prot · G70949 · 1983-12-31 00:00:00 — Till slut vill jag säga attenergiskattekommittén ju var bunden av sina direktiv. Det gjorde att produktenblev en aning osammanhängande. Majoriteten landade dessutom på ett fullständigthorribelt förslag, som från början var dömt att misslyckas. Jag beklagar atttanken på ett införande av moms blev diskrediterad på det sättet. Jag vill ändåinför framtiden konstatera att hade man valt en annan lösning, dvs. övergångtill moms och en punktskatt som hade begränsats till att garantera statenoförändrade intäkter, då hade man undvikit en rad av de nackdelar sommajoritetens förslag kan påvisas ha. Allra sist vill jag säga att jag uppfattar förslaget om1,som begränsningsregel som välkommet inom industrin. Det bör barafullständigas med att för all annan industri än pappersindustrin, som ärenergiintensiv, är det en höjning från . Beskattning av energim. 167IVAR (): hävdade att kärnkraftenvar den positiva orsaken till att vi inte behövde ha kol. Jag vill fullständigaden biten. Det är helt riktigt. Vi ställer också upp på att vi skall utnyttjaden elström som vi nu får på ett vettigt sätt utan elberoende. Men det ärtveklöst så att om de 25 eller kanske 35 miljarder som binds i de två sistareaktorerna och nätutbyggnaden hade fått användas till alternativ, skulledagens situation utan kol varit minst lika positiv. Det är alltså inteutbyggnaden av kärnkraften som är orsaken. Men vi måste faktiskt utnyttja dennainvestering, när den tyvärr nu är gjord. Den bidrar till ett minskatbehov av kol. Så långt har rätt. 168 (): Jag kan i väsentliga stycken dela desynpunkter som här har framfört. Jag vill också upplysningsvispåpeka för den intresserade och alltmer talrika församlingen i kammaren attfjärrvärme i f. n. enbart med elpannor under en stor del avåret, och det beror på att vi har så gott om el. 169 (): är ju ett oerhört intressantalternativ. Tänk fillbaka , , på resonemangen kringForsmarkstun-neln och de som där skulle produceras, dessa 3 000 MWosv. och jämför med dagens situation, där på punkt efter punkt har fåtträtt. har borgarrådet gått ut och talat om att vi egentligeninte behöver kol i nämnvärd omfattning, eftersom vi har så många andraalternativ med hjäii av värmepumpar, ett litet järnsvampverk osv. Jag tyckerkanske att det vore SKäl att även instämde på den punkten ochtalade om hur rätt har. Vissa ändringar i företagsbeskattningen 170LENNART (); Eftersom jag kan Stockholmsfrågorna kan jagvitsorda att har fel. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter behandlingen av skatteutskottetsbetänkande 18.) Kammaren övergår nu fill att debattera skatteutskottetsbetänkande 14 om vissa ändringar i företagsbeskattningen. 172KNUT (): I detta betänkande, nr 14, föreslårregeringen bl. a. att bolagsskatten till staten skall sänkas från ,varigenom den skulle komma i paritet med den skattesats som gäller förekonomiska föreningar i allmänhet. Vid ett första betraktande kan det tyckasförvånande att vår skattehöjarregering faktiskt föreslår en sänkning av enskatt. Man tar emellertid igen på gungorna vad man förlorar påkarusellen och föreslår att högsta tillåtna lagerreserv skallbegränsas från nuvarande till . är det ingalunda så att dessa tvåförslag utjämnar varandra för företag i allmänhet. En del, huvudsakligen störreaktiebolag, tjänar på reformen, medan andra och långt fler kommer att förlora.Till förlorarna hör naturligtvis först och främst alla de företag som intedrivs i aktiebolagsform och alltså inte har någon glädje av en sänktbolagsskatt. Så är även förhållandet för de mindre aktiebolag där vinsten helteller delvis tas ut som lön. Dessa företag får en ökad skattebelastning genomden föreslagna begränsningen av lagernerskrivningar. Speciellt kännbara blireffekterna för företag med relativt stora lager, exempelvis inom detaljhandeln.Den nu påtvingade upplösningen av en del av lagerreserven kommer att frestahårt på både likviditet och soliditet. I ett ekonomiskt läge där det är ett livsvillkor atttillverka och framför allt exportera mer är det naturligtvis fel väg att gå attlägga nya pålagor på svensk företagsamhet; begränsningen av möjligheterna tilllagernerskrivningar är en sådan olämplig pålaga. Från moderat håll har vi tidigare pläderat för en på siktavskaffad bolagsskatt, och därför är det helt naturligt att vi nu välkomnar ensänkning av bolagsskatten . begåvades vi med ett utredningsförslag. DsFi 1983:21, innebärande införande av en sorts miniproms. Den del av de socialaavgifterna som kunde betraktas som en ren skatt, dvs. , skulle enligtförslaget nu drabba bl. a. arrendeinkomster, hyresintäkter, inkomster frånskogsavverkning samt pensionärer, både i deras egenskap av anställda och i deras egenskap avföretagare. Företagens vinstdelning till sina anställda skulle också drabbas;den effekten var naturligtvis tillkommen för att bädda för löntagarfonderna. Fleraremissinstanser ställde sig mycket kritiska, och i ett frågesvar till migtidigare meddelade finansministern att något förslag inte var att väntai höst. Dagens proposition innehåller heller inte något sådant förslag, menfinansministern hotar i propositionen att återkomma "i annatsammanhang", som det heter. Ireservafion 6 föreslår de tre borgerliga partiernas representanter iskatteutskottet att gör ett uttalande mot utredningsförslaget om engrundavgift inom socialförsäkringen. Detta kallas i populärt tal miniproms. Ireservation 7 tar samma reservanter upp förslaget om förlängt tvångssparande,innebärande att inbetalningsskyldigheten motsvarande av företagens vinstertill ett särskilt räntelöst investeringskonto skall förlängas till att omfattaäven vinster. Vianser att det är fel väg att försöka öka den låga investeringsnivån, och enligtmin uppfattning kan förslaget tvärtom komma att medföra minskade investeringar. Detär de expansiva företagen som skall ge oss draghjälp, och genomtvångsavsättningen minskas likviditeten till skada för ytterligare expansionhos dessa lönsamma företag. sista reservationen, nr 8, vänder vi oss gemensamt och med all kraft motförslaget att slopa forskningsavdraget. Den svenska industrin har under störredelen av förlorat marknadsandelar. Detta har skett huvudsakligen pågrund av vårt alltför höga kostnadsläge, men också på grund av att vårttidigare försprång när det gäller tekniskt kunnande kraftigt har minskat. Ettexempel härpå är varvsindustrin där flera låglöneländer nu kan bygga de flestafartygstyper lika bra som vi kan och betydligt billigare. Vårchans att i framfiden hävda oss på exportmarknaden kommer i stor utsträckningatt bero på om vi kan få fram bättre vetenskapsmän, tekniker ochmarknadsförare. Vår framtid är beroende av att dessa människor finner vägartill nya rön, ny teknik och nya nischer fill fromma för det samladenäringslivet. Det är då fel politik att hämma företagens ansträngningar att ökaforskningen. Varför är då socialdemokraterna så negativa till forskningen, sånegativa att de nu helt vill slopa forskningsavdraget? Jag hoppas att få svarpå den frågan och yrkar avslutningsvis bifall till de moderata motionerna ibetänkandet. 173 (): Regeringen föreslår i proposition 64 vissa ändringar i företagsbeskattningen,och det är dessa som behandlas i skatteutskottets betänkande 14. Enav huvudreglerna i svensk företagsbeskattning har varit att företagen skall hamöjlighet att inom sig bygga upp en relativt stor reserv för att kunna motståsvängningar i konjunkturerna. Rätten att skriva nervärdet av lagren har varit en av dessa Vissa ändringar i företagsbeskattningen regler,och den har funnits tillbaka. plötsligt frångårsocialdemokraterna denna linje och föreslår att lagerreserven skall få uppgåfill högst mot nuvarande . Det är ganska förvånansvärt att man nu närkonjunkturen något förbättrats begränsar företagens möjligheter att bygga uppen reserv som de senaste fio årens konjunktursvängningar klart visat att detföreligger ett starkt behov av. Visserligen föreslår man en sänkning av bolagsskatten , men denna förmån är förbehållen aktiebolagen. Handelsbolag,ekonomiska föreningar och alla småföretag och lantbrukare som deklarerar sinrörelse som fysisk person står helt utanför denna skattesänkning- de får barabegränsningen i avskrivningsreglerna, en orättvisa som inte är försvarbar. Otvivelaktigt ställer man frågan: Återgårsocialdemokraterna nu politik, då man tillgodosågstorföretagens intressen och förbisåg, eller rent ut sagt nonchalerade,småföretagen? Småföretagen har dock visat - inte minst - sin styrka och anpassningsförmåga och sin förmåga tillnyskapande och utveckhng. I reservationerna 1 och 2 har yrkat avslag påproposifionen i detta avsnitt. Enligt uppfattning är propositionensförslag orättvist. För småföretagen innebär det en lageruppskrivning med 25 %eller - en betydande belastning, speciellt som dennauppskrivning blir belagd med arbetsgivaravgift på , innan återstodeninkomstbeskattas på sedvanligt sätt. Socialdemokratiska talare betonar ofta ismåföretagsdiskussioner sitt intresse för att skapa goda förhållanden försmåföretagarna. I praktisk handling ser man dock inte mycket av detta. Detvisar klart den behandling småföretagarna får i denna proposition. Vid remissbehandlingen har också rests ett starkt motståndmot den begränsning av avskrivningsmöjligheterna som förslaget innebär. Ännu mera oroad blir jag när jag läserutskottsbetänkandet, där man bl. a. skriver att "det endast är en hten delav de stora skattekrediter som företagsbeskattningen erbjuder som drasin". Jag frågar; Har socialdemokraterna för avsikt att gåytterligare i den riktningen? Skrivningen i utskottsbetänkandet kan ge enantydan om detta, och det är angeläget att få ett besked på den punkten. Änmera förvånad blir jag då det som motivering för förslaget anförs attföretagarna genom skattereform får en skattesänkning. Är dettaverkligen ett motiv? Anser socialdemokraterna att småföretagare inte skall hasamma rätt som löntagarna till den skattesänkning som 1982 åts skattereforminnebär? Jag är tacksam för ett klarläggande på den punkten. Vidare framhålls i utskottsbetänkandet att företagensmöjligheter till kredit är goda, och med detta som motivering avstyrks ocksåkravet på avtrappningsregler. Ja, man avslutar detta avsnitt med att säga att"särskilda avtrappningsregler inte erfordras för att minskaskatteeffekterna". Skatteeffektenuppstår första året och blir lika stor oberoende av om man lånarpengar för att klara sin situation eller går till väga på annat sätt. Jag är mycket förvånad över socialdemokraternas agerande idenna fråga, och än mer förvånad har jag blivit över den argumentering man föri utskottsbetänkandet. står fast vid sin syn på småföretagens betydelseoch kan inte acceptera en sådan här försämring av småföretagens möjlighetertill konsolidering och vidareutveckling. Jag yrkarbifall fill berörda reservafioner. I reservafion 4 berörs ett yrkande som framställts icentermotion 1983/ 84:100, som innebär att bör göra ett uttalande motutredningsförslaget om att införa en grundavgift till socialförsäkringen på för vissa inkomster, som inte omfattas av avgiftssystemet. Förslagetinnebär en ny beskattning av fysiska personer för sådana skogsinkomster,arrenden och hyresinkomster som inte ingår i socialförsäkringssystemet. Vireservanter anser att förslaget inte kan accepteras, därför att avgiften dåhelt skulle förlora sin karaktär av avgift och i stället bli en renodlad skatt. Vidare gör man en klar åtskillnad mellan juridiska ochfysiska personers beskattning som inte kan accepteras. Det är ett illagenomtänkt förslag som skulle ge orimliga konsekvenser, och därför anser vireservanter att redan nu skall ge regeringen till känna sin syn påutredningsförslaget. I reservation 7 berörs det särskilda investeringskontot,som innebär att företagare tvingas till ett räntelöst tvångssparande. Avsiktenär att förmå företagen att fidigarelägga redan planerade investeringar. De nuaktuella reglerna torde ofta kunna verka i motsatt riktning.Investeringsbesluten fördröjs och byråkratiseras och i vissa fall omintetgörsde helt. Vi finner därför inte några bärande skäl till att förlängagilfighetstiden för denna lagstiftning. I reservafion 8 berörs regeringens förslag att sloparätten till det s. k. särskilda forskningsavdraget. Detta avdrag kan utnyttjasvid taxering till statlig inkomstskatt. Det infördes och utgår f. n. iform av ett basavdrag på och ett ökningsavdrag på av ett underlag somberäknas med hänsyn fill företagets lönekostnader för forsknings- ochutvecklingsarbeten och vissa andra kostnader för förvärv av forskningsresultat.Nu föreslås i propositionen att avdragsrätten skall slopas. Vi reservanterreagerar mot regeringens behandling av forskningsavdraget. Avdraget infördes,som jag sade, 1973 av den dåvarande socialdemokratiska regeringen. Motbakgrund av de positiva effekterna av avdraget permanentades reglerna underbred parlamentarisk enighet med verkan års taxering. Vissaförbättringar gjordes, och alla partier utom vpk var eniga om betydelsen av attstatsmakterna på olika sätt effektivt stöder forskning och utveckling inomföretagen. Man var också överens om att generella stödformer avifrågavarande typ har en betydelsefull uppgift att fylla och därför även ifortsättningen bör vara öppna för företagen. Det ärförvånansvärt att regeringen så här efteråt totalt ändrar sin Vissa ändringar i företagsbeskattningen Som motivframhåller regeringen att avdraget inte har medfört ökade insatser påforskningens område. Näringslivet säger tvärtom och framhållerforskningsavdragets stora betydelse. Sällanhar jag uppvaktats så mycket i en fråga som i denna. I brev, telefonsamtal ochgenom besök har framhållits betydelsen av att denna sfimulans för forskning börbestå. a. har understrukits att det med nuvarande regler är företagensjälva och inte myndigheterna som beslutar om forskningsinsatsernas omfattningoch inriktning. Man är fri från den byråkratiska kontrollen. Jaghar kommit fram fill den slutsatsen att det var ett riktigt och värdefulltbeslut som fattade när nuvarande regler fastställdes. Jag ochcenterpartiet anser att dessa regler bör gälla också i fortsättningen. Med vad jag anfört yrkar jag bifall till de reservationer där mitt namnär med. 174 (): I skatteutskottets betänkande 14 behandlas förslag om begränsning avden högsta tillåtna lagerreserven från nuvarande till av lagretsvärde. Som kompensation föreslås vidare en sänkning av den statligabolagsskatten från nuvarande till . Närden föreslagna förändringen aviserades i kompletteringspropositionen uttaladevi från sida att vi såg vissa fördelar med ett sådant förslag,framför allt genom att volymen obeskattade reserver minskar och kapitaletsrörlighet ökar. Folkpartietmenar att marknadsekonomin kommer att fungera bättre med en större rörlighet påkapitalmarknaden. Vinstmedel låses då inte in i företagen så som sker.Kapitalet kan investeras i de företag som har de bästa framfidsutsikterna utande begränsningar som gäller . En större kapitalrörlighet är också tillfördel för nyföretagandet, som därigenom får möjlighet att konkurrera omfillgängligt kapital. Folkpartietär således posifivt till förslagen om lagernedskrivning och statligbolagsskatt. Förändringarna måste dock införas på ett sådant sätt attlikviditetspåfrestningarna av den försämrade lagernedskrivningen motverkas ochhelst neutraliseras av den sänkta bolagsskatten. Detta sker dock inte om mangenomför det förslag som utskottsmajoriteten står bakom. Sänkningen avbolagsskatten gäller enbart aktiebolag. Lagernedskrivningenkommer enligt förslaget att begränsas för alla företag oavsett företagsform.Skattesänkningen kommer däremot inte alla fill del på ett konkurrensneutraltsätt. hade vi här i kammaren en debatt om de höjda förmögenhetsskatterna. Detvar precis samma situation. Även den höjda förmögenhetsskatten somsocialdemokraterna drev igenom med kommunisternas hjälp drabbar hårdast demindre och medelstora familjeföretagen. Destörre aktiebolagen får del av sänkningen av bolagsskatten, de mindre har somregel ingen nytta av den. Företag som drivs som enskild firma eller handelsbolagbetalar ingen bolagsskatt och får alltså endast del av nackdelarna. kräver att begränsningen i rätten tilllagernedskrivningar bara skall gälla skattskyldiga som får ta del av sänkningenav bolagsskatten. Begränsningen i lagernedskrivningen bör dessutom genomförassuccessivt , som vi beskriver i vår motion 253. Folkparfiet anser att bör uppdra åt regeringenatt återkomma med förslag med denna innebörd. Jag yrkar därför bifalltill reservation 1. Beträffande motiveringen yrkar jag bifall till reservation5. Då det gäller motion 100, yrkande 18, som handlar omgrundavgift till socialförsäkringen och som tidigare talare berört, kan jag medhänvisning till reservationstexten nöja mig med att yrka bifall tillreservation 6. I gårdagens debatt förelåg en rejäl enighet om attSveriges balansproblem kan lösas endast under förutsättning att svensk industrikan hävda sig på världsmarknaden och här hemma. anser det därföroriktigt att försvåra snabba och effektiva investeringsåtgärder. Företagenmåste snabbt kunna anpassa sig till en förändrad marknadssituation, och demåste veta att en sådan anpassning inte stöter på några hinder, när de står ibegrepp att göra avslut. Att överordna statens behov av en billig finansieringav budgetunderskottet denna strävan är ingen klok åtgärd. Från folkpartietssida motsatte vi oss följaktligen inbetalningsskyldigheten när den infördesbeträffande avsättningar till investeringsfonder, och vi står givetvis kvar viddenna uppfattning även . Förslaget bör avvisas, och jag yrkar därförbifalltill reservation 7. Proposition 64 innehåller slutligen förslag om att lagenfrån 1973 om forskningsavdrag vid taxering till statlig inkomstskatt skallupphävas. Detta förslag verkar något besynnerligt med tanke på att avdragetnyss permanentats av nuvarande regering. Bakom det beslutet spårade jag själven strävan att markera en positiv inställning till forskning inom industrin isyfte att stärka svensk industris konkurrensförmåga. Det är därför mycketförvånande att regeringen nu lägger fram förslag om att avskaffa avdraget. Förvåningen över utskottsmajoritetens ställningstagandetill förslaget blir inte mindre efter alla de enstämmiga uttalanden somutskottet fått ta del av om det värde som man inom berörda företag tillmäterdetta forskningsstöd. Eftersom regeringen i andra sammanhang betonat vikten avatt ligger väl framme då det gäller forskning och utveckling, blir manbetänksam. Är det möjligen så att regeringen även på detta områdetänker övergå till ett selektivt stöd? Eller tänker man helt slopastimulansåtgärder på forsknings- och utvecklingsområdet? Det skulle varaintressant att få ett besked på den punkten. Inom anser vi att insatserna på detta områdeär väl använda pengar. Speciellt viktigt är det att man stimulerar medgenerella medel. De affärsmässiga bedömningar som därvid blir vägledande förinriktningen av åtgärderna garanteras bäst genom en sådan ordning. menar därför att regeringens förslag inte börbifallas. Jag yrkar därför bifall till reservation 8. Vissa ändringar i företagsbeskattningen 12 protokoll 1983/84:48-49 Vissa ändringar i företagsbeskattningen 175TOMMY (vpk): Det svenska företagsbeskattningssystemet ärur företagens synpunkt ett av världens mest fördelaktiga. Det avser att bevaraoch stärka den odemokratiska kapitalistiska besluts- och produktionsordningen.Den liberala företagsbeskattningen har medverkat till betydande förmögenhetsöverföringartill de stora förmögenhetsägarna. Främst har detta ägt rum , dåvanliga människor fått vidkännas kraftiga reallönesänkningar. Därför finns detanledning att skärpa bolagsskatten i stället för att sänka den. Vänsterparfiet kommunisterna kan av flera skäl inteacceptera förslaget att sänka bolagsskattesatsen från nuvarande till 32 %.Vi har i motioner tidigare hävdat att bl. a. bolagsskatten tvärtom måsteskärpas och har då förordat både en höjning till och en skärpning av deoerhört liberala avskrivnings- och avdragsreglerna. Bolagsskatten utgör en ytterst liten andel avsamhällets totala skatteinkomster. Under en lång rad av år har den konstantminskat i betydelse. utgjorde beskattningen av företagen av detotala skatteinkomsterna och avgifterna till samhället, medan den uppgårendast till någon procent. Även på detta område har de "rikas"skattebördor minskat, medan vanliga människors skatter har ökat. Detta är förvänsterpartiet kommunisterna en oacceptabel omfördelning av skattebelastningenoch förmögenhetsinnehavet. Regeringens förslag att begränsa lagerreserveringen frånnuvarande till av lagrets värde är ett steg i rätt riktning. Attdäremot kompensera denna skärpning med en sänkning av bolagsskattesatsen anservi vara ett utslag av undfallenhet för näringslivets krav på ytterligare storavinster. kommunisterna föreslår därför i enlighetmed tidigare krav att skattesatsen höjs till som vi ocksåaccepterar skärpningen av lagerreserven. Visserligen är inte skattesatsen i sigdet avgörande för bolagsvinstbeskattningen, men den utgör ändå en väsentligdel. Däremot måste en översyn göras av alla de förmånliga avdragsregler somförekommer, i syfte att skärpa företagsbeskattningen totalt sett. Beträffande förslaget om slopande av det särskildaforskningsavdraget vill jag erinra om att förslag om slopande av detta avdragtidigare behandlats efter förslag från vpk. Vi har dåhävdat detsamma som regeringen gör , nämligen att avdraget inte bevisligenstimulerar någon forskning utan mer tjänstgör som ett generellt stöd tillföretagen. De borgerliga och socialdemokraterna i har vid tidigaretillfällen motsatt sig att slopa forskningsavdraget. Därför tycker vi att detär bra att socialdemokraterna har kommit till samma insikt som vi och ocksåföreslår att avdraget slopas. Vi kommer därför att i voteringen självfalletstödja detta yrkande. Jag ber att få yrka bifall till vpk-motionen. 176BRUNO POROMAA (s); Den svenska företagsbeskattningenkännetecknas av en hög nominell skattesats men ändå ett lågt faktisktskatteuttag. För akfiebolag är den nominella skattesatsen avvinsten. Förklaringen till att skatteuttaget är lågt ligger i att företagengenom bokslutsdispositioner och olika former av stimulansavdrag kan skjuta uppeller t. o. m. helt undgå beskattning för en betydande del av sin vinst. Mot bakgrund av den skillnad som finns mellan nominelltoch faktiskt skatteuttag har regeringen i proposition 1983/84:64 ochskatteutskottet i sitt betänkande 1983/84:14 lagt fram förslag som, om de antasav , utgör ett viktigt steg i riktning mot ett stabilareskatteunderlag. betänkande består av fyra huvuddelar; Den högstafillåtna lagerreserven begränsas från nuvarande till av lagretsvärde. Den statUgabolagsskatten sänks från nuvarande till . Den20-procentiga inbetalningsskyldigheten på särskilt investeringskonto utsträcksfill att gälla även vinster. Detsärskilda forskningsavdraget vid statlig inkomstskatt avskaffas. Jag skall, herr talman, först helt kort beröra förslagen i fråga om lagernedskrivningenoch den statliga bolagsskatten. Enligt utskottsmajoritetens uppfattningöverdriver de borgerliga partierna på dessa punkter det problem som förväntasuppstå i samband med och efter den föreslagna skatteomläggningen. Deinvändningar som riktas mot de aktuella förslagen gäller i första hand attutrymmet för lagernedskrivningen skall begränsas. godtar flertalet ensänkning av bolagsskatten. Utskottsmajoriteten avvisar sådana tankegångar då dessarimmar illa med de ambitioner som det ges uttryck för i proposifionen och somutskottsmajoriteten helt ställer sig bakom, nämligen att få till stånd ettstabilare skatteunderlag genom en minskning av differensen mellan det nominellaoch det faktiska skatteunderlaget inom företagsbeskattningen. Detta åstadkommerman icke med ett bifall fill någon av reservationerna. Vpk yrkar i sin motion på en översyn av avdragsreglerna isyfte att ytterligare skärpa företagsbeskattningen, liksom på en höjning av denstatliga inkomstskatten.