prot · G70946 · 1983-12-31 00:00:00 — Det finns skäl som talar för det.Det viktigaste är emellertid att man erkänner att också denna försäkring kan behövases över, utan att man för den skull tummar på vare sig inkomstbortfallsprincipeneller det grundläggande inkomstskyddet för långvarigt sjuka. Om man vägrar attgöra det blir det svårare att freda sig mot det som verkligen skulle kunna bliett hot mot grundläggande trygghet för utsatta grupper. saknar dess värre representationi socialförsäkringsutskottet. Vår motion har i huvudsak blivit tillgodosedd ireservationerna 1, 8 och 12. Jag vill därför yrka bifall till dem och i övrigttill utskottets hemställan. överläggningenvar härmed avslutad. (Beslutet redovisas efterbehandhngen av bostadsutskottets betänkande Onsdaeen den ) 78ANDRE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debatterasocialförsäkringsutskottets betänkande 11 om vissa ekonomisk-politiskaåtgärder, m. m. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m. m. (SfU,studiestöd) Vissaekonomisk-politiska åtgärder, m. m. (SfU, studiestöd) 79GULLAN (): betänkande 11behandlar vissa besparingsåtgärder inom studiestödssystemet med anledning avregeringens proposition 1983/84:40. De föreslagna besparingsåtgärderna är i huvudsak ettåterinförande av den s. k. äktamakeprövningen, prövning av 18-20-åringarsstudiemedel mot föräldraekonomin, en höjning av studiemedlens totalnivå till av basbeloppet fr. o. m. samt ett slopande av bidragsdelen avstudiemedlen. Jag kommer i mitt anförande huvudsakligen attuppehålla mig vid den moderata reservationen, men jag tillåter mig konstateraatt "det bidde en tumme" av de föreslagna besparingarna. Hälften avförslagen har ju falht bort under utskottsbehandlingen. Ett flertal motioner från samtiiga partier har avgettalternativa förslag. Återigen kan konstateras att det inte är lätt för enminoritetsregering att lotsa sina förslag genom . Vad beträffar prövningen av rätten till studiemedel motmakes ekonomi, förelåg avslagsyrkanden från samtiiga oppositionspartier hksom ien socialdemokratisk motion, varför utskottsmajoriteten yrkar avslag påregeringens förslag. Det är bra att detta ur jämställdhetssynpunkt heltförkastliga förslag förhoppningsvis nu är definitivt avfört. Däremot är det - med hänsyn till samhällsekonomin - attbeklaga att utskottsmajoriteten inte vågat följa upp regeringens förslag om ettslopande av studiemedlens bidragsdel. Att det förekommer ett "rosornaskrig" inom socialdemokratin har tidigare konstaterats i den ekonomiskadebatten , och det framstår klart av den socialdemokratiskamotionen i detta ärende. Redan i samband med 1982 årsbudgetproposition framförde vi moderater ett förslag om höjning avstudiemedlens totalbelopp till av basbeloppet. Vi ansåg då ochanser nu att denna höjning av studiemedlen är väl motiverad, då mångahögskolestuderande har svårt att klara sin ekonomi och detta kan vara till menför rekryteringen fill heltidsstudier. Vid föregående föreslog vi också att bidragsdelenborde avskaffas, med tanke på att denna numera utgör avstudiemedlens Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. (SfU,studiestöd) Per m. fl. moderater har i motion 1983/84:140återkommit i ärendet och föreslagit att studiemedlens totalbelopp skall höjastill av basbeloppet fr. o. m. /85 sombidragsdelen avskaffas. I ett flertal motioner har regeringens förslag omomprioriteringar inom studiemedelsområdet kritiserats, och utskottet har därförförordat en närmare utredning rörande de finansieringsmetoder som står tillbuds för en höjning av studiemedlen. Vi moderater motsätter oss inte en grundlig översyn avstudiemedelssystemets finansiering. Vi anser dock att den förordade prövningenav vilka omprioriteringar som är möjliga för att fä utrymme för ytterligarehöjning av studiemedelsbeloppet bör vara förutsättningslös. Vi anser vidare att en snar höjning avstudiemedelsbeloppen är så angelägen att ett beslut härom inte kan anstå tillsden begärda översynen är genomförd. Det råder enighet i utskottet om attstudiemedlen bör höjas till av basbeloppet fr. o. m. den 1 januari 1984.Detta kan ses som en kompromisslösning på grundval av ett flertalmotionsförslag. Därutöver har vi moderater föreslagit och reserverat oss tillförmån för att studiemedlen bör höjas till av basbeloppet fr. o. m. den 1juli 1984. För att åtminstone skapa utrymme för det ökade utflödet avstudiemedel anser vi att bidragsdelen bör omvandlas till återbetalningspliktigastudiemedel fr. o. m. , av skäl som jag har anfört. Därmed yrkar jag, herr talman, bifall fill den moderatareservationen och till utskottets hemställan i övrigt. 80EVA (vpk): har genom olika beslut - om inteformellt, så dock i realiteten - höjt skolpliktsåldern, så att den upphörvid . betraktas man också som myndig. Det är enmyndighetsålder som innebär att man har att fullgöra i stort sett allaskyldigheter som samhället och dess olika lagar kräver. Där- alltså efter detatt man fullgjort sina skyldigheter - gör dock rätfigheterna halt. införs ytterligare en inskränkning av 18-åringarsmöjligheter till ett myndigt liv. Man skall - åtminstone i vissa fall - prövabehovet av studiemedel för 18-20-åringar mot föräldrarnas ekonomi. Vpk anserinte att någon skall behöva betungas av att ligga någon till last under studietidenoch inte heller att någon annan skall kunna ställa upp villkor för ellerförhindra studierna. I konsekvens med detta motsätter vi oss att studiehjälpenskall prövas mot föräldrarnas ekonomi. Detta gäller självfallet också prövningen av behovet av studiemedeli förhållande till makes eller makas inkomst. I det senare fallet harutskottets ledamöter i och för sig intagit en förnuftig ståndpunkt genom attsäga nej till regeringens propåer, men låt mig notera att jag tycker det är enskam att en regering som påstår sig slåss för jämställdhet kan lägga fram ettsådant här förslag över huvud taget. Det drabbar i första hand kvinnorna. När detgäller behovsprövningen för 18-20-åringar måste man ställa frågan: Vid vilken ålderskall våra ungdomar betraktas som vuxna, och vid vilken ålder skall de fåmöjlighet att ha en egen ekonomi att ta ansvar för? har fillstyrkt förslaget om en höjning avdet inkomstprövade tillägget inom studiehjälpssystemet till . Också vibiträder det förslaget. Men på ett par punkter har vi invändningar, och detgäller inkomstgränserna. I enlighet med de inkomstgränser vi föreslår förbostadsbidrag tycker vi att den nedre gränsen för fullt bidrag bör sättas till44 . och den övre gränsen till . Det bör finnas konsekvensmellan lagarna i samhället. Klassamhälletsorättvisor slår på många sätt igenom inom utbildningssystemet. Det gäller frångrundskolan och uppåt, och inte minst i eftergymnasiala studier. Tecken pådetta är en ökad snedrekrytering och ett ökande antal studieavbrott. Enbidragande orsak till denna negativa utveckling är bl. a. att studiemedlenkraftigt släpat efter kostnadsutvecklingen. Man kan emellertid, som vi ocksåframhåller i vår motion, inte bortse från att också de allt kärvareförhållandena på arbetsmarknaden spelar en viktig roll i samband med ickepåbörjade och avbrutna studier. Medan överklassens ungdomar i allmänhet har sinbana utstakad och genom föräldrarnas ställning och kontakter sällan behöveroroa sig för arbetslöshet, så drar sig ungdomar från arbetar- och lägretjänstemannaskikt för att dra på sig stora studieskulder. Föratt undanröja en del av de ekonomiska och sociala orättvisor som råderinom utbildningssystemet, beroende på de studieekonomiska villkoren, yrkar jagbifall till vpk:s reservationer i detta betänkande. Omkammaren bifaller vpk:s reservafioner återupprättas den målsättning som 1963års studiestödsutredning fastslog - f. ö. ledd av . I utredningensades följande: "Måletför de studiesociala åtgärderna är att vidga rekryteringen till högre studieroch att förbättra de ekonomiska villkoren för dem som bedriver eller harbedrivit högre studier. Ingen skall behöva avstå från utbildning på grund avatt han saknar ekonomiska resurser eller på grund av att finansieringen avutbildningen kan medföra alltför stora ekonomiska påfrestingar. Utredningenhar utformat sina förslag i syfte att förverkliga detta mål." Verkhghetenhar ju visat att och utredningen kommit på skam. Denna målsättninghar på intet sätt förverkligats, och än rnindre lär de här fagra orden bli enrealitet genom de försämringar som propåerna i regeringsförslaget inneburit. Vissaekonomiskpolitiska åtgärder, m. m. (SfU, studiestöd) 81 (): Den socialdemokratiska regeringen får nu bakläxa efter bakläxa av riksdagen.Inte minst gäller det utbildningsområdet. Detnederlag som regeringen nu står inför när det gäller studiemedlen är sällsyntvälmotiverat. Regeringensförslag i propositionen om ett återinförande av behovsprövning i förhållandetill make/makas inkomst och förmögenhet innebär att studiemedlen börjarreduceras vid en årsinkomst av ca . hos maken för att försvinna heltvid . årsinkomst, om makarna inte har barn. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m. m. (SfU,studiestöd) 1 realiteten innebär det att mängder av kvinnor kommer attbetraktas som bihang till sina män. De förvägras helt enkelt studiemedel, omderas män tjänar för mycket. lyckades i regeringsställning få igenom enavveckhng av äktamakeprövningen vid tilldelning av studiemedel. Det var enviktig jämställdhetsreform och ett uttryck för principen att man skall betraktaenskilda människor som individer. Glädjande nog har samtliga oppositionspartier gått emotregeringens attack mot jämställdheten. Det är t. o. m. så att utskottetssocialdemokrater också har bytt ståndpunkt och är med på att fällaregeringsförslaget. frågar man sig naturligtvis vad det är som gör attsocialdemokraterna har ändrat sig. har man ju motionsvägen just förtfram krav på ett återinförande av äktamakeprövningen. Så sent som den 24 mars1982 talade på den socialdemokratiska riksdagsgruppens vägnar ikammaren för ett återinförande av äktamakeprövningen. Så här sade den gången: "Vi anserfortfarande att det finns mycket mera angelägna sätt att spendera statligamedel på än att använda dem till välbeställda familjer där ena makenstuderar." 133 socialdemokrater avgav sina röster i den efterföljandeomröstningen i kammaren. Voteringsprotokollet visar att samtliga 133, unga ochgamla, kvinnor och män, röstade för ett återinförande av äktamakeprövningen. Beror den socialdemokratiska omvändelsen pä att man vetatt man kommer att förlora, även om man vidhåller sin gamla ståndpunkt om attåterinföra äktamakeprövningen? Eller beror den socialdemokratiska omvändelsenpå att man ändrat uppfattning i sak? Är det så att det som tidigare försocialdemokraterna var en ekonomisk orättvisa, för att tala med ,nu har blivit en viktig jämställdhetsfråga? Socialdemokraternas talesman i denhär debatten är självfallet skyldig kammaren en förklaring. Jag vill även fråga utbildningsminister hon också har ändrat uppfattning. röstade ju själv här ikammaren, som ledamot av densamma, för äktamakeprövningens återinförande ochfullföljer den linjen i propositionen. Står och regeringenfast vid den ståndpunkten eller har också regeringen ändrat uppfattning? har aUtså blivit helt tillgodosett när detgäller vårt krav på ett nej fill förslaget om att återinföraäktamakeprövningen. Vi motionerade också om att behålla bidragsdelen inomstudiemedlen. Utskottet slår fast att vi också på denna punkt har blivittillgodosedda. Det är riktigt, och det är vi glada för. Från sida vill vi ha en generösareinställning till möjligheterna att få ferieinkomster utan att studiemedlenreduceras. Det är rimligt att man kan få en extrainkomst genom feriearbete utanatt det skall påverka studiemedelstillgången för återstoden av året. På denpunkten hänvisar utskottet fill en översyn som skall göras. Man säger att ocksåvårt förslag om en generösare inställning till ferieinkomster bör prövas i detsammanhanget. Med det är vi för dagen nöjda. Det äregentligen bara på en punkt som vi från sida inte blivit Vi föreslår i vår partimotion att skallfatta beslut om att höja studiemedlens totalbelopp till av basbeloppetfr. o. m. /85. Därför vill jag, herr talman, yrka bifall tillvår partimotion. På ledamöternas bänkar delas just nu ut ett yrkande av deninnebörden. Det utdelade yrkandet har följande lydelse beträffande sistadels-satsen i mom. 5 beträffande omprioriteringar inom studiemedelssystemet fr.o. m. /85: attriksdagen med bifall till motion 1983/84:86 yrkande 21 samt med avslag påmotionerna 1983/84:140 yrkande 12 och 1983/84:145 yrkandena 5 och 6 begär attregeringen lägger fram förslag till av innebörd attstudiemedlens totalbelopp fr. o. m. den 1 juh 1984 skall utgöra avbasbeloppet. Detär viktigt att totalbeloppet uppräknas så att de studerande kan bedrivaheltidsstudier utan alltför stora ekonomiska påfrestningar. En bevaradbidragsdel och en höjning av studiemedlens totalbelopp på det sätt folkpartietföreslagit bör kunna bidra till det. Jag avvaktar med mycket stort intresse - och jag är inte ensam om det -svaren från utbildningsministern och från socialdemokraternas talesman i dennadebatt. Vissaekonomiskpolitiska åtgärder, m. m. (SfU, studiestöd) 82 (): Ett avsnitt i regeringens proposition 1983/84:40 om vissaekonomisk-pohtiska åtgärder behandlar studiehjälp och studiemedel. Studiehjälpbeviljas till studerande i gymnasieutbildning t. o. m. den termin hon eller hanfyller . Tillsammans med studiehjälp kan den studerande erhållaåterbetalningsphktiga studiemedel under vissa begränsningar. Dessa begränsningarföreslår regeringen i propositionen skall byggas ut, så att de studerandesföräldrar åter ges större ansvar för sina barns studietid, helt i enlighet medföräldrabalkens bestämmelser. Utskottets majoritettillstyrker detta förslag; endast vpk yrkar avslag. Studiehjälpsberättigadeelever som fyllt kan erhålla ett tillägg på /månad, inkomstprövatenligt samma regler som det statliga bostadstill-lägget. Regeringenföreslår nu - och utskottet tillstyrker - att inkomstprövningens reduktionsgränserhöjs något. Vpkkräver som vanligt större insatser från staten och föreslår något högrereduktionsgränser än propositionens. Det är ju populärt. Jag yrkar bifall till propositionen och avslag på reservationerna 1och 2. Föratt ge större medborgargrupper möjlighet till universitetsstudier och annanhögre utbildning införde man på socialdemokratisktinitiativ möjligheten att finansiera utbildningen med stöd av studiemedel - ettsystem som livligt diskuterats men ändå allfid uppskattats högt, avnästan alla som behövt utnyttja det. Studiemedlensvärde har följt penningvärdesförsämringen. De studerande har därförinte fått kännas vid några standardförsämringar, som Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m. m. (SfU,studiestöd) det brukarsägas, . Men de har inte heller fått följa med i andra gruppersstandardhöjning. De enda standardhöjningar som studerandegruppen fått ärrealhöjningar av andra socialpolitiska stöd, exempelvis genom bostads- ochbarnbidragshöjningar. De högskolestuderandes ekonomiska situation är intetillfredsställande f. n., så egenthgen skulle staten nu behöva satsa störreanslag till studiemedel. Men i den ekonomiska situation som världskonjunkturenoch borgerliga regeringar försatt oss i är det inte möjligt att göra det.Regeringen föreslår därför omfördelningar inom studiemedelssystemet, i avsiktatt ge systemet en bättre fördelningspolitisk profil. Den återbetalningsfria delen av studiemedlen,studiebidraget, som efter hand förlorat i värde realmässigt, föreslås tas bort.Vidare skall den s. k. makeprövningen återinföras - detta för att göra detmöjligt att höja grundbeloppet, i första hand fr. o. m. . Dessa förslag har väckt starkt motstånd istuderandekretsar, förmodligen beroende på att de var för tidigt väckta ochotillräckligt motiverade. Utskottet socialdemokrater har tagit kritiken på allvar.Vi lägger nu tillsammans med centerledamöterna fram ett förslag i betänkandet,baserat på flertalet av de motioner som väckts med anledning av propositionen.Förslaget sammanfaller i långa stycken med centrala förslag. Detta innebär att propositionens förslag tillbasbeloppsberäkningen fastställs samt att förslaget om att nu återinföramakeprövningen och slopa studiebidraget avstyrks. Vidare innebär det attstudiemedlen höjs från till av basbeloppet per studieår fr. o. m.den 1 januari 1984. Utskottets majoritet har därmed inte givit uppföresatserna att göra studiemedelssystemet mer attraktivt och bättre anpassattill dagens situation. Alla möjligheter till omprioriteringar bör prövas. Ettja till utskottets hemställan innebär därför också ett ja till vad regeringensade i proposition 1982/83:150 om en reviderad finansplan, att det beträffandestudiemedlen finns anledning att pröva möjligheten till en omfördelning av detotala studiemedlen till förmån för dem som bäst behöver stöd och att enförstudie i dessa frågor kommer att påbörjas innevarande höst. Utskottet finner därför att en översyn avstudiemedelssystemet bör göras. Därvid bör förutsättningslöst kunna prövasvilka omprioriteringar som kan göras för att höja studiemedlens grundbelopp. Utskottets moderater håller fast vid att bidragsdelenskall slopas och omvandlas till återbetalningspliktiga studiemedel. Där är manokänslig. Denna ändring skall enligt räknekonst göra det möjligtatt höja grundbeloppet till av basbeloppet. Detverkliga förhållandet är att förslaget skulle kosta över 300 miljoner attgenomföra. Reservation3 måste därför avslås. Margö föreslår på vpk:s-vägnar ireservationerna 4 och 5 mycket kostnadskrävande höjningar av studiemedlen. skall vara uppe i av basbeloppet. Vpk kräver vidare att översynenskall göras med sikte på studielön. Har man gott om pengar, kan man åstadkommastora saker. gjorde en beräkning på vilka kostnader ettinförande av studielön skulle medföra. I nuvarande läge torde de årliga kostnadernaöka med 3, 4 eller kanske 5 miljarder. Därtill skulle en sådan reform krävaavskrivning av de nu utestående återbetalningspliktiga studiemedlen - enkostnad på mellan 10 och 15 miljarder. Jag yrkar bifall till utskottets hemställanoch avslag på samtiiga motioner. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m. m. (SfU,studiestöd) 83 () replik: återupprepar varje gång vi harvåra debatter att det är de borgerliga regeringarna som har försatt oss inuvarande ekonomiska situation, och det gör han med en papegojas envishet. Jagvill återigen påpeka att om vi hade följt de socialdemokratiska propåerna underden borgerliga tiden, då hade vi haft ett budgetunderskott som kanske hadevarit 30 miljarder högre än f. n. pratar om att det skall görasomfördelningar inom systemet som möjliggör de reformer som ni föreslår, bl. a.studiestöd på från . Men, , många avförslagen omöjliggörs ju genom att ni säger nej till borttagande dels avstudiebidragsdelen, dels av äktamakeprövningen. Bara för nästa budgetärhandlar det om 65 milj. kr., enligt vad jag räknat ut, och för budgetåret1986/87 rör det sig om ca 90 milj. kr. när det gäller studiebidragsdelen. säger också att utskottets moderater hållerfast vid sin inställning. Ja, det gör vi, och vi har f. n. också sällskap avden socialdemokratiska regeringen genom dess förslag i propositionen. Mensocialdemokraterna i utskottet har sprungit ifrån denna ståndpunkt, för närdet började blåsa litet vågade ni inte stå pall. Jag skulle vilja frågautbildningsministern, som är närvarande här i kammaren, hur hennesinställning till detta är. Vidhåller utbildningsministern att det ärnödvändigt att ta bort studiebidragsdelen för att kunna möjliggöra andraviktiga reformer inom området? Det är på sådant sätt vi har möjligheter attlångsiktigt få in mer medel till statskassan eller rättare sagt minskaomkostnaderna för studiestödet. 84EVA (vpk) replik: säger att det är ett faktumatt förhållandena för de studerande inte är tillfredsställande . Det ärväl det minsta man kan säga. Han påstår också att de studerande inte drabbatsav några standardförsämringar utan att de' bara inte följt med i den allmännautvecklingen. Jag vågar hävda att de studerande är utsatta för ettoerhört ekonomiskt tryck. Den dåliga ersättningen är naturligtvis en bidragandeorsak till snedrekryteringen till eftergymnasiala studier, även om detta inteär den enda orsaken. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m. m. (SfU,studiestöd) Trots denutredning som jag tidigare åberopade, där man påstod sig vilja förbättra föralla människor i samhället, har det genom SCB:s och andra undersökningar visatsig att så inte har skett. Och även om arbetsmarknads-orsaker och annat spelarin vågar jag hävda att de dåliga förmånerna för studerande är en bidragandeorsak. Det lät litet hotfullt när sade att man påallt sätt skulle arbeta vidare på att behålla behovsprövningen o. d., att mantänkte återkomma till omprövningar inom det studiesociala systemet. Behovsprövningenär ju en viktig principiell fråga, inte minst för kvinnorna. De har också visatsig genom att en rad socialdemokratiska kvinnor motionerat i detta ärende. Avskaffandet av äktamakeprövningen var ett steg mot enökad jämställdhet. Men i detta avseende vill vidhålla attkvinnorna skall sättas på undantag. När det gäller studielön och att våra förslag skulle varaså kostnadskrävande är och förblir vår grundinställning att vi skall införa enstudielön, men vi är inte okänshga för ekonomiska realiteter. Vi är medvetna omatt införandet av studielön kanske skulle kosta för mycket, och därförhar vi inte heller föreslagit det i vår motion. Vad vi har föreslagit i vårmotion är i och för sig kraftiga förbättringar för de studerande, men såvåldsamt kostnadskrävande är de faktiskt inte. Enligt de beräkningar som hargjorts av våra förslag skulle de uppgå till 50 milj. kr. Vi tycker att dessaförslag är värda dessa pengar. 85JÖRGEN () replik: Jag ställde alldeles ett par raka ochenkla frågor till utskottets talesman, , lian föredrog att intesvara på dem utan valde att i stället läsa upp ett färdigskrivet anförande. Dethar jag i och för sig stor respekt för, men jag tycker att han kunde ha ägnatmina frågor någon tid. Jag skall för säkerhets skull upprepa dem. Jag konstaterade att så sent som sedanvar denna fråga uppe i , efter det att socialdemokraterna hademotionerat om ett återinförande av äktamakeprövningen. Då sade ;"Vi anser fortfarande att det finns mycket mer angelägna sätt att spenderastatliga medel på än att använda dem till välbeställda familjer där ena makenstuderar." Han ville att skulle ansluta sig till densocialdemokratiska motionen. är det ett helt annat ljud i skällan. körsocialdemokraterna över sin egen regering och ställer upp på de förslag som vifrån opposifionspar-tiernas sida har väckt. Men jag tycker ändå att vi bör fåveta vad den här omvändelsen under ett drygt år beror på. Beror den på att maninser att man kommer att förlora även om man vidhåller sin gamla ståndpunkt,eftersom det är en majoritet emot det här förslaget i kammaren? Eller beror detmöjligen på att socialdemokraterna i sak har ändrat uppfattning? Den frågan tycker jag att skall svara på.För det kan väl inte vara så, herr talman, att ekonomin, som till , har blivit så mycket bättre? Snarare hardet blivit precis tvärtom under densocialdemokratiska regeringen. De välbeställda familjer som om har väl inte blivit mindre välbeställda? Anf.86 () replik: Jag sade i mitt inledningsanförande att den översyn som utskottet nukräver och förordar i betänkandet skulle vara förutsättningslös. Vi kan och böralltså pröva alla möjligheter för att kunna göra studiemedelssystemet merattraktivt och för att göra det möjligt för dem som har det svårt med ekonominatt studera. Det ligger i förslaget. Jagstår för vad jag sade . Det finns andra och bättre saker attsatsa pengar på än att ge dem till just familjer med höga inkomster. Detförekommer, men det finns ingen statistik på det, att den ena parten i familjermed en inkomst på . tar ut studiemedel på grund av att det ärett billigt sätt att låna pengar. Det var ett svar både till till . Vidareskall jag läsa upp vad som står i vpk:s reservation på s. 12, fjärde raden: "Denenda rimliga lösningen av studiefinansieringen är att införa ett systemmed studielön till alla ."