folkrörelsernas roll ikonsumentpolitiken måste särskilt beaktas i detta sammanhang." Rykten görgällande att regeringenredan nu har för avsikt att föreslå att den regionala verksamheten, hemkonsulentverksamheten,skall upphöra fr. o. m. Jag vill med anledning härav ställa följandefråga fill civilministern: statsrådet beredd att redogöra för vad som händermed hemkonsulentverksamheten efter 1985? 1983/84:226 av Andres Kiing (fp) till statsrådet om viss ändring i presstödskungörelsen: Tidningar som utges i vårt land påannat språk än svenska måste ägna minst hälften av utrymmet i varje enskilttidningsnummer åt "nyheter och annan information samt debatt omförhållandena i ". Denna hårda bestämmelse skapar oro och osäkerhet hos detidningar det gäller, därför att de kan aldrig vara säkra på om myndigheternakommer att godta ett visst material som "svenskt" eller inte. Hurskall man t. ex. räkna en diskussion om en bok skriven av en svensk författareoch utgiven i , men som handlar exempelvis om ellerLatinamerika? Det kan knappast anses rimligt att en tidning skall kunnaförlora presstöd i miljonklassen bara för att myndigheterna bedömer vissaartiklar annorlunda än tidningens egen redaktion. Kan statsrådet därför tänka sig att föreslå ändringar avde rigida bestämmelserna i presstödskungörelsen 4§ 8p., så att invandrar- ochminoritetstidningarna slipper nuvarande oro och osäkerhet på denna punkt? 1983/84:227 av () till utrikesministernom utlämning av vissa hemliga handhngar: I syfte att få svar på frågan omSvenska disponerat hemliga UD-handlingar har utrikesministern enligtegen uppgift i bett en utomståendespråkexpert att göra en systematisk jämförelse mellan originalhandlingar frånUD och artiklar i . Språkexperten bekräftar i en egen artikel i att han haft tillgäng till "ett hemligstämplathäfte kallat den ". I samma tidning uppges att utrikesministernsjälv till språkexperten utlämnat "hemliga handlingar, från bland annatutrikesnämnden". Mot dennabakgrund vill jag till utrikesministern ställa följande frågor: Är uppgifterna om att utrikesministern till utomståendeperson utlämnat hemliga handlingar riktiga? Påvilka grunder har i så fall detta skett? Nr 41 ' 24 § Kammaren åtskildes . I" f'dem