prot · G709118 · 1983-12-31 00:00:00 — I manuskriptet står det som ettenkelt konstaterande; "Av andre land i er det bare og diktaturenei 0st-Europa som ikke tillåter utenlandske banker." Jag ber om överseende förmin dåliga norska, men låt mig citera vidare: "Jeghar sett i avisene at det i bankkretser er saerlig engstelse for svenske bankeri . Til det vil jeg allerede nå si i fra at jeg for mitt vedkommende erinnstillet på å prioritere banker fra de land hvor norske banker har lov til åslippe inn. Så blir det opp til svenske myndigheter hvor mange år det vil taf0r en svensk bank slipper til i ." Svenskabanker har egen verksamhet i många länder - om än inte i . Det ärbra att svenska banker har det. Det är också fullt naturligt, eftersom vi juhar svenska företag utomlands. Men mot den bakgrunden är det ganska orimligtatt förbjuda utländska banker att bedriva motsvarande verksamhet här. 1 morse hörde jag iradions program Nyhetsmorgon att utrikeshandelsmi- Omett centrum i för hjälp åt tortyrskadade nistern i ett tal som hanskall hålla i kommer att göra propaganda för ett utvidgatekonomiskt samarbete mellan länderna. Det uppfattar jag som en strävan attskapa internationalisering och jämlikhet mellan länderna, men det rimmar illa meddet etableringsförbud vi tillämpar när det gäller utländska banker. Detär också så att svenska banker inte har något intresse av ett nationelltmonopol. De är öppna för konkurrens och stimulans. Varför skulle de inte kunnafå anta den utmaning som det innebär? Detär bra med ständiga tal om internationellt samarbete, men det vore viktigareatt först se på vad som sker på den egna bakgården. Jaginser, herr talman, att tyvärr inte vill göra någonting åt denhär frågan , men jag har noterat att han kanske lägger fram ett positivtförslag 1985. Om inte, kan han vara säker på att jag återkommer. Överläggningenvar härmed avslutad. 6 § Svar på fråga1983/84:423 om ett centrum i för hjälp åt tortyrskadade har ställt en fråga till statsrådet omregeringen är beredd att medverka till tillkomsten av ett centrum i förhjälp åt tortyrskadade. Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Tortyrförekommer i flera länder varifrån människor tvingats fly för att söka asyl iSverige. Detta medför att bl. a. en del av de latinamerikanska och kurdiskaflyktingarna som finns här lider av sviterna efter ofattbart grym ochförnedrande tortyr. Av flera skäl är det emellertid inte känt hur mångatortyroffer som finns i . Tortyrger både fysiska och psykiska skador. Erfarenheterna från det centrum förrehabilitering av tortyroffer, som finns i , tyder på att skadorna kanbotas men att det kräver såväl somatisk som psykisk behandling. Erfarenheternavisar också att det är viktigt att familjemedlemmarna - och inte minst barnen- innefattas i rehabiliteringsarbetet. Socialstyrelsenoch Svenska röda korset har tagit initiativ till överläggningar med Stockholmslän landsting i denna fråga. Det har därvid framkommit att Röda korsetöverväger möjligheterna att i inrätta ett centrum för rehabiUteringav tortyroffer och att man från sida är positiv till attvårdmöjligheterna för dessa människor förbättras. Rödakorsets och landstings intresse för att förbättra möjligheternatill vård av tortyroffer är glädjande. Jag har också erfarit att man tortyroffer i är beredd att bl. a. iseminarieform hjälpa till i utvecklingsarbetet i . Socialstyrelsendeltar i överläggningarna i och följer utvecklingen på området här och i Danmark.Det är enligt min mening ännu för tidigt att säga hur vården skall organiserasi landet i dess helhet, eftersom de lokala förhållandena är så olika. Jag anserdet därför angeläget att de erfarenheter och kunskaper som efter hand vinns kansystematiseras och delges sjukvårdshuvudmännen. Anf.13 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret pä min fråga. Vihar ju här i landet många flyktingar som i sitt hemland kanske har genomgåtttortyr och som är i behov av vårdinsatser. Vi har också erfarenheter som visaratt det går att ge effektiv hjälp till människor som har genomgått tortyr. mycket riktigt påpekade behövs det ofta både somatiska och psykiskainsatser för att hjälpa dem att komma över sviterna av misshandel, fysisk ochpsykisk, i det förflutna. Centernhar motionerat i om att skall engagerasig, och vi vet att Röda korset har ett intresse av att medverkatill att ett centrum för vård av tortyrskadade kommer till stånd. Vi har ocksåhär i motionerat om att staten bör engagera sig, eftersom det ärklart att om ett sådant här centrum inrättas, så kommer det inte bara atthjälpa invånare i - det måste rimligen stå till tjänst för helalandet. Detfinns redan nu ett centrum för hjälp åt tortyrskadade. Det ligger i ,som också nämns i svaret. Vi vet att även om man där eftersträvar att hjälpa skadadefrån hela , så räcker inte kapaciteten till. Det är alltså mycket viktigtatt vi verkligen får till stånd ett sådant här centrum också i . Toneni svaret uppfattar jag som positiv, men jag har egentligen inte fått någotkonkret svar på den fråga jag ställt. Vad jag frågade var nämligen om staten ärberedd medverka till att ett sådant här centrum kan komma till stånd. En vissform av medverkan uttrycks naturligtvis i och med beskedet om attsocialstyrelsen är inkopplad på förhandlingarna. Men det vore värdefullt att fåett klart besked om att staten, om det visar sig att det finns förutsättningarför att få till stånd ett centrum, också är beredd att ta sin del av ansvaretför de ekonomiska åtaganden som behövs för att ett centrum skall kunnaförverkligas och då i en sådan skala att det inte bara kommer invånare iStockholms län till del utan invånare i hela landet. Omett centrum i för hjälp åt tortyrskadade Överläggningen var härmedavslutad. 7§ Meddelande om svar på interpellation 1983/84:125 Jag vill anmäla att Per interpellation 1983/ 84:125 omavvecklingen av fartygsenheter på grund av mellankommande resorkommer att besvaras först . skogsavverkningar 8§ Svar på fråga 1983/84:443 om domänverkets skogsavverkningar i har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för attsäkra jobben för domänverkets anställda. Domänverketgenomför en sänkning av virkesuttaget iNorrbottens län med hänsyn till att tillgången på slutavverkningsbar skogminskar. Sänkningen kommer att fortsätta även . Dennaneddragning av avverkningsmängderna får till följd att domänverketspersonalstyrka blir för stor i förhållande till den verksamhet som bedrivs.Domänverket försöker på olika sätt att sysselsätta den övertaliga personalen,t. ex. genom avverkningsuppdrag. Trots detta torde en neddragning avpersonalstyrkan komma att bli nödvändig.Enligt domänverkets bedömning kan en minskning av antalet anställda ske genomnaturlig avgång. Jag anser inte att det finns något behov avsärskilda åtgärder från min sida i den aktuella situationen. 16 (vpk); Jag tackarRoine för svaret på min fråga. Isamband med besluten om undantagsområden vid kemisk lövröjning har domänverketsföreträdare hotat med en minskning av antalet jobb iberörda kommuner. När det gäller förhållandena i kan följande nämnasom skogsvårdsläget för domänverket. Exemplen avser 1983, Verkethar i jämförelse med andra skogsägargrupper den mest omfattandestamkvistningen. Det aktuella året står man för den ojämförligt störstasatsningen på kvalitetsproduktion. Lika dominerande ställning innehar verketnär det gäller gödslingen. I fråga om den kemiska lövbekämpningen innehar manen ledande ställning. Men trots att domänverkets skogar till största delenfinns i inlandet och i mellanbygden, har man en mycket lägre skogsodlad andelän övriga kategorier av skogsägare. Man har en tendens att förlita sig på självföryngring,och det är djupt oroande. Goda fröår i de aktuella områdena, med hänsyn tillbåde klimat och höjdläge, är mycket sällsynta. Trots detta avser inte RoineCarlsson att vidta några som helst åtgärder. Till bilden hör också attdet i kommun finns en kalareal på avser man f.n. inte att göra någrainsatser över huvud taget där. Andelen skogsodlingsareal uppgick fördomänverkets skogsinnehav i år . Den bästaskogsägargruppen när det gäller skogsodling, nämligen bolagen, har enskogsodlad andel på . Det är siffror som borde mana till en vilja att satsapå ökad verksamhet. Man kan naturligtvis också utveckla arealer med stamkvistning,och man kan öka dikningen. insatser i utförs ihuvudsak inom redan anlagda bestånd i form av gödsling och stamkvistning, medanman har uppenbara brister i själva skogsanläggningsverksamheten - den som påsikt skall garantera virke i domänverkets skogar. Idet läget vill inte vidta några åtgärder. Omden arbetsmarknadspolitiska betydelsen av en eventuell nedläggning avtandläkarhögskolan i Överläggningen var härmedavslutad. 9§ Svar på fråga 1983/84:413 om den arbetsmarknadspolitiska betydelsen av eneventuell nedläggning av i har, med hänsyn till den arbetsmarknadsmäs-sigasituationen och den höga arbetslösheten i , frågat mig vad jagavser att vidta för åtgärder om beslutet om nedläggning av tandläkarhögskolani kommer till stånd. Motbakgrund av den nuvarande arbetsmarknadssituationen och bedömningar av denframtida efterfrågan på tandläkare, har utbildningsutskott beslutatföreslå att minska tandläkarlinjen med 120 nybörjarplatser. Antaletplatser föreslås minskas med 60 i , 40 i och 20 i . Dettabetyder att tandläkarutbUdningen i kommer att avvecklas med /85, om följer utskottets förslag. Jagär väl medveten om det kärva arbetsmarknadsläget i . För att det ökadebehoyet av arbetsmarknadsutbildning skall kunna tillgodoses kommer ett nyttAMU-center att byggas i kommunen. Vidare är föremål för ensärskild satsning som initierats av dataeffektutredningen för att främja användningenav elektronik och data i länet. är också prioriterat avarbetsmarknadsstyrelsen genom att kommunen får högre tilläggsbidrag än landet iövrigt vid beredskapsarbeten av investeringskaraktär. Inomarbetsmarknadsdepartementet följer vi utvecklingen i noggrant. Om deneventuella nedläggningen av i kommer att föranledaytterligare arbetsmarknadspoUtiska insatser i kommunen kan jag i dagslägetinte ge något besked om. 2Riksdagens protokoll 1983/84:118-121 Omden arbetsmarknadspolitiska betydelsen av en eventuell nedläggning avtandläkarhögskolan i 18 (): Jag tackarstatsrådet för svaret på min fråga. Såsent som någon månad förelåg en majoritet här i för atttandläkarhögskolan i skulle vara kvar. skeddeen drastisk förändring: fakulteten i skulle plötsligt läggas ned.Förändringen skedde genom att socialdemokrater och moderater fann varandra. Attbeslutet i utbildningsutskott slog ner som en bomb i är ganskalätt att förstå, med tanke på den arbetsmarknadsmässiga situation som råder iMalmö. Med kännedom om den arbetslöshet som har drabbat och länframstår förslaget som särdeles illa underbyggt. Och det står enUgt min meningi direkt motsats till den målsättning som antog 1982 och som angav deriktlinjer som skulle vara vägledande i regionalpolitiken. Jagkan inte tänka mig annat än att arbetsmarknadsministern - och det framgår ocksåav svaret - är väl underrättad om arbetsmarknadsläget i . Men jagvill ändå passa på att med några belysande siffror friska upp minnet. Vid eneventuell nedläggning av kommer 500 personer att drabbas,kvinnor mest. Av de fyra orter som har tandläkarutbildning, ,, och , har den i särklass högsta arbetslösheten, ochden är speciellt accentuerad bland kvinnor. Kvinnoarbetslösheten är mer ändubbelt så hög i som i och och fyra gånger så hög som iStockholm - närmare bestämt 1,i och 5,i . Mankan också notera att i är den relativa arbetslösheten högre bland kvinnorän bland män, till skillnad från vad som är fallet i de tre övriga kommuner somjag nämnt. Jämfört med kan en viss förbättring av den öppnaarbetslösheten skönjas när det gäller , och Göteborgmen inte när det gäller . Dessaargument är vid det här laget mycket väl kända, men ändå viU man upprepa dem iförhoppningen att tunga argument kan förändra en hård verklighet på samma sättsom droppen kan urholka stenen. Närdet nu borde tas regionalpolitiska hänsyn beträffande möjligheterna att fåarbete, så framstår förslaget om nedläggning av i somorimligt, särskilt som det föreligger alternativ avseende sparåtgärder ochavseende nedskärningen av antalet platser inom det här området. Statsrådeträknade upp en del åtgärder som är bra i och för sig, åtgärder som är behövligautan en eventuell nedläggning av . Men jag vill ändå erinraom att den bästa arbetsmarknadsmässiga åtgärd som kunde vidtas i den härsituationen naturligtvis vore att skona skolan från nedläggning. Därför villjag sluta med att ställa en följdfråga: Ärarbetsmarknadsministern beredd att inom sitt parti arbeta för en omprövning avförslaget om nedläggning av ? Ettpositivt svar härvidlag skulle väcka berättigat jubel i hela - detkan jag försäkra. Situationen på arbetsmarknaden är allvarUg i , som UllaTilländer säger och som jag också framhöll i svaret. Men är det ändåså att vi kan se en Uten ljusglimt även i och inte bara i de andrakommuner som talade om. Också i har vi ju haft en nedgångav den öppna arbetslösheten . Sedanär det naturligtvis så att nedläggningen av den här skolan kommer att skesuccessivt. Verksamheten kommer att hållas i gång, med en successiv minskningunder budgetåren 1984/85,1985/86 och 1986/87. Det är självfallet omöjligtatt förutse vilka eventuella åtgärder på arbetsmarknadspolitikens område somhärvid kommer att behöva sättas in. Jagvill slutligen framhålla att frågan om tandläkarutbildningen givetvis måstebedömas framför allt från andra utgångspunkter än den lokalaarbetsmarknadssituationen. Omden arbets-marknadspolitbka betydelsen av en eventuell nedläggning avtandläkarhögskolan i Anf.20 (): Att jag i en diskussion med arbetsmarknadsministern främst framhållerde arbetsmarknadspolitiska skälen utesluter naturligtvis inte att det ocksåfinns andra tungt vägande argument, som jag kort kan nämna. Detförsta skälet är att i när det gäller forskning ochundervisning ligger på en nivå som fått internationellt erkännande. Detta harnaturligtvis också sin betydelse för sysselsättningen. Detandra skälet är att människor i också i fortsättningen behövertandläkare. Dettredje skälet är att det för unga människor i den region som södra även fortsättningsvis bör finnas en möjlighet att välja tandläkarbanan. Detär inte underligt att detta nedläggningsförslag väcker vrede, bitterhet ochharm. Man har en känsla av att stora värden spolieras och att det sker på ettmycket godtyckligt och oöverlagt vis och dessutom på ett ur regionalpolitisksynpunkt orättvist sätt, när man nu vet att det finns alternativ. Detsvåra arbetsmarknadsläget i - som verifierar isitt svar - har arbetsmarknadsministern naturiigtvis speciella förutsättningaratt förstå. Det är så att säga fråga om ett sista kort, och vi lägger fram deti förhoppningen att arbetsmarknadsministern verkligen skall få en allvarligtankeställare och bidra till att den här frågan övervägs på nytt. Jag viU återigen understryka att den viktigastearbetsmarknadsmässiga åtgärden faktiskt är att skona . Därförvill jag än en gång fråga om är öppen för att hjälpa till, såatt det kan bli en omprövning med anledning av framför allt de argument som jaghär anfört. 21Arbetsmarknadsminister : Herr talman! Låt mig- för att viskall få litet grand proportion på de oUka uppgifter som framförs - säga att ennedläggning av , om den blir av, skulle röra uppskattningsvis500 personer. Det är fråga om en successivneddragning under tre budgetår. Samtidigtgör vi i mycket omfattande arbetsmarknadspolitiskainsatser. var över 7 000 människor i beredskapsarbete,närmare 3 000 i arbetsmarknadsutbildning. Vi hade därutöver många undomar iungdomslag. Vi hade över 2 000 anställda i Samhällsföretag och över 3 000personer anställda med lönebidrag. Med eller utan den här successivaneddragningen av kommer vi att behöva vidta omfattandearbetsmarknadspolitiska åtgärder i . Detär självklart att det i grunden är helt andra faktorer som bestämmerarbetsmarknadsläget i än denna tandläkarhögskolas vara eller ickevara. Anf.22 (): 500 personer är anställda på - eller 330årsarbetare. Det är alltså en mycket stor arbetsplats. Det är svårt att finnaalternativ sysselsättning för så många människor. Jagvill anknyta till det beslut som fattade om att det ärviktigt att ta regionalpolitiska hänsyn och återigen fråga arbetsmarknadsministern;Anser statsrådet att nedläggningen av i är förenligmed den arbetsmarknadsmässiga situationen i , jämfört med t. ex.situationen i , och att den är förenlig med den höga arbetslösheten iMalmöhus län? Överläggningenvar härmed avslutad. 10 § Svar påfrågorna 1983/84:438 och 455 om enskilda beredskapsarbeten har frågat mig om jag är beredd att redogöra för hurriksdagens beslut angående enskilda beredskapsarbeten har utfallit ipraktiken. har frågat mig vilka åtgärder regeringen har vidtagit för att enkorrekt information skall nå ut på fältet och för att den smidigare och.snabbare handläggningen av enskilda beredskapsarbeten skall förverkligas. Detär ännu för tidigt att kunna redovisa något definitivt utfall för de enskildaberedskapsarbeten till vilka bidrag utgår. För enskilda beredskapsarbetenvarom beslut fattades och som fortsätter utgår i bidrag. fanns 16 000 personer i sådana arbeten. beräknas 5 000 personer ha denna typ av enskilda beredskapsarbeten. Deenskilda beredskapsarbetena bidrag har haft en mycket litenomfattning. fanns knappt 200 personer i sådana arbeten. Detta kanjämföras med rekryteringsbidraget, som hade utnyttjats för drygt 6600 personer. Arbetsmarknadsstyrelsenhar ännu inte gjort någon beräkning av hur bidraget har fördelat sig på olikaanställningsformer. Närdet gäller fråga vill jag inledningsvis påpeka att det ärarbetsmarknadsstyrelsen som skall se till att informationen når ut tUl bl. Enligt 112 § arbetsmarknadskungörelsen får arbetsmarknadsstyrelsensedan årsskiftet delegera beslutanderätten i ärenden angående enskiltberedskapsarbete till arbetsförmedlingen. Styrelsen har beslutat attdistriktsarbetsnämnderna skall avgöra sådana ärenden. Denfelaktiga information som har pekat på finns mycket riktigt i enpersonalinformationsskrift, som dock inte är en föreskrift förarbetsförmedlingen. Jag kan bara beklaga att den felaktiga texten inte rättadestill innan skriften gavs ut. Jag vill emellertid betona att allaförmedlingar på annat sätt fått kunskap om vad som gäller för enskildaberedskapsarbeten. 24 (): Jag skall be att få tacka arbetsmarknadsministern för svaret. Iregeringens proposition om särskilda sysselsättningsåtgärder hadeföreslagits att de s. k. enskilda beredskapsarbetena skulle slopas och ersättasmed rekryteringsplatser. Efter motioner från oUka partier, bl. a. fråncenterpartiet, enades arbetsmarknadsutskottet om att inte acceptera regeringensförslag på den punkten. enhälliga beslut blev också attde skulle vara kvar tillsammans med de nya rekryteringsplatserna. Precis sOmutskottet skrev är det primära syftet med de enskilda beredskapsarbetena attge ungdomar sysselsättning, som ger dem praktik och arbetslivserfarenhet. Istor omfattning har följden blivit att ungdomar har fått anställning hos resp.arbetsgivare. Utskottet pekade särskilt på att placering i enskiltberedskapsarbete kunde vara en smidig stödform för personer med särskildasvårigheter på arbetsmarknaden. Jagställde min fråga mot bakgrund av uppgifter om det mycket låga antal personersom under årets första månader placerats i enskilda beredskapsarbeten,uppgifter som arbetsmarknadsministern här har verifierat. Jag ställde ocksåfrågan mot bakgrund av uppgifter jag själv fått av arbetsförmedlingspersonalom att man nu enbart satsar på placering i arbete med rekryteringsstöd. Det ärinte så svårt att förstå att så sker när man i AMS Personalinformation nr1/1984, som gavs ut så sent som , heh frankt skriver: "Frånden ersätts de enskilda beredskapsarbetena av ett rekryteringsstöd(rekryteringsplats) till enskilda företag." Detär häpnadsväckande att beslut på detta klart oriktiga sätt förmedlastill arbetsmarknadsverkets handläggande personal. Jag hoppas att det är ettolycksfall i arbetet. Arbetsmarknadsministern har beklagat det som harinträffat och säger att riktig information har gått ut. Jag är lite osäker påom den informationen verkligen har nått den handläggande personalen. Jag haruppfattat att det fortfarande finns arbetsmarknadspersonal som agerar som om deinte visste om beslut. En annan sak som kan påverka handläggningen byggerockså på delvis missvisande information. Det påstås att handläggningen är såmycket enklare vid placering i arbete med rekryteringsstöd. Enskilda förmedlarekan då besluta, medan enskilda beredskapsarbeten skall beslutas avdistriktsnämnden. skrev emellertid på annat sätt isitt betänkande. Jag återkommer till det i nästa replik. Anf.25 (): Jag tackar först för svaret. Min fråga hade två delar, dels vadregeringen har gjort för att den korrekta informationen skulle nå fältet, delsvad som har gjorts för att en smidig handläggning skulle uppnås. Iett tidigare inlägg har pekat på vad som hände. Riksdagenavvisade ju regeringens förslag om att enskilda beredskapsarbeten skulleupphöra. I enUghet med motioner från bl. a. beslöt ju riksdagenenhälligt att vi skulle behålla dem som en kompletterande åtgärd vid sidan avde nya rekryteringsplatserna. Orsaken till att utskottet och såg såpositivt på att de enskilda beredskapsarbetena skulle finnas kvar var attungdomarna i mycket hög grad får en fortsatt fast anställning. Vi skrev att detär särskilt värdefullt på grund av de möjligheter beredskapsarbetena erbjudernär det gäller en breddning av arbetslivserfarenheterna. Vidare skrev vi attdet från den synpunkten är motiverat att behålla dem vid sidan av anstäUningarmed rekryteringsstöd. Det poängterades att man därigenom skulle få snabba ochobyråkratiska beslutsgångar vid handläggning av ärenden om anvisning avarbetssökande till enskilda beredskapsarbeten. Medtanke på, herr talman, att förutsättningarna var radikalt förändrade genom attregeringens förslag avvisades och fattade ett nytt beslut var detnaturligtvis viktigt att en korrekt information gick ut. Därför är det såöverraskande - jag vill gärna säga detta tiU arbetsmarknadsministern - attdenna elementära information inte har kunnat förmedlas av arbetsmarknadsverket.Att man i ett informationscirkulär kan läsa direkt vilseledande uppgifter ärfrån saklig synpunkt att djupt beklaga. För arbetsmarknadsverket torde detvara närmast genant, särskilt då man från det verket i serviceprogram och ihögtidliga proklamationer berömmer sig av att man skall förenkla och minska påde administrativa insatserna till förmån för det praktiska arbetet. Avsvaret framgår att mitt påstående om en felaktig information tyvärr varriktigt. Arbetsmarknadsministern har beklagat den och hänvisar till att AMS haransvaret. Jag skulle ändå vilja vädja till arbetsmarknadsministern att ta någonform av kontakt med verket så att sådant här inte upprepas. Det har ju häntockså tidigare. Det vore värdefullt med en kompletterande information så attinga missförstånd råder på fältet. 26Arbetsmarknadsminister ; Herr talman! Skälen till att så fåenskilda beredskapsarbeten enligt det nya systemet är i praktisk funktion ärframför allt två. Först och främst är väldigt mångakvar i det gamla systemet. Den dominerande formen av arbetsrnark-nadspoUtiskaåtgärder på den privata sektorn är fortfarande enskilda beredskapsarbetenenligt det system som vi hade tidigare i bidrag. I svaret redovisar jagfebruarisiffrorna. Den informationen gäller också mars, även om det har variten nedgång. Detandra skälet är att av dessa rekryteringsplatser förmodUgen ganska många ipraktiken har samma anställningsform som i de enskilda beredskapsarbetena. JagskuUe nog vilja påstå att det i verkligheten finns en utbytbarhet. Detta är deväsentliga förklaringarna till att det finns så få platser. Sammantaget kan mankonstatera att enskilda beredskapsarbeten i någon form är detdominerande inslaget när det gäller arbetsmarknadspoUtiska åtgärder på denprivata sidan. Jagbeklagar gärna denna information.