prot · G70953 · 1983-12-31 00:00:00 — Majoriteten i näringsutskottet anseratt ett genomförande av förslaget om löntagarfonder är ett steg bort från enverklig marknadsekonomi, det ekonomiska system som har utgjort grundvalen förvälståndsutvecklingen i vårt land. Jag skall i mitt anförande redovisa utskottsmajoritetensmotiv för detta ställningstagande samt något belysa de följdverkningar som vibefarar kommer att drabba näringslivets framtida utveckling. granskningsuppgift har i första handgällt den föreslagna organisationen, inkl. reglerna för placering av fondmedel.Som vi påpekar i vårt yttrande aktualiseras därvid väsentliga näringspolitiskafrågor, rörande dels företagens försörjning med riskkapital, delsmaktförhållandena inom näringslivet. Utskottet har också beaktat från vilkakällor och i vilken 9 protokoll 1983/84:53-54 ordningmedel skall tillföras det föreslagna fondsystemet och vilka följdverkningardetta kan få. Det är två element i regeringens förslag som med rätta kankritiseras. Det ena är den vinstdelningsskatt som skall tillhandahålla en stordel av underlaget för löntagarfondsstyrelsernas placeringar, och det andra ärden fackliga dominans i näringslivet som blir ett resultat av att dessastyrelser införs. Det grundläggande argumentet mot vinstdelningsskatten äratt den från de vinstgivande företagen drar undan medel som borde få användas,och normalt skulle få användas, i dessa företag. Resultatet blir encentralisering av företag och resurser med starkt negativa följder även iregionalpolitiskt hänseende. Utskottsmajoriteten låter sig inte förledas till endiskussion om teknikaliteter. Fondskatten kan avfärdas direkt på grund av dessextrema krånglighet. Diskussionen måste i ställa gälla om vi över huvud tagetär betjänta av löntagarfonder eller inte, om enskilda företag successivt skallföras över till kollektivt ägande, inte i första hand hur en finansiering avfonderna rent tekniskt skall gå till. Fondförespråkarna och utskottsminoriteten har ännu intelyckats visa hur näringslivet skall kunna stärkas genom löntagarfonder, somfinansieras genom en ökad beskattning av företagen. Man har heller inte visatatt investeringar blir mera framgångsrika om fackliga representanter ochpolitiker styr företagen. I det fondsocialistiska blir det de framgångsrikaoch vinstgivande företagen som bestraffas. En bit av vinsten tas om hand ochförs över till fonderna. Det är naturligtvis så, att det just är i devinstgivande företagen som nya jobb i första hand kan skapas. Ett företag påfallrepet nyanställer inte. Det är mycket osäkert om man där ens kan behålladen arbetsstyrka man har. När vinsten rycks undan från det framgångsrika företaget,är det inte längre alls säkert att företaget kan expandera och anställa merfolk. Det nödvändiga kapitalet för detta har ju tagits över avlöntagarfonderna. Fondskatten ger ökade kapitalkostnader, som medför skärptakrav på investeringarnas lönsamhet. Detta leder i sin tur till minskadeinvesteringar. Neddragningenav investeringarna drabbar särskilt hårt de mestriskfyllda projekten, vilket betyder minskat risktagande och minskadesatsningar på t. ex. forsknings- och utvecklingsarbete. Utan att närmare gå in på de problem som sammanhänger medberäkningen av den nya skatten påtalar näringsutskottet i sitt yttrande attregeringsförslaget inte innehåller någon analys av vilka verkningar skatten kanfå på företag i olika branscher och med olika kapitalstruktur. Det äruppenbart, säger näringsutskottet, att regeln om en realvinstbeskattning avvinst över ett fribelopp av . eller av företagets lönesumma ickeverkar neutralt utan får en rad oönskade konsekvenser. Byggnads-, fastighets-och skogsföretag torde, vilket Föreningen revisorer poängterat vid en utskottshearing, utsättas för icke avsedda besvärandeeffekter av den nya skatten. framhåller vidare att det äranmärkningsvärt att skattemedel lämnas att disponeras av organ, som visserligenformellt har tillsatts av staten men som till följd av flertalet ledamötersintresseanknytning kommer att verka enligt principer som staten inte råderöver. Genom de möjligheter som löntagarfondsstyrelserna får att tillsammansförvärva relativt sett betydande andelar av olika företag banas väg för enkraftig förändring av ägar- och maktförhållandena inom näringslivet. Det ärklart, fastslår utskottet, att de fackliga organisationerna på detta sätt fåren dubbelroll som skapar problem . Det professionella inslaget iföretagens ledning kommer att försvagas, vilket inte kan undgå att påverkaresultat och utvecklingsmöjligheter. Det är alltså fråga om ett systemskifteinom näringspolitiken, som måste få återverkningar bl. a. på nyetableringen avföretag, på befintliga företags utvecklingsplanering och på rekryteringen fillledande poster i företagen. Att låtsas att löntagarfonder skulle lösa Sverigesekonomiska problem och trygga sysselsättningen är att gå förbi de verkligaproblemen; den bristande lönsamheten och det höga kostnadsläget. Om ettföretag går bra eller dåligt beror på hur det klarar sig på marknaden - hur väldet klarar konkurrensen. Dessa yttre förutsättningar förändras inte av att företaget byter ägare - av att de fackliga organisationerna tar över. Svenska fackföreningsfonder kan, lika litet som andra ägare, tvinga utländska konsumenter att köpa dyra svenska varor. Och är det troligt att fackföreningsfunktionärer är skickligare på att producera och sälja än nuvarande företagare? Det finns inga bärande skäl för fackföreningsfonder - dethar debatten redan visat. Däremot är fondsocialismen förknippad med mångafaror. Den kommer att leda till en maktkoncentrafion som är okänd i dedemokratiska industriländerna. Enskilt ägda företag har en fristående fackligmotpart. Det kan man inte säga om fackligt ägda företag. Det blir sämre ocksåför konsumenten. Enskilt ägda företag som strävar efter vinst måste produceradet som konsumenten vill ha. Om företagen i stället skulle ägas kollektivt ochha till syfte att uppfylla fackliga och politiska mål, försvagas konsumenternasställning. Vinstdelningen blir i praktiken en skatt på framgång. Detta hämmarviljan till effektivitet och nya satsningar. Byråkratin kommer att öka - när detär motsatsen som så väl behövs. Industrin har inte brist på kapital men väl på lönsamma investeringsobjekt. Någon redovisning över hur löntagarfondsstyrelserna skall lyckas bättre har ej lämnats. De näringspolitiska konsekvenserna av regeringens förslagkan sammanfattas i fem punkter: För det första innebär löntagarfonderna betydandekostnadsökningar för näringslivet. Dess internationella konkurrenskraftförsämras därmed. För det andra är vinstavgiften utformad på ett sätt, sominnebär en progressiv beskattning av lönsamma och expansiva företag.Vinstavgiften är en straffskatt på framgång och fillväxt, vilket försämrarföretagens långsiktiga utveckling. För det tredje: Genom att beskatta tillväxtföretag ochgenom att öka företagens kostnader innebär löntagarfonderna färrearbetstillfällen och mindre investeringar i svenskt näringsliv. För det fjärde drabbas framtidsföretagen, de somexpanderar kraftigt med hög lönsamhet tack vare nya unika produkter, särskilthårt av vinstavgifterna. För det femte innebär vinstskatten en ytterligareförsämring av företagens möjligheter till självfinansiering.Självfinansieringen är redan som följd av företagsbeskattningen kraftigtbegränsad, vilket bidragit till en allt sämre soliditet. Löntagarfonderna skapar alltså inga nya jobb och stöttarinte heller pensionssystemet. Vad det handlar om är makten och ingenting annat.Det har inte gått att forma motiv för ett kollektivt fondsystem utan attkollidera . med marknadsekonomin eller göra våld på sanningen. Därmed förblirvalsituationen entydig:/örellere/?;o/fonderna! Fö/ett marknadsekonomiskt systemeller ett nytt med socialistiska förtecken. Om man ser till vad som skrivits ide utlåtanden som godtagits av LO;s, resp. socialdemokraternas, kongresser1981, står det klart vilka yttersta mål det är man vill förverkliga. sade LO;s dåvarande ordförande ; "Fackföreningsrörelsen får inte gå så långt att vi övertarföretagsledningens roll. Då får vi en socialism av öststatsmodell. Vi måstehitta en egen modell -en blågul socialism." Det var då det. är LO berett att övertaföretagsledningens roll. Det finns inte något i det "Edinskaförslaget" som talar ett annat språk. Propositionen bygger på dettaförslag, och skall samme försvara detsamma i sin egenskapav företrädare för den socialdemokratiska minoriteten i näringsutskottet. ville finna en egen blågul socialism. I sjuår har han letat. Inget har han hittat. Och inte är detta konstigt. Socialismenär och förblir röd. Det blågula har intet med socialism att göra, tvärtom. Defärgerna står för frihet och ett fritt . Löntagarfonderna förefallervara den lösning som man fortfarande söker problemen till. Man kan fråga sig varför inte LO:soch socialdemokraternas "idérika begåvningar" startar egna företag.Den politiska storfinansen skulle snart kunna äga en stor del av det svenskanäringslivet, om man satsade de tillgångar man har. Och mer blir det medde höga medlemsavgifterna för varje . år som går. Inte minst med hjälp av detorättfärdiga kollektivanslutningssystemet. Då skulle man kunna konkurrera ut istället för att med fondpengarna köpa upp de företag man är ute efter. Genomatt själva sätta i gång med egna medel kunde LO och socialdemokraterna visa påbärkraften i sina egna idéer. Då arbetsmarknaden är i verkligt behov av nyaarbetstillfällen är det inte särskilt solidariskt att man avstått från attstarta en verksamhet med egna medel. Men det kanske förhåller sig så, att dessaförmågor saknas, när man begär att svenska företagare skall betala kostnadernaför obligatorisk fondsocialisering. Sanningen är väl den - som också stod att läsa i LO-tidningennär det ursprungliga Meidner-förslaget presenterades -nämligen; "Medfonderna tar vi över successivt." Det är makten det gäller! När löntagarfonderna har fått ett dominerande ägarinflytandeöver svenskt näringsliv kommer det att vara knepigt för den som har andravärderingar att fungera som företagsledare eller styrelseledamot. Vi har juredan sett hur företag sorh engagerat sig mot fonderna behandlats. El-ettan harhotat och arbetarekommunen i Hjo har angripit Skaraborgsbanken. Dylika angrepp visar vad vi kan vänta oss i det kommandefondsamhället. Den som inte är överheten till lags, straffas med sanktioner.Vilka arbetsbetingelser kommer att gälla förunderleverantörer, serviceföretagoch andra yrkesutövare som blir beroende av fondstyrda företags välvilja? När vi har noterat att många haransett att det "Edinska förslaget" ger för litet makt, finns det ännustörre anledning att ställa sådana frågor. Hur kommer det att bli när nästageneration av socialdemokrater skaffar sig ett ökat inflytande över denfondsocialistiska byråkratin? När väl lagstiftningen finns och systemet är infört kanmycket lätt de olika beräkningsgrunderna skärpas. Procentsatserna kan höjas, påsätt som skett med andra skatter. Det var väl detta ville antydatidigare i debatten. Och det är väl meningen med vad som sägs om ett successivtövertagande från LO;s sida - eller hur, ? Jag skall be att få avsluta detta anförandemed ytterligare några frågor till , som står längre ner påtalarlistan; Kan ge kammaren några exempel påinvesteringar som kommer att bli löiisamma tack vare löntagarfonderna och sominte varit det tidigare? Det är ju inte länge sedan varLO-ordförande. Som sådan agerade vid 1981 och vardär den främste föredraganden i löntagarfondsfrågan. För att kunna förstå vadsom ligger bakom löntagarfonderna vill jag redovisa vad sade,just som föredragande på . Kammarens ledamöter behöver inte vararädda. Jag skall inte ta hela långa anförande. Efter att ha givit de grundläggande principerna förlöntagarfonderna säger följande: "Principiellt är jag negativ till att löntagarnaanvänder sin traditionella fackliga organisafion för att utövalöntagarinflytande över företagens förvaltning. Den dag löntagarfonderna färett betydande eller dominerande inflytande kan det medföra attfackföreningsrörelsen hamnar i en besvärlig dubbelroll. De fackligaorganisationerna skall då utse representanter som har ett stort, i vissaföretag kanske helt avgörande, inflytande över hur företaget skall skötas ochledas. Sedan skall samma fackliga organisationer driva de anställdas krav. Detkan bli en komplicerad dubbelroll." Observera här att intesäger om löntagarfonderna får ett dominerande inflytande, utan den daglöntagarfonderna får en dominans. Notera också att man då i vissa företagkommer att få ett kanske helt avgörande inflytande Nr 53 över hur företaget skall skötas och ledas. Detta var klartext, GunnarNilsson, Tisdaeenden ' ' kanske kan få en förklaring snart. ''anförande framhöll vidare att han tycker att modellen medallas inflytande på styrelsevalen via ATP-poäng inte heller är särskilt Löntagarfonder " "" ävn då gränsdragningar, påpekar han. då angav är densom nu föreslås i propositionen. Jag citerar ånyo: "Därförhar vi i fastnat för förslaget att låta det första systemet verka, dvs. med facklig och kommunaldirektrepresentation. Risken för dubbelrollen är ju förhållandevis liten underett uppbyggnadsskede. Men det skall vara tillfälligt, medan vi fortsätter attutreda hur ett direkt valsystem för löntagarna skall kunna utformas på ettvettigt sätt." Vissabetänkligheter inför löiitagarfondsförslaget anger dock i sinredovisning för : "Jag har själv sattvissa frågetecken. Jag påpekade vid en konferens att vi måste nå ettsystem som inte leder till byråkratisk centralism och som inte riskerar attförsvaga dynamiken i företagen". vill jag fråga GunnarNilsson: När når löntagarfonderna det dominerandeinflytandet? Är fortfarande rädd för att löntagarfondernaskulle försvaga dynamiken i företagen? Det vore högst angeläget att att få ett svar från senarei debatten. Det förslag till löntagarfonder vi diskuterar och såsmåningom skall besluta om baserar sig på de principer som hösten 1981fastställdes av LO:s och SAP:s kongresser. Vi måste rimligen då få reda på omde uttalanden som gjordes av ledande företrädare fortfarandegäller . Jagber, herr talman, att med det anförda yrka bifall till reservationerna 1, 2, 5och 6 som fogats till finansutskottets betänkande. Kammarenbeslöt att förhandhngarna skulle fortsättas . 5 §Anmäldes och bordlades Propositioner och skrivelse 1983/84:10 Svensk havsresursverksamhet 1983/84:82 Beskattningen avtrygghetsförsäkringar för yrkesfiskare m. m. 1983/84:87 Redogörelse för svenskaföretags verksamhet i och Namibia1983/84:91 Försök med kabelsändning av satellitprogram 1983/84:95 om återkallelseav proposition 1983/84:73 7 §Anmäldes och bordlades Nr 53 1983/84:12Riksdagens revisorers förslag med anledning av granskning av vissakriminalvårdsanstalter ----- _------------- 8 §Anmäldes och bordlades betänkande 1983/84:10Fastighetsmäklare (prop. 1983/84:16) betänkanden /84:18 Naturvård m. m.1983/84:19 Jakt- och viltvård 9 § Meddelande om interpellation Meddelades att följandeinterpellation framställts 1983/84:75av () till finansministern om på : Den svenska harviktiga uppgifter att fylla. Den skall fillse att lagar och förordningarefterievs av både svenska och utländska fiskare i vår fiskezon. Men den utgörockså en del av vår sjöräddning som i samarbete med lotsar och Föreningen förräddning av skeppsbrutna har en viktig funktion att fylla och som har räddatmånga människoliv. utför bogseringar av haverister och en heldel annat. Inte minst viktigt är att den är en del av vårt kustförsvar. I anledning härav har det varit i högsta grad angelägetatt bevara intakt, och uttalade i samband medbehandlingen av budgeten att inskränkningar inte får drabba . Trots detta har indragning skett av kustposteringen iMarstrand, och såvitt jag kan bedöma har detta inte skett i enlighet medriksdagens beslut. Med anledning av propositionen (1980/81:119) anfördetrafikutskottet i sitt betänkande /81:31 bl. a. följande: Utskottetfinner det tillfredsställande att kommunministern har för avsikt att föreslåregeringen att införa en handläggningsordning för indragning av personal längskusterna som i huvudsak överensstämmer med TAK;s förslag. Därigenom kan enligtutskottets mening garantier skapas för att personalinskränkningar integenomförs utan att olika samhällsintressen har beaktats. biföll utskottetshemställan (RD 1980/81:162 s. 164). I ärendet överlämnas Förordningen (1982:136) omhandläggningen av vissa pesonalfrågor i statlig verksamhet utmed rikets kuster. TAK-utredningensförslag innebär att skall pröva om den tilltänkta indragningen endast i ringa grad påverkar deanspråk på bemanning som finns hos olika huvudmän, och i så fall skallindragningen kunna verkställas. I annat fall skall göra enallsidig utredning av följderna av den tilltänkta indragningen. De beslut somtogs av framgår av SFS 1982:36. Vad jagerfarit har sådan prövning som anges i SFS 1982:36 inte skett. på kommer därutöver attytterligare försvagas. Styrkan som består av 107 man kommer att reduceras med 8man. Jag finner det ytterst märkligt att så kan ske, då det enligtregleringsbrevet sägs att generaltullstyrelsen för budgetåret1983/84 får planera sin verksamhet så att inga uppsägningar av personal inomkustbevakning och övrig bevakning behöver göras på grund av medelsbrist. Om indragningarna fullföljs kommer det att få konsekvenserinom många områden. Om det, vilket jag inte anser, skett i enlighet medriksdagens och regeringens beslut strider det ändå mot andan och meningen somframkom vid ärendets behandling. I anledning av vad jag ovan anfört önskar jag att tillfinansministern få ställa följande frågor: Anser finansministern det försvarbart att så drastisktförsämra tillsyn och kustbevakning på ? 10 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågorframställts 1983/84:253av () till finansministern om skattefrihet för vissinsamlingsverksamhet: Många föreningar finansierar del av sin verksamhet genom olika slag av insamlingar, dagsverksarbetenoch försäljningsverksamhet. Det kan vara t. ex. pappersinsamlingar, insamlingarav plastsäckar från jordbruket, plantering av skog, .loppmarknader etc. vidsidan av mera traditionella lotterier. Ideella föreningar åtnjuter skattefrihetför den här typen av verksamhet, om den bedrivs "av hävd" iföreningen. Men om en lokal förening tar upp t. ex. pappersinsamling utan attha bedrivit sådan tidigare . finns det viss oklarhet om föreningen skallåtnjuta skattefrihet. Olika tillämpningar förekommer i olika delar av landet.Det är angeläget att denna oklarhet undanröjs så att skattefrihet ges tillideella föreningar för all typ av insamhngsverksamhet som inte bedrivs ikommersiella syften utan för att finansiera föreningens verksamhet. Med hänvisning till det anförda ber jag att tillfinansministern få ställa följande fråga: När tänker finansministern för lägga framförslag om lagändring för att garantera ideella föreningar skattefrihet för allinsamlingsverksamhet utan kommersiellt syfte? 1983/84:254av () till jordbruksministern om domänverkets avverkningar ifjällnära skogsområden: I en frägedebatt om avverkningar i de fjällnäraskogarna ville jordbruksministern inte lämna något bestämt besked när detgällde skyddet för skogen och för rennäringen. tidningsintervju uttalar emellertid statsrådet följande:"Innan tillstånd ges att fälla skog inom fjällområden skall man ta hänsyntill naturintressena och till rennäringens behov." Mot denna bakgrund villjag fråga jordbruksministern: Innebärdetta uttalande att samerna nu kan lita på att domänverkets avverkningar i defjällnära skogsområdena upphör? 1983/84:255 av () till jordbruksministern om försurningen av mark ochvatten; Våra marker och vatten försuras ständigt avnedfall, förorsakat av oljeeldning och bilavgaser här i och av surtnedfall som kommer från olja och koleldning på kontinenten. Viddenav de problem som försurningen för med sig blir allt klarare för oss. Fiskdödhar vi känt till . får vi också uppleva det fasansfulla attskogen börjar dö. har tidigare chockats av skogsdöden, och nubörjar skogarna i och att uppvisa samma symtom som devästtyska skogarna. Experter som sett skogsdöden i har inspekteratde skadade bestånden i och anser att det är samma skador som nuuppenbarar sig i de svenska skogarna. Det krävs nu åtgärder snabbt för att sålångt som möjligt begränsa skadorna. Vadavser jordbruksministern att göra för att skaffa sig en klar bild avsituationen? Vilkaåtgärder planerar jordbruksministern att vidta för att så långt möjligtbegränsa skadeverkningarna? 1983/84:256av () till statsrådet om rätten för läkare attutöva privatpraktik: Sjukvårdsminister har i en uppmärksammadTT-intervju aviserat begränsningar i offentligt anställda läkares möjligheteratt utöva privatprakfik . Som skäl anger statsrådet att det i landetfinns vårdcentraler som inte kan öppna på grund av läkarbrist. Med anledning av dessa uttalandenvill jag ställa följande frågor: Ärdet sjukvårdsministerns uppfattning att utbudet av läkare ökar, omoffentliganställda läkare förbjuds arbeta som privatpraktiker på sin fritid? Blirdet lättare att rekrytera läkare till obesatta tjänster om sådana restriktionerinförs? Harregeringen planer på även andra åtgärder, exempelvis etableringskontroll förprivatpraktiker? Planerarregeringen, vilket antyds i proposition 66, att försöka inskränkaverksamhetsmöjligheterna också för andra privata vårdgivare än läkare? 11§ Kammaren åtskildes .