prot · G70946 · 1983-12-31 00:00:00 — Det bör emellertid tilläggas attdetta goda anseende är något som sannerligen inte har bidragit till.Man har i stället ägnat mycken tid och kraft åt att misstänkliggöra helaATP-systemet. Avsikten är nu att regeringen skall tillsätta enparlamentarisk utredning för att göra en översyn av vissa frågor inom detallmänna pensionssystemet. En av uppgifterna blir att se över det nuvarandevärdesäkringssystemets utformning. Därvid kommer man in på frågan ompensionärernas möjligheter att få del av kommande standardökningar. Dennautredning vill nu och vpk, och genom sitt särskildayttrande, styra in på olika beställningsuppgifter, som i olika avseenden skulleinnebära en förändring av de grundläggande principerna för ATP. Låt mig understryka att det är angeläget attpensionsförmånerna nu och i fortsättningen står i relation till tidigareinkomster och är värdesäkrade. Det är viktigt att man står fast vid deutfästelser som gjordes vid ATP-systemets tillkomst. gjorde en mycket grundligutredning om bl. a. låginkomsttagarnas och de deltidsanställdas ställning isystemet. Utredningen visade på ett mycket övertygande sätt vilka svårigheteroch risker som föreligger att inom ATP-systemet skapa särlösningar för vissaförsäkrade, eftersom systemet bygger på kollektivt uppburna avgifter utanindividuell koppling mellan förmåner och avgifter. Vi har tidigare påpekat att det skett en fortlöpande utjämning mellan folkpensionärer ochATP-pensionärer liksom mellan olika ATP-pensionärer vad gäller den disponiblainkomsten. Jag har haft många debatter med bl. a. om detta, ochhan kan ju inte förneka att det skett en sådan utjämning. Utjämningen beror främst på utbyggnaden avpensionstillskotten, de kommunala bostadstilläggen och de extra avdragen vidbeskattningen. Jag nämnde i debatten som vi hade att ATP-pensionärenmed . i inkomst, vilket flitigt använt för att exemplifiera des. k. orättvisorna, visserligen har en bruttopension som i är överstigerfolkpensionens grundbelopp med , men sedan pensionstillskott ochkommunalt bostadstillägg lagts till folkpensionärens grundpension ochATP-pensionären betalat skatt på sin pension, kan skillnaden mellan de bådapensionärernas nettobelopp uppgå till bara ca , beroende på storlekenav det kommunala bostadstillägget och den kommunala skatteutdebiteringen. Vill man på sakliga grunder diskutera dessa frågor, börman uppmärksamma att det föreliggande utredningsmaterialet visar att de tankaroch förslag som framförs i reservationerna i väsentliga avseenden skulleförändra de grundläggandeprinciperna för ATP. Detta motsätter vi oss. Är man emellertid ute i andraavsikter, att i grunden förändra för att inte säga slå sönder ATP-systemet, börman i ärlighetens namn redovisa detta. Det är ett känt faktum att vi upplevat enförsåtlig propaganda mot ATP. Vi har hört talas om att man kan litapå ATP, att AP-fonden kommer att ta slut och att vi inte har råd att garanteraATP-pensionärerna deras framtida pensioner. Följderna av den här propagandan känner vi också till: enkraftigt ökad " privatisering av pensionstryggheten genom dyrapensionsanordningar som främst blir förbehållna de bättre situerade grupperna isamhället. Mycket av detta ansluter sig till den privatiseringspropaganda somsärskilt ägnat sig ät . Mot den här bakgrunden, herr talman, blir vakthållningenkring ATP allt viktigare. För socialdemokratin förblir detta nu som tidigare enangelägen uppgift. Jag har i mitt anförande huvudsakligen uppehållit mig vidde delar av utskottsbetänkandet som behandlar pensionsfrågorna och därmedreservationerna 1-6. kommer i ett senare anförande att behandlaövriga delar av betänkandet och därmed reservationerna 7-14. Med det anförda ber jag slutligen att få yrka bifall tillhemställan i socialförsäkringsutskottets betänkande nr 10 och avslag påsamtliga reservationer. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m. m. (SfU, pensionerm. 61NILS CARLSHAMRE (m) replik: gör onödigt stor dramatik avförslaget från moderater och centerpartister i utskottet om att fortsättatillämpa den beräkningsmetod för basbelopp som vi tillämpar just , dvs. efterett nettoprisindex utan hänsyn till bränsleprishöjningar och inräknade skatter.Det är nog inte så dramatiskt längre. Det är inte mycket mening med att räknaut vilka effekter detta system får . Jag är nämligenövertygad om att systemet inte kommer att gälla då. Jag har aldrig varitsärskilt förtjust i det - det är ingen hemlighet - och jag är det inte nuheller, och jag tror inte att det i längden är en bra metod att beräknavärdesäkring. Den andra metoden är inte heller bra. Jag är däremot övertygad om att om vi äntligen får denutredning som socialministern har lovat oss, blir det aktuellt att se överdetta i grunden, så att vi kan få ett helt annat system för att räkna ut hurstor värdesäkringen skall vara i olika situationer. Jag tycker inte att viskall ändra så ofta. Det råkar alltså vara så att det som just nu gäller ärnettoprisindexsystemet. Och skall vi ändra det 1985 eller 1986 - det ändradesvisst tidigare 1982 - varför skall vi göra en ändring också 1984? Det finnsingen anledning att på detta sätt rycka sönder systemet. Mer dramatiskt än såär det inte. Vi tycker alltså att man kan fortsätta något är till med detnuvarande sättet att räkna, och sedan får vi se vad det blir i fortsättningen. Eftersom kopplade ihop moderater ochcenterpartister vad gäller den förutsedda utredningen och vad den skall sysslamed vill jag bara Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m. m.(SfU,pen-sionerm. har i reservation 5 gett sin syn på detta, och jag troratt kammarens ledamöter är väl medvetna om att man i den sista delen av nämndareservation ger uttryck åt tankar som även moderata, samlingspartiet skullekunna ha skrivit - och i själva verket har skrivit i sitt särskilda yttrande.Den första delen av reservationen handlar om någonting annat, som uppehöll sig vid. Det gäller helt ändrade principer förtilläggspensioneringen, och det har vi aldrig ställt oss bakom och gör det intenu heller. Eftersom halva reservationen alltså enligt vårt sätt att se inte ärså bra och den andra halvan är bra, kommer vi i voteringen att avstå från attrösta vare sig för eller emot reservationen. 62GÖSTA () replik; Nej, , vi vill inte från centernssida misstänkliggöra ATP-systemet. Men vi har fört fram en berättigad kritikmot orättvisorna inom systemet. På den punkten har vi gott sällskap av LO, somvid skilda tillfällen just riktat en liknande kritik mot ATP-systemet. tar upp frågan om de s. k. undantagandepensionärernaoch undrar varför den frågan inte löstes av tidigare regering. lika väl som jag till att en regering behöver majoritet i parlamentet -det är precis det problem som den nuvarande regeringen brottas med f. n. - ochden majoriteten fanns tyvärr inte i den aktuella frågan somSven Aspling tog upp. Jag beklagar det. I övrigt vill jag säga att jag ibland blir litetförtvivlad över att det i debatterna med är så svårt att kommatill en direkt analys äv den konkreta verkligheten. Jag skulle vilja att SvenAspling försökte släppa bindningarna och låsningarna till de reformer somgenomfördes . Det är inte säkert att de i alla delarpassar in just i dagens läge. Jag har för min del svårt att tro att SvenAspling anser att socialdemokratisk politik är bra när höginkomsttagarna inompensionssystemet får förbättringar på bekostnad av de svagare grupperna. Jaghävdar med bestämdhet att så har skett , inte minst på bekostnad avstora delar av barnfamiljerna. Eller är det bra socialdemokratiskfördelningspolitik att företräda en linje som innebär höjningar isjukförsäkringen från . för de bäst ställda,medan vissa andra får klara sig på . Man kan gå vidare och ställa frågan: Vad är det som är såbra med det socialdemokratiska systemet med en karens förarbetslösa, som skall ty sig till den s. k. KAS-ersättningen? Vad vore det förstötande i att och jag och många med oss tog på oss en självrisk isjukförsäkringen? Är det ändå inte så att vi är privilegierade i förhållandetill de arbetslösa? Jag vill försäkra , att om han sätter sig neroch i lugn och ro tänker igenom hela det sociala trygghetssystemet, skall hankomma till slutsatsen att det behövs reformer. Om dessa reformer innebär att visparar när det gäller de bäst ställda grupperna och förstärker grundtryggheten,då bhr vi överens. 63MARGO (vpk) replik; Statens pris- och kartellnämnd gör som bekantkontinuerliga uträkningar av bl. a. devalveringens effekter påprisutvecklingen. Enligt SPK var dessa effekter . För 1983har devalveringseffekten på prisutvecklingen konstaterats vara för tidenjanuari-oktober, och har det skett en ökning med 0,. För hela 1983 kommer alltså devalveringseffekten att stanna vid1,. Om vi lägger ihop effekterna , kommer vi upp i 3,4 %.Enligt det socialdemokratiska förslaget skall devalveringseffekten beräknastill . Var kommer de extra ifrån? Är detta ändå inte att lurapensionärerna, när man garanterade dem i valrörelsen att pensionerna inför 1984skulle vara värdebeständiga? sade att han tyckte det var karakteristisktför vpk att vilja ha värdebeständiga pensioner. Jag tycker det är bra om SvenAspling har den uppfattningen. Vi tycker också att det är bra om folk iallmänhet har den uppfattningen, att det är karakteristiskt för vpk att viljaöka beskattningen för aktieägarna men garantera pensionärerna värdebeständigapensioner. Jag ber att få tacka för den komplimangen, och jagönskar att jag snart skall få anledning att återgälda den. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m. m. (SfU, pensionerm. 64SVEN ASPLING (s) replik: Det är, Margö , mycketkarakteristiskt för kommunisterna att icke ta hänsyn till de faktiskaekonomiska realiteter som vi har att brottas med. Jag tror att kommunisternabegår ett fel när de tror sig kunna vinna poäng genom att på det här sättetlägga sig ovanför och bjuda över. Det är ju den metoden vi möter här i kammarennu och har mött under alla år. Vi befinner oss i en bekymmersam situafion, och jag har imitt anförande redovisat det. Pensionärerna är beredda att ta sin del avansvaret för att föra landet ut ur krisen. Det är det vi diskuterar. Vidiskuterar devalveringseffekten - icke några sänkta pensioner, utan frågan omhur mycket pensionerna skall höjas mot bakgrund av devalveringseffektensborträknande. Får jag sedan, herr talman, bara i korthet säga ett parord om inlägg. Naturligtvis döljer den här debatten endjupgående principiell skillnad mellan och oss socialdemokrater när detgäller pensionssystemet. var emot ATP. Man bekämpade ATP-systemet, ochman har väl egentligen aldrig i grunden accepterat principerna för ATP-att denlagfästa tilläggspensionen skall garantera en i huvudsak bevarad standard påålderns dagar. Den rätten - låt mig erinra om det - hade före ATP endast vissatjänstemannagrupper, främst stats- och kommunalanställda. Arbetare och andragrupper saknade den rätten. Det är väl naturligt att har ett mindre intresseav att slå vakt om inkomstbortfallsprincipen inom ATP-systemet och i stället iallmänna ordalag talar om grundtrygghet. traditionella väljargrupperhar ju i allmänhet låga nominella inkomster, och den sjukpenninggrundande ochpensionsgrundande inkomsten blir därmed låg liksom socialförsäkringsavgif- Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m. m. (SfU, pensionerm. Motdenna bakgrund svalnar naturligtvis intresset för det skydd mot inkomstbortfallsom vi har byggt upp inom ATP för att därmed skapa en trygghet och enjämställdhet mellan olika grupper i samhället. Det är det det gäller. Jag får i en senare replik komma tillbaka fill frågan omutredningen och de s. k. orättvisor som bl. a. här har försöktgöra en affär av. 65 () replik; Visst ger jag rätt i att vi harhaft och har skilda meningar i själva principfrågan när det gällerATP-systemet. Vi har betonat grundtryggheten starkare än vad socialdemokratinhar gjort. Jag vill nog hävda att om man ser på utvecklingen av ATP-systemet,så finner man att mycket talar för att vår kritik är befogad. En analys av denekonomiska verkligheten för en barnfamilj resp. vissa pensionärsgrupper visartydligt att vissa - jag betonar vissa - pensionärsgrupper har en högre standardän barnfamiljerna, som har en större försörjningsbörda. Då borde vi varaöverens om att det inte står särskilt bra till med det pensionssystem som vihar f. n. Det innebär inte att vi avser att, som uttryckte det,rasera ATP-systemet. Det är inte fråga om det utan om att skapa större rättvisainom systemet. I med ekonomiska svårigheter borde vi väl kunna blisams om att tyngdpunkten i besparingsåtgärderna skall läggas på de bästställda. Pä den punkten har jag litet svårt att förstå logiken isocialdemokratins politik. Partiet har ställt upp bakom en så långtgåendesjälvrisk som 90 dagars karens när det gäller arbetslösa som får KAS. Däraccepterar regeringen en ganska hårdhänt självrisk. Socialdemokraternaaccepterar en hög självrisk i tandvårdsförsäkringen, som slår hårt mot dem somhar dåliga tänder. Socialdemokraterna har accepterat - såvitt jag förstårmedvetet - att flertalet låginkomsttagare, däribland arbetare och lägretjänstemän, får klara sin barnomsorg utan ersättning. I de här fallen ärsocialdemokraterna sannerligen inte rädda om de sämst ställda grupperna. LOhar i sin utredning mycket klart och tydligt visat att det är de bättre ställdagrupperna i vårt samhälle som är gynnade av den nuvarande barnomsorgspolitiken. Jag skulle önska och vilja hoppas på att vi i dennariksdag kunde bli litet mer samstämmiga i en analys av dessa frågor. Jag trorinte att vi klarar den analysen - därtill är den alltför komplicerad - i enkort debatt, men saken tål verkligen att diskuteras. 66MARGO (vpk) replik: Jag vill säga till att när detgäller pensionerna så vill vi inte lägga oss vare sig över eller underregeringen. Vi ger precis samma bud som socialdemokraterna gjorde före valet.Vi kräver att socialdemokraterna står kvar vid sina vallöften tillpensionärerna. När det gäller finansieringen, herr talman, tror jagknappast att någon önskar att vi skall upprepa förmiddagens finansdebatt. Jagnöjer mig därför med att hänvisa till vad i sade på förmiddagenom våra finansieringsförslag. Men jag vill peka på att vårt totalafinansieringsförslag ger 3 miljarder mer i inkomster än regeringsförslaget.Avslutningsvis, herr talman, erkänner jag utan omsvep att vi kommunister tyckeratt det är mycket lättare att pungslå aktieägarna än att pungslå pensionärerna. 67 () replik; Debatten här har haft många intressantainslag. Jag har tidigare noterat att såväl som räknat in en devalveringseffekt när man nu har stannat för sammapensionsnivå som regeringen föreslagit. Jag skall väl inte ställa frågor här,men visst vore det av intresse att få veta hur man kommit fram till den härnivåbestämningen. Den stora skillnaden, herr talman, mellan att rensa indexfrån oljeprishöjningar och att räkna bort effekterna av en devalvering är atti det senare fallet rör det sig om en engångsåtgärd, som inte får någon störreeffekt på det framtida pensionsskyddet. En successiv urholkning av basbeloppetsom blir följden av det borgerliga förslaget att ta bort energipriserna urindex får däremot genomgripande konsekvenser, främst för kommande pensionärer.Det är detta det gäller. Jag skall inte, , ta upp sjukförsäkringen.Doris kommer i ett senare inlägg att behandla den frågan. När det gäller barnfamiljerna skulle vi också kunna föraen debatt. Självfallet har de bekymmer och svårigheter- jag har haft tillfälleatt säga det förut. Men den debatten får vi föra när den fråganfår sin aktuahtet här i . När det gäller frågan om låginkomsttagare ochdeltidsanställda finns det anledning att erinra om att det för rätt till helålderspension från ATP krävs 30 pensionsgrundande år mellan 16 och . Pensionspoäng beräknas med utgångspunkt i de bästa 15 åren. Detta gördet möjligt för den försäkrade att, utan att pensionens storlek påverkas, avståfrån förvärvsarbete i totalt närmare . 15-årsregeln ger alltså utrymmeför t. ex. deltidsarbete utan att pensionens storlek påverkas. I och för sig är det riktigt att högavlönade i allmänhethar kortare intjänandetid. har en betydande utjämning skett genom atttaket för ATP-avgiften har tagits bort. De som ligger över taket får betalaavgifter utan motsvarande förmåner. En utjämning sker också vid utbetalningenav pensionerna genom beskattningen och KBT-systemet. Klyftorna har med andraord minskat, , icke ökat. Det är viktigt att slå fast detta. tar sedan upp frågan omkompletteringspensioner. bör veta att dessa grundar sig påavtalsmässiga överenskommelser mellan arbetsmarknadens parter. Om GöstaAndersson vill förhindra att sådana avtal sluts, ger han sig in på den friaförhandlingsrätten på arbetsmarknaden. Jag vet inte om han är ute efter detta idet här sammanhanget. Jag ser att min taletid är ute, så jag slutar här. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m. m.(SfU,pen-sionerm. Vissa ekonomisk-pohtiska åtgärder, m. m. (SfU, pensionerm. vice talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytteriigarereplik. 68 (); Jag skall fortsätta med en marginell del avutskottsbetänkandet. Det gäller det avsnitt som behandlar åtgärder inomsjukförsäkringens område, begränsningar av läkemedelskostnader och avgifterinom den öppna sjukvården, mom. 12. Jag kommer därvid att uppehålla mig vid vårmoderata reservation nr 7 och våra två särskilda yttranden. De förslag som läggs fram i propositionen innebär när detgäller läkemedelsförmåner att högsta patientavgiften blir . perläkemedelsinköp genom att halva kostnaden . Vad gäller patientavgifterna i den öppnasjukvården föreslås att avgifterna i privat vård höjs till högst . och till högst . fr. o. m. förläkarbesök, och till högst . fr. o. m. för besök hossjukgymnast. Dessa förslag beräknas medföra en minskning avsjukförsäkringskostnader med sammanlagt 362 milj. kr. per är,patientavgifterna med 250 miljoner och läkemedelsinköpen med 112 miljoner. I vår motion av m. fl. och i vårreservation anser vi att den föreslagna högsta avgiften vid läkemedelsinköp, 50kr., är rimlig, men metoden att höja mindre effektiv. Vi föreslår - i ställetför en höjning enbart av den övre kostnadsgränsen, över vilken den allmännasjukförsäkringen betalar kostnaden - en höjning med samma belopp, till likadelar fördelat på den lägre och högre kostnadsgränsen. Här är juprisnedsättningen hälften. Vi föreslår vidare att bottenbeloppet, , höjstill . och att det högre beloppet, , höjs till . Detta vårtförslag skall jämföras med propositionens förslag om en höjning av det högrebeloppet till . med oförändrat bottenbelopp. Vi beräknar att vårt förslagger en ytterligare besparing på 50 milj. kr. per är jämfört med regeringensförslag. Vi anser också att en höjning av patientavgiften vid besökhos privata vårdgivare är befogad. Vi anför dock i vår reservation att heladenna höjning bör göras redan fr. o. m. , dvs. attpatientavgiften vid läkarvård då bör höjas med . och vid sjukvårdandebehandling med . Motsvarande höjningar bör genomföras inom den offentligavården . Vi anser att höjningen av patientavgifter förfelarsitt syfte, om den inte avräknas mot 1984 och försäkringsersättning. Det bör göras omöjligt, såsom var fallet under denborgerliga regeringstiden, för huvudmännen att inte efterkommarekommendationerna. Därför förordar vi att försäkringsersättningen, i den månde rekommenderade fastställda patientavgifterna inte tas ut, dras in. Vi beräknar att detta förslag innebär en ökning på etthelt år med 250 milj. kr., med halva beloppet under innevarande budgetår. Sammanfattningsvis innebär våra förslagkostnadsbegränsningar för /84 som är 120 milj. kr. större änregeringens förslag och 170 milj. kr. större för /85. Innan jag går över till att beröra våra särskildayttranden vill jag kommentera propositionens förslag om sjukpenningrätt vidutlandsanställning, mom. 14 i utskottsbetänkandet. Förslaget innebar attsjukpenning skulle utbetalas endast under vistelse i , med undantag förpersoner som insjuknar medan de vistas utomlands för arbete som utsända avsvenska arbetsgivare och är sjukpenningförsäkrade i . I en moderat motion av och erinringar mot förslaget, då det skulle ha inneburit att missionäreroch andra utlandsarbetare skulle ha mist sin sjukpenningrätt redan vidtillträdandet av sin tjänst, även om utlandsvistelsen kunde vara änett år. Utskottet har ansett det rimligt att sjukpenningskyddetupprätthålls för försäkrade som tillfälligt arbetar utomlands under sådanaförhållanden att bosättningen i består, oavsett om den försäkrade äranställd, uppdragstagare eller egenföretagare. Utskottet har ändratpropositionens förslag i detta hänseende. Detta är mycket tillfredsställande i frågaom rättvisa mellan olika yrkeskategorier och mellan arbetstagare ochföretagare. Så till våra särskilda yttranden, först under mom. 16,karensdagar inom sjukförsäkringen, där vi delar uppfattningen i reservation 12att regeringen bör förelägga förslag om ökad självrisk isjukförsäkringen. Vi avser att återkomma med annat förslag till besparingarinom sjukförsäkringen. I det särskilda yttrandet 3 under mom. 19,vårdnadsersättning, framför vi i grunden samma uppfattning som omatt en vårdnadsersättning för barn bör införas. Vi avser att också i dennafråga återkomma med förslag, varför jag inte i den här rundan går inytterligare på denna fråga. Jag yrkar bifall till den moderatareservationen 7, och jag vill i det sammanhanget säga att vi moderater vidomröstningen kommer att avstå från att rösta när det gäller centernsreservationer 12 och 14. Sedan kan jag inte låta bli att avslutningsvis säga: Trotsallt bör det väl vara något av en önskedröm för en regering att ha enopposition som ställer upp med ytterligare besparingar utöver vad regeringenföreslår. Men i detta speciella fall kan det väl sägas att detta inte sker avomtanke om den sittande regeringen utan faktiskt av omtanke om vårt lands framtid. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m. m. (SfU, pensionerm. 69KARIN (); Svensk ekonomi kräver besparingar föratt kunna stabiliseras. Detta är av stor vikt för att vi även framdelesskall kunna bibehålla ett socialt trygghetssystem. är en av världens rikaste nationer, men för att viäven i fortsättningen skall kunna bibehålla den statusen krävs en ny syn påvårt trygghetssystem. Grundtrygghetsprincipen, som har fört frami debatten och som närmare har utvecklat, bygger på allamänniskors lika värde. Vi undervärderar inte den arbetsinsats som hemarbetandeutför. Vårt mål är att även den arbetsinsatsen skall ge en trygg ålderdom,likaväl som för den som utför ett lönearbete. Iregeringens proposition nr 40 aviseras åtskilliga sparförslag. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m. m. (SfU, pensionerm. dessa intealltid hänsyn till de s. k. svaga gruppernas behov. Exempelvis borttagandet avlivsmedelssubventioner innebär för barnfamiljerna en större ekonomiskpåfrestning än för familjer utan barn. Barnfamiljerna har blivit de storaförlorarnas grupp genom de åtgärder den socialdemokratiska regeringengenomför. behandlar höjningar avkostnaderna för läkemedel och sjukvård. Vi från vill i vårreservation gå ett steg längre . Förslaget i vår reservation skulle geen besparing på ca 200 milj .kr. önskar vi en förändring avhögkostnadsskyddet till förmån för dem som ofta är sjuka och för debarnfamiljer som ofta drabbas av ohälsa. Dessa skall skyddas mot alltför högasjukvårdskostnader. Det finns ett samordnat skydd mot höga kostnader försåväl läkemedel som läkarbesök och sjukvårdande behandling. Högkostnadsskyddetger rätt till befrielse från patientavgift när den försäkrade gjortläkemedelsinköp och läkarbesök fler än 15 gånger under en tolvmånaderspe-riod.Två sjukvårdande behandlingar jämställs därvid med ett läkemedelsinköp ellerläkarbesök. Det s. k. 15-kortet, som då erhålls, skall medföras av patienten ochstämplas vid varje behandlingstillfälle eller vid varje uttag av läkemedel.Skulle detta kort tappas bort uppstår naturligtvis problem. I flera fall försesockså patienten med ett flertal kort.