prot · G709164 · 1983-12-31 00:00:00 — Denförsta frågan gäller de uppmärksammade City Akuterna. Vilka ärförutsättningarna för dem att existera framöver med det nya ersättningssystemet?En del av dem som tjänstgör på City Akuten är fritidspraktiker ellerdeltidspraktiker. Kommer rätten till ersättning vid besök hos dessa läkare påCity Akuten. att kvarstå också i framfiden? Jag ställer den frågan därför atfden socialdemokratiske ordföranden i vår gemensamma hemort, , GöstaGustavsson, i ett inlägg har förklarat aft så inte kommer att bli fallet.Göteborg som sjukvårdshuvudman kommer inte, när det nya systemet har safts isjön, att ge några pengar till de läkare som är verksamma vid City Akufen. Detvore värdefullt aft få ett svar på dessa konkreta frågor. För nästa fråga kan jag åter ta som exempel.Kommer som sjukvårdshuvudman att släppa till de pengar som behövs föraft patienter som kommer från andra delar av landet skall kunna besökaprivatpraktiker i ? Folk kommer från andra håll i landet, ,till läkare i och . De gör det inte för att de har svårt attfå läkare på den ort där de befinner sig, utan därför att de vill söka just denläkare som är verksam i eller . Kommer de aft få möjlighetatt även fortsättningsvis få ersättning vid den typen av sjukvårdsbesök? Heltidspraktikerna är ungefär 600 fill antalet. De har enhög medelålder, och det är riktigt som säger atf antalet harminskat. Är det inte då naturligt att som första stimulans underlättaöverlåtelse av privatpraktik från en äldre heltidspraktiserande läkare till enyngre. Varför har ni beskurit denna möjlighet, ? Vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m. 90MARGÖ (vpk) replik: vill inte här i kammarendiskutera den särställning som psykoanalytikerna har inom den offentligavården. Jag blir inte förvånad över det, för ville infe hellerdiskutera den frågan under utskottsbehandlingen. Jag harinte riktigt klart för mig om socialdemokraterna i utskottet känner Vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m.m. till densärställning som psykoanalytikerna har inom sjukvården. Det finns alltså ingenmöjlighet att få en psykoanalyfisk behandling i den offentliga vården i dag.Därmed har patienterna infe heller något alternativ, om de infe har möjlighetatt betala den privata vården. nöjer sig med att läsa ur utskottsbefänkandet.Det är just det som står i betänkandet som gör mig orolig för vilken ställningden psykoanalystiska behandlingsmetoden skall få inom den framtida psykiatrinmed det här nya förslaget. Man överlåter åt sjukvårdshuvudmännen att genomavtal lösa frågan om psykoanalytikerna. Jag vill hänvisa till situationen i . Där har man iår antagit efableringsregler som i princip stämmer överens med det s. k.Dagmarförslaget. Det har lett till atf psykoanalysen som behandlingsmetodhåller på att raseras i . hade den en mycket starkare ställning iNorge än den haft här i . Sjukvårdshuvudmännen, fylket, i hargenom förhandlingar beslutat atf betala till psykoanalytiker . i timmenför en behandling, och patienten betalar . Sedan har man beslutat ge ettsärskilt drifttillskoft på . Men man har utestängt läkaresom har offentligansfällning, och man har utestängt alla läkare som är underutbildning; de får själva stå för de här kostnaderna. De som går i utbildningfår förutom själva behandlingsersätfningen betala arvode fill handledare pä 300kr, . Det här har fått till resultat att till nästapsykoanalytiska ufbildningskurs i Olso finns det inte en enda anmäld. Det äringen som har råd atf ägna sig åt psykoanalyfisk utbildning. Det är just dettajag är orolig för skall bli följden här i om man inte skaparsärbestämmelser för denna grupp. 91DORIS () replik: Jag börjar med Margö : Om vifidigare var okunniga om psykoanalytisk behandling och vad den innebär var viinte det efter den mycket långa och genomgripande föreläsning som MargöIngvardsson höll för oss i utskottet och som var mycket intressant, vill jagpåstå. Det har mynnat ut i det utskottsbetänkande som majoriteten står bakom. Aft Margö fortfarande inte är nöjd framgår avreservationen, som är fogad till betänkandet. Men jag är helt på det klara medatf man från regeringens sida kommer att följa defta med stor uppmärksamhet,och jag tror inte atf Margö behöver hysa farhågor för att det skallbli här som i , som hon har läst upp för oss. Jag fick en direkt fråga som gällde City Akuten i Göteborgav . Det finns ju flera City Akuter, men det är den speciella somtagits upp här. Jag vill då nämna att samma sjukvårdshuvudman som nämnde har medverkat till att via sjukvårdsstyrelsen ta upp kostnaderna förröntgenbehandling osv. och slussa över ersättning för det fill City Akufen somen serviceåtgärd. Det tycker jag inte vittnar om någonting annat än att manställt upp bakom principen att City Akuten skall få erforderlig ersättning. Jag skullefortfarande vilja ha svar på frågan varför ni begränsade antalet besök till300 1977, när ni beslöt låta fritidspraktiker etablera sig utan attförst erbjuda sin huvudman sina tjänster. Det måste väl ha funnits något mofivtill det? Var det ekonomiska skäl som låg bakom eller var det för att ni varrädda att det skulle växa eV över huvudet, rädda för aft ni inte skulle kunnafullgöra den planering som ju är sjukvårdshuvudmännens huvudansvar? Jag vill sedan till säga atf jag tyckeratt det känns litet svårt att höra förakt när det gällersjukvårdshuvudmännen, landsfingen. Jag kan förstå den inställningen, motbakgrund av att - kanske infe alla men en stor del av dem i varjefall - anser atf landstingen inte fyller sin uppgift längre utan är ganska överflödiga. Slutligen: Hur stor skulle den där sjukvårdspengen vara,som skulle innebära ökad valfrihet för den enskilde när det gäller andrasjukvårdsformer? Vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m. 92 (vpk) repHk; Om jag med mina utläggningar om denpsykoanalytiska verksamheten har uppnått att psykoanalytikernas särställningsärskilt beaktas vid de kommande förhandlingarna mellan , är jag självfallet nöjd med det och får avvakta förhandlingarnaoch se vad som kommer ut av dem. Men det finns en annan mening i utskoftsbetänkandet somjag inte är nöjd med, och det är skrivningen om psykologernas ställning. Vi harju pekat på atf frågan om psykoanalytikerna aktualiserar också psykologernasställning. Det finns även psykologer som sysslar med psykoanalyfisk verksamhet,och de har aldrig tillhört försäkringen, utan pafienterna har allfid fåttbetala hela behandlingen själva. skriver utskottet att "det nya ersättningssystemetinnebär atf den nuvarande skilda behandlingen i ersäffningshänseende avoffentligt anställda läkare och psykologer upphör". Med det menas att detblir lika dyrt att gå till läkare och till psykologer. Ingen kommer atffillhöra försäkringen, och patienten kommer då i sämsta fall inte att få rådmed någondera behandlingen. Det är mycket olyckligt att denmeningen finns med. Det borde i stället ha stått att psykologerna också på något sätt skall få del av försäkringsersätt ningen. Om det skall ske genom-sjukvårdshuvudmännen eller direkt är en fråga som man kan diskutera senare, men på något sätt borde det ha nämnts att även den behandling som ges av psykologerna skulle berättiga till ersättning. 93BJÖRN () replik: Jag skall svara på frågan om det ökadeantalet besök hos fritidspraktikerna, jämfört med vad man tidigare räknade med.Vi ser naturligtvis ökningen som ett uttryck för ökad efterfrågan frånpatienternas sida. Detinnebär atf man har fått ökade möjligheter att komma på läkarbesök Vissaersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m. och få göra det på förpatienterna attraktiva tider. Det är inget fel i det. Om man utgår från hur deenskilda patienterna vill ha det när det gäller besök i öppen vård, tycker jagatt det faktum att antalet besök hos fritidspraktikerna har blivit större än vadman förutsåg skall tas som intäkt för att underlätta fritidspraktikernasverksamhet - inte att göra tvärtom, som regeringen och tydligen ocksåcenterpartiet vill. Sedannoterar jag att något klart svar i fråga om City Akuten fick jag inte, och detvisar aft avgörandet kommer att ligga i händerna på politikerna i landstingenoch i vårt fall i . Mankan mycket väl tänka sig att det fattas olika beslut. Socialdemokraterna iGöteborg, som verkar ovanligt militanta i den här frågan, kan komma att agerapå ett sådant sätt att City Akuten i läggs ner, medansocialdemokraterna i , som ju erfarenhet av City Akutenhar nyktrat tiH en liten smula kanske kommer att agera på ett sådant sätt attCity Akuten i får vara kvar. Mennog är det ett underligt sysfem där människors möjligheter att sökaakutmottagningar blir beroende av vad det är för politiker som sitter ochbestämmer. 94 () replik: frågar; Hur stor skall vårdpengen vara som skall följapatienten? Naturligt nog vet jag inte det. Vi har föreslagit att man skullesuccessivt överföra resurser från landstingsskaftesidan till försäkringssidan.När det har blivit lagom för att man skall nå det resultat som eftersträvas kanman lämpligen stanna där. Märkvärdigare än så är det inte. Vadjag vet säkert är att för varje krona som på det sättet blir tillgänglig förpatienten att betala läkarvård eller annan vård med, oavsett var denna vårderhålles, blir möjligheten att ge alternativ vård större. blirden tio gånger större, för . blir den tjugo gånger större än vid . Såenkelt är det, men någon fix summa har varken jag eller någon annan försöktfastställa ännu, och det tycker jag inte är så märkvärdigt. Detkänns trist att höra om mitt väldiga förakt för sjukvårdshuvudmännen. Jagkänner inget förakt för dem så länge de håller sig fill sjukvård. De är bra pådet. De bhr inte Hka bra på det om de bHr ensamma och får monopol. Ingen somfått monopol har någonsin blivit bättre av det, vad det än gäller -det blirallfid sämre av monopol, det ligger i sakens natur. Därför kommer det kanskeatt finnas större risk att de utsätter sig för förakt om de har haftmonopol på all sjukvård i landet. Det vill vi alltså inte atf de skall ha. Nej,det är inget förakt; om de håller sig fill sjukvård kan de göra det bra. Men deskall inte vara förmyndare över andra näringsutövare. De skall inte lägga sig ivad andra vårdgivare gör. Vi har vår försäkring. Vi viH ha kvar vår försäkring,som så långt den räcker ger oss möjligheter att välja den vård vi vill ha. Dethar sjukvårdshuvudmannen inte med atf göra. Detär någonting alldeles fantastiskt att när man har olika företagsformer inom enverksamhetsgren tar man allihop utom en, den störste som närmar sig monopol,och sätter dem i knät på denne store och säger: Den skall ni lita Erstore konkurrent skall föreskriva villkoren för er i fortsättningen. Detta harveterligen aldrig hänt eller föreslagits någon annanstans. Men här har man någon sorts förblindad tro på attoffentligt alltid är bättre än enskilt. Man vill med denna s. k. reform nåeffekter som ett barn kan se är omöjliga att nå, även om de vore önskvärda. Atf tro att det blir en enda läkare till i ellerVärmland för att man drar in en läkarmottagning i , när doktorn ändåstannar i - det är så urbota enfaldigt, men det är sådana argumentman har anfört för detta förslag. 95 () replik: Låt mig först innan jag glömmer det be att fåyrka avslag på det återremissyrkande ställde föremiddagspausen. vet infe hur stor vårdpenningen skallvara, men den skulle ändå vara så stor att man med hjälp av den skulle kunnakonkurrera med andra vårdformer. Detta innebär naturligtvis privat slutensjukvård. kan inte svara på detta . Är det infeså, , att om den som har det övergripande ansvaret enligt sjuk-och hälsovårdslagen skall kunna planera sjukvården, måste den också kunnaplanera vad gäller den privata vården? Eller menar att inomsamma försäkring, med samma försäkringspengar, skall vi starta två med varandrakonkurrerande olika typer av vård, men att den som samhället står för alltidskall vara den som har alla kringresurserna när den andra inte räcker till? Detär inte lätt att planera sjukvård som skall gälla för hela befolkningen i detsammanhanget. Till ; Det lät bra, men det blev fel. BjörnMolin säger att detta med fritidspraktiker var populärt, eftersom det blev 600000 besök. Men varför satte man gränsen vid 300 000 besök och sade samtidigtsom det beslutet fattades, att man skulle gå tillbaka till om antaletbesök översfeg dessa 300 000? Det var väl infe för att man skulle gå tillriksdagen och tala om hur roligt det var att det blev mer än beräknat. Därfanns naturligtvis en avsikt. Jag frågade om det var ur planeringssynpunkteller ur ekonomisk synpunkt som ni ville titta över den frågan. vill jag säga till Margö atf denundervisning vi fick i utskottet är jag övertygad om att alla tycker var bådeintressant och värdefull. Utskottets betänkande mynnar ut i att vi tog till ossnågot av det. Vi skriver också väldigt tydligt att det nu åvilar regeringen aftfölja frågan med uppmärksamhet. Vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m. 96KARIN (): Jag kan inte låta bli aft börja med atf geett genmäle fill första inlägg. Det känns inte trevligt attvara norrlänning och bli så negativt och cyniskt utpekad som man blev i NilsCarlshamres inlägg här i kammaren. Det är inte nog med att vi vill bo kvar ivår länsdel. Vi kräver dessutom att vi skall få läkarvård. Det tycks inte NilsCarlshamre ställa upp för. Vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m. Om jag förstod rätt var inte heller han innepå den linjen att det var vettigt aft norrlänningarna skulle kräva läkarvård pålika villkor som för övriga . Det var också intressant atf höra referatav erfarenheterna inom sjukvården. Han började med aft berätta-.om enblindtarmsopera-fion utförd av en läkare som hade utfört 30 andra operationer.För atf få vila fick läkarna ett avtal som medgav kompensation i form avledighet. vill läkarna ufnyttja.den kompensafionsledigheten fill att bedrivafritidsprakfik, alltså sjukvård på fritid. Jag vill påstå att cirkeln nu är slutenoch aft vi återigen kommer att träffa läkare som av trötthet på grund av sinfrifidsprakfik inte kan ge tillfredsställande sjukvård för att litet hårdradet hela. Sedan vill jag gratulera till att hanbefann sig på en ort där han inom rimlig tid kunde komma fill läkarvård för sinlunginflammafion. Så är tyvärr inte fallet överallt i . Hade NilsCarlshamre varit uppe i min hemkommun, är det möjligt att han hade fått åkabåde 10 och innan han hade nått den läkarvård han så hett eftertraktade. Det är detta som vi vänder oss emot. I Dagmarförslaget servi en möjlighet aft uppfylla hälso- och sjukvårdslagens krav på god läkarvårdöverallt r landet. Från centerhåll väcktes två mofioner med anledning avpropositionen. Den motion som väcktes av m. fl. har fått enmycket välvillig behandling i både socialutskottet ochsocialförsäkringsutskottet. Jag vill bara påminna kammaren om några avsnitt somfått positivt mottagande och som understryker motionskraven. Det första gäller antalet privatpraktiserande läkareframgent. I propositionen uttalas att det föreliggande förslaget ligger väl ilinje med etf förslag i promemorian Ds S 1982:9 om atf privatläkarnas antalborde uppgå till ca 700. Här instämmer socialförsäkringsufskottet i vadsocialutskottet yttrat, nämligen att en privat läkarkår av minst nuvarandevolym bör finnas kvar, men med en jämnare regional fördelning. Något övre falhar däremot infe fastställts och bör inte heller fastställas. Och med detta harvårt motionskrav blivit tillgodosett. krav när det gäller nyetablering av enheltidspraktik har även tillgodosefts. Således skriver utskottet atfriksförsäkringsverket bör ha en generös bedömning av.de läkare som investeratoch planerat för heltidsprakfik före . Även när det gällerfrågan om avyttring av befintlig prakfik och ersätfningsétablering, i de fallen praktik drivits enligt samverkansavtal med vederbörande sjukvårdshuvudman,har utskottet slagit fast att denna möjlighet ej bör försvinna efter år 1986.Centerpartiet har genom denna sin mofion kunnat påverka beslutet så, aft stortutrymme lämnas även för privatpraktiker, som vi anser fyller ettstort behov inom sjukvården. Vi i ser det som tillfredsställande atf mangenom denna reform kommer att kunna omfördela resurser inom sjukvården, så attläkarförsörjningen blir rättvisare över landet- Konsumtionen av sjukvård ärenligt tillgänglig statistik beroende av läkarfillgången. Det ger inte som resultatatt den offentliga sjukvården i samma utsträckning avlastas- i stället sökermänniskor troligtvis sjukvårdshjälp även för ganska banala åkommor. Naturligtvis har den offentliga sjukvården en del att läraav privatpraktikers och fritidspraktikers arbetssätt, och jag tror också atfden offentliga sjukvården far denna lärdom. När då antalet sjukbesök hos fritids- och privatpraktikerhar ökat i den omfattning som skett , är det naturligt att deftaåtgärdas, eftersom dessa läkares tjänster till största delen kommer bara vissatätortsbor till del. Det är inte heller så att det bara är glesbygden som harläkarbrist -även stadsdelarna i södra saknar läkare. Där kan det infevara brist på arbetsfillfällen för maka/make som gör det svårt att besättaläkartjänsterna, Defta anförs annars som skäl till att glesbygden saknarläkare. Alla som arbetar inom sjukvården i Norrlandslänen och skogslänenutanför tätorterna har erfarenhet av läkarbristen. Vi har erfarenhet avläkarstafetter, där man byter läkare var vecka eller . Manvill nu införa läkarstafetter som en hjälp till de bygder som saknar läkare.Jag kan infe rekommendera denna metod. Den ger ingen kontinuitet. Det är mycketbesvärande att vara patient när man ständigt tvingas byta läkare. Det måstetill andra åtgärder, och jag upplever denna reform som en del av de åtgärdersom behövs för att vi skall komma fill rätta med läkarbristen. Det är alltså inte befolkningsunderlaget på söder iStockholm som gör atf privatpraktiker inte etablerar sig där i sammautsträckning som i andra storstadsområden - det måste finnas andra skälhärtill. har i en motion krävt ett tillkännagivandeom deltids- och fritidspraktiserande psykoanalytikers och psykoterapeuters samtsjukgymnasters möjligheter att ansluta sig fill försäkringssystemet. Dennamofion avstyrker utskottet med hänvisning fill det planeringsansvar somsjukvårdshuvudmännen har för en väl fungerande sjukvård. Schabloniseringen av ersättningen tar på intet säffansvaret från sjukvårdshuvudmännen atf bedriva och bygga ut hälso- ochsjukvården. Hälso- och sjukvårdslagen gäller naturligtvis, och den ges nubättre möjligheter att uppfylla kravet på en god hälsa och vård på lika villkorför hela befolkningen. Schabloniseringen betyder dessutom atf en tungblanketthantering kommer atf förenklas. När det gäller schabloniseringen av bidragen fillpreventivmedelsrådgivningen har man i motioner påtalat riskerna med en försämradrådgivning, om inte det prestationsrelaferade bidraget bibehålls. Här har bådesocialutskottet och socialförsäkringsufskottet uttalat att regeringen särskiltskall påkalla uppmärksamhet om dessa frågor inför nästa överläggning medparterna. Detta ställningstagande speglar den vikt som utskotten lägger vid enfortsatt utbyggnad av det abortförebyggande arbetet. lägger landstingeni allt större utsträckning ned resurserna på förebyggande verksamhet, bl. a. iform av s. k. sex- och samlevnadsprojekf. Det intensiva arbete som hittillsbedrivits har givit resultat i ett minskat antal aborter, främst blandtonåringar. Inget landsting kommer att erhålla mindre anslag i och medschabloniseringen av ersättningen, och det betyder att verksamheten kan Vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m. Vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m. fortsättai de former den har . Sedan står det naturligtvis sjukvårdshuvudmännenfritt aft ytterligare prioritera denna verksamhet. Denna rådgivning hardessutom bedrivits , och den är därför väl inarbetad ilandstingefs normala arbetsrutiner. Detta är några av de skäl som gör detmöjligt för mig atf stödja en övergång från prestationsrelaterad ersättningfill en schabloniserad ersättning för prevenfivmedelsrådgivning. När det gäller de motioner som väckts har vi från sida åter förf fram kravet på etfhögkostnadsskydd vid sjukresor. finns ett skydd för den enskilde när detgäller höga kostnader för läkarbesök och läkemedelsinköp. Detta är bra, inteminst för barnfamiljer, som genom detta system skyddas speciellt, då alla besökoch läkemedelsinköp för samtliga barn får läggas samman. Detta gerkostnadsfrihet om besöken och inköpen blir många. För de resor som måste företas i samband med läkarbesökenfinns inget skydd. Kostnaderna kan i vissa fall bli verkligt betungande.Är man drabbad av sjukdom, som dessutom ger försvagad ekonomi, betyder de högakostnader som tillkommer genom resekarensen stora pålagor för redan hårtdrabbade människor. Ett högkostnadsskydd, som föreslagits iutredningsbefänkandet Sjukresor-samordning och förenkling, som lämnades ,skulle vara ett gott skydd för dessa grupper. Naturligtvis skullebarnfamiljerna på likartat sätt som vid läkerriedelsinköp och läkarbesök få slåihop dessa resor för att familjen skulle skyddas mot alltför höga kostnader pågrund av sjukdom. Vi i ser denna reform som synnerligenangelägen och kan bara beklaga atf utskottet ej kan stödja denna vår mofion. Omnu de försök som hänvisas fill skall avvaktas, kommer det atf dröja mycketlänge innan denna reform kan genomföras. Detta drabbar de sjuka människor sorriså väl behöver denna utjämning av sina kostnader. Jag yrkar därför bifall fill reservafion nr 8 isocialförsäkringsutskottets betänkande 31 och i övrigt till utskottetshemställan. 97NILS CARLSHAMRE (m) replik; Jag kan infe riktigt förstå vari cynismen ochhårdheten ligger, om man konstaterar aft eventuell läkarbrist i Norrlandsläneninfe rimligen kan bero på eller norrlänningarna, eftersom det för allaandra yrkesgrupper är ett mycket attraktivt område, som ingen vill flyttaifrån. Det är därför jag lägger ansvaret på sjukvårdspolitikerna, när de intelyckas rekrytera läkare. Det är varken hårt eller cyniskt att göra så. Det är infe sant atf vi har speciellt ont om läkare iNorrlandslänen. Om vi bortser från de åtta län som har undervisnings- ellerregionsjukhus så toppar läkartätheten i landet, därnäst kommerNorrbotten. Det är de två läkartätasfe länen utom region- ochundervisningssjukhuslänen. I bottenligger , och . Sedan är det en annan sak att man kan mäta läkartäthet påett annat sätt också, nämligen i antalet vakanser. Men antalet vakanser berorpå hur många tjänstersjukvårdshuvudmännen har ansett sig ha råd att inrätta - och man har haft rådmed många i . Anf.98 () replik: Jag vidhåller min uppfattning att var rätt hård mot ossnorrlänningar i sitt första inlägg. Det är möjligt att jag är överkänslig påden punkten - jag får väl kontrollera det i protokollet under morgondagen. Detfinns faktiskt statistik över besök hos läkare som visar att kommun ärden kommun som toppar listan över antalet besök. Vi vet också att privatläkarnaär väl etablerade just där. De har i genomsnitt fyra besök per invånare. IStockholm ligger besöksfrekvensen på 3,08 och i AC län, alltså ,ligger den på 2,07 besök. Genomsnittet i är 2,77 besök per invånare.Det är tydligt att den högsta läkarbesöksfrekvensen finns i de privatläkartätadelarna av landet. Jagvet att vi inom regionen har en snedfördelning. I finns gott om läkare. Ilandet över huvud taget finns läkare som skulle kunna täcka alla de vakansersom finns, riien man väljer inte att ta de tjänsterna, utan man biter sig fasti universitetsstäderna, av många olika anledningar. Det är detta förhållandesom drabbar skogslänen och glesbygdsområdena så hårt. Omdenna reform kan vara ett sätt att vända den trenden, så bör vi nog litet välkomna denna reform. Vissaersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m. Anf.99 () replik; Vi räknar påolika sätt och mäter med olika mått. Jagsade att om vi bortser från de åtta län som har undervisnings- ellerregionsjukhus, vilket är en mycket speciell kategori, så har Jämfland ochNorrbotten den största läkartätheten i , om man räknar i antalet läkareper 100 000 invånare.