prot · G709103 · 1983-12-31 00:00:00 — Jagvill till protokollet läsa in några avsnitt ur hans tankeväckande artikel. JanBehre är kanske inte så diplomatisk, men å andra sidan är ju diplomatläktarenganska tömd så här dags. "Enav dem som drabbats svårast av grymma antisemitism ärmatematikern och medborgarrättskämpen . arresterades för idagjämnt . Hans 'brott' var, att han hade kämpat för mänskUga fri- ochrättigheter i . Han hade hjälpt enskilda sovjetmedborgare tillderas rätt och påmint sovjetiska myndigheter om deras skyldighet att följa det egnalandets lagar och de löften, som avgivits i internationella avtal ochkonventioner. Sjtjaranskijdömdes - alltså kort efter det svenska kungaparets idylliskabesök i - till fängelse plus arbetsläger med hård regim. Hanhar nu avtjänat mer än halva tiden, men trots detta har han inte ens släppts utur fängelset till arbetslägret. Inteheller har han tillerkänts ens de minimala kontakter i form av anhörigas besök,korrespondens etc. som enligt lagar tillförsäkras vanliga fångar.Isoleringen av Sjtjaranskij har varit i det närmaste total." "Densvenska regeringen borde ständigt, i klartext, påminna den sovjetiskaförtryckarregimen om dess brott mot mänskliga fri- och rättigheter, brott motlöften i avtal och dokument, vilka såväl den som densovjetiska regimen undertecknat under högtidliga former. MenhögtidUga diplomatiska former är ett. Praktiskt politiskt handlande ett annat.Och när det gäller att påminna om dess förpUktelser mot de egnamedborgarna föredrar den att gömma sig bakom fagert tal om'tyst diplomati' - inte sällan ett bekvämt kamouflage för feghet och svek. Omförföljelsen av judar kan man helt enkelt inte tala tyst.Antisemitismen i blir allt brutalare. Judisk kultur och religionförtrycks utan misskund. KGB inledde under Andropovs ledning ett hätskt krigmot judendomen. Och Andropov fortsatte sin antisemitiska politik som kommunistisk tsar. UnderAndropovs regeringstid dömdes till fängelse och fem årsförvisning. Beguns viktigaste 'brott' var att han undervisat i hebreiska. Ijanuari dömdes till i koncentrationsläger också försina insatser för judendomen i . dömdes JurijTanof)olskij i i , likaledes till . Han hade ordnatuniversitetsundervisning för barnen tUl sovjetjudar, som drabbats av regimensförföljelser. Hans vän avtjänar också han ikoncentrationsläger för samma 'brott'. Tanopolskijhungerstrejkar f. n. i lägret som protest mot att hans hustru inte lagenligttillåts besöka honom. Treveckor före Andropovs död fälldes ännu en dom , mot MosjeAbramov, . Han straffas nu för att han lärt unga judar i Samarkand hur deskall praktisera sin religion." "Jaglämnade in min ansökan om utresetillstånd , berättar ,som väntat för att få återförenas med sin familj i . Iseptember 1975 kallades jag till KGB och man föreslog att jag skulle samarbetamed dem. Jag måste förtjäna rätten att emigrera, sade de. vägradesamarbeta, förklarade man vid KGB för mig, att jag aldrig skulle få lämnaSovjetunionen." Sedangjorde man andra försök. "- De erbjöd mig en trerumslägenhet, en direktörspostoch universitetsstudier, om jag tog tillbaka min ansökan att emigrera",säger . "En judisk sovjetmedborgare som ännu är kvar ihemlandet, i i , berättar i ett brev till Väst om sina upplevelsersedan han ansökt att få emigrera . - har jag vägrats rätten tillett stadigt arbete. Jag har gått med mina ansökningar om att få utvandra frånvisumbyrån OVIR ända upp till högsta , men jag har inte fått ett endasvar." Till sistskriver Behre: "Så skriver en av de tusen sinom tusen som lever underförföljelser i . firas en internationeU dag för solidaritetmed judarna i . Men det räcker inte med eller avsolidaritet. De som förtrycks av de nya ryska tsarerna behöver vårt stöd varjedag. Och det stödet skall inte uttalas med viskningar." Jag instämmer till fullo i dessa uttalade krav och vädjanden. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande1983/84:15 om gemensamma frågor (prop. 1983/84:100 delvis). 50ALF WENNERFORS (m): Jag skall inleda mitt inlägg med att berättaför kammaren att arbetsmarknadsutskottet besökte för en tidsedan. På i fick vi en intressant redogörelse föraktuella problem av rektor . Han pekade bl. a. på ett av problemeninom forskningen just . Hur skall vi exempelvis kunna behålla våra duktigaforskare, frågade han, när vi inte kan betala dem marknadsmässiga löner? Rektorn nämnde som ett konkret exempel en forskardocent.Han hade lön på nivån . efter många års arbete eftersin forskarexamen. Han sökte då en tjänst i ett enskilt företag i den ganskanyetablerade s. k. teknikbyn i anslutning till . Han ficktjänsten, och hans månadsinkomst höjdes i ett enda huj med . Förmodligen är det inte så många som vet att innan manblir forskardocent måste man först tjäna som forskningsassistent medgrundexamen med en lön som Ugger på nivån 8 000-8 500 kr.Forskardocentens lön ligger, som jag nämnde, på nivån . Nästa stegkan, om man har disputerat, vara att man får en universitetslektorstjänst, ochdå kan lönenivån komma upp i . Steget därpå är professurens nivå somman 8 protokoll 1983/84:103-104 kanske kannå , ibland . Blir man professor, kan lönen början bli . Professorer i andra länder har helt andra löner. Vaddet sedan blir efter skatt redogör jag inte för , men alla vet attskatteeffekten ytterligare understryker de här problemen. Efter besöket i skulle utskottet behandla dendel av regeringens budgetproposition som kallas Gemensamma frågor. Det redovisadesatt civilministern i bil. 15 i budgetpropositionen deklarerar att staten somarbetsgivare, dvs. regering och riksdag, bör verka för kollektivavtal som gerökad produktivitet och effektivitet. Vi måste tänka nytt, säger han. Nya systemför löne- och anställningsvillkor måste prövas. Prestationslönesystem bör kunnaleda till varaktiga förbättringar i effektiviteten inom ramen för en godarbetsmiljö för de anställda, framhåller civilministern. Först vill jag säga att detta civilministerns uttalande ärvälkommet. Han tycks nu förstå att statens lönepolitik måste anpassas tillverkligheten. Skall vi behålla kvalificerade och duktiga medarbetare i statenstjänst duger det inte att bara positivt betrakta utvecklingen. Vi kan inte levai föreställningen att vi som arbetsgivare till 500 000 statstjänstemän inte ären del av en stor verksamhet och en stor arbetsmarknad både inom och utomlandet. Här gäller det faktiskt att konkurrera om duktigt folk. Det skall också sägas att exemplet med forskardocenten iLinköping inte skall ge intrycket att problemet enbart gäller forskning ochutveckling eller befattningar på högsta nivå. Jag talar inte bara om forskareoch genier, specialister och toppchefer. Det gäller chefer och specialister påalla nivåer. Här måste faktiskt marknadsanpassning till. Här måste särskildhänsyn tas till arbetsuppgifter och de krav som ställs på prestationerna - intetill vad befattningen exempelvis kallas. Vi moderater i utskottet trodde att hela utskottet skullekunna tala ännu mera klarspråk än civilministern, och inte minst i borde ha fått utskottet på sådana tankar. Vad fårman höra? Jo, en socialdemokrat menade att det räcker med att erbjuda forskareintressanta arbetsuppgifter och en fri tillvaro på en forskningsinstitution. Ellerhörde jag fel? I så fall får majoritetens talesman vara snäll och rätta mig.Men Uknande flummiga funderingar, långt ifrån verkligheten, har jag hört andrasocialdemokrater framföra i andra sammanhang. Utskottsmajoritetens sätt att se på detta gav ossmoderater anledning att avge ett särskilt yttrande. Vi står sannerligen påverklighetens grund när vi i sista meningen slår fast att de statligaforskarlönerna måste stå sig i konkurren,5en med såväl vad de enskildaföretagen erbjuder som vad man betalar utomlands för skicklighet ochvetenskaplig kompetens. Varför är ni socialdemokrater så rädda för löneskillnader?Är det den soUdariska lönepolitiken som fått er att bortse från den praktiskaverkligheten? Jag har tidigare deklarerat i kammarens talarstol att densolidariska lönepolitiken har gjort mycket gott och inte minst medverkat tillökad rättvisa på många områden, t. ex. inom detaljhandeln - den näringsgren somjag arbetat inom . Ett affärsbiträde hade oförskämt dåligt betalt på 1960-talet.På den tiden var det enorm skillnad mellan att stå i affär och att jobba påett bygge. Är ni rädda för vad era väljare skall säga? Tänk att jagtror att folk i allmänhet begriper det här. Jag har aldrig hört någonprotestera mot att en duktig fotbollsspelare eller ishockeyspelare får brabetalt. De flesta vet att det krävs enormt mycket av en ung grabb som villkomma upp i landslagsklass. Jag överdriver inte om jag exempelvis uppskattar,den normala träningstiden . Man tvingas försaka oerhörtmycket som andra ungdomar anser vara normal livsföring. Låt oss göra en jämförelse mellan en ung flicka ellerpojke som vill komma i landslagsklass på musikens område. Man blir inte enskicklig flöjtist eller violinist utan övning. Och vill man , om10-20 år, söka till filharmonikerna, krävs att man övar varjedag . Bara själva provet till en orkester såsom filharmonikerna ärnågot unikt i fråga om krav på topprestation. Och vad betalar vi? En låg lön iförhållande till andra yrken med samma krav på utbildning och kompetens och iförhållande till vad man betalar musiker utomlands! Sammanfattningsvis: Regering och riksdag måsteinte bara rekrytera duktigt folk, utan vi måste också se till att vi behållerdem vi anställt. Med dettaber jag att få yrka bifall till utskottets hemställan. 51GUSTAV (): Eftersom tog upp den härfrågan, som vi har diskuterat också i utskottet, finns det anledning att göranågra kommentarer. Jag konstaterar att propositionen och utskottsbehandlingenomfattade mycket mer än bara löneområdet, som berörde. Man talarom målet för statens arbetsgivarpolitik för återstoden av . Därgäller det också - det bör kanske påpekas - att medverka till samhällsekonomiskbalans, ett demokratiskt arbetsliv, personalutbildning, att ta till vara allamänniskors förmåga och resurser i arbetslivet, dvs. insatser för handikappade,jämställdhet mellan män och kvinnor, fördjupad medverkan från de anställda vidinförande av ny teknik och att vara ett föredöme för hur datateknik kanutnyttjas för att tUlgodose både verksamheten, medborgarnas och de anställdasintressen. Det rör sig alltså om ett betydligt bredare spektrum av åtgärder ochmålsättningar än dem som gör sig till tolk för. Att bara erbjudahöga löner för några få grupper i den statliga verksamheten överensstämmerkanske med uppfattning. Men det är inte problemfritt om mansamtidigt skall medverka till samhällsekonomisk balans, vilket det också talasom i programmet. Det är något som en ansvarig regering och en ansvarigriksdagsmajoritet också måste ta hänsyn till. förvanskade sedan mitt påpekande iutskottet och menade att jag skulle ha sagt att forskare inte behövde hög lön,utan att de forskade enbart av intresse. Faktum är dock att många forskare justinom de fria universiteten har ett mycket stort intresse av grundforskning. Därhar de helt andra möjligheter till detta än om de går över till att arbeta iett företag. handlardet om tillämpad forskning och rent teknisk utveckling. Det är enrealitet för många forskare. Det här betyder inte att vi säger att dessa forskare skallha låga löner. Man har alltid försökt skrämmas med att säga att våra forskareförsvinner till andra länder. Men det kommer faktiskt lika många forskare hitfrån andra länder för att lära sig och ge oss nya kunskaper. Förmodligen tjänarSverige och andra välutvecklade länder på att det kommer forskare utifrån. Detger ett ömsesidigt utbyte av kunskaper. Det viktigaste är alltså inte att våraforskare får höga löner, utan också andra intressen dikterar deras insatser. Med detta,fru talman, yrkar jag bifall till utskottets hemställan. Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättas . 5 § Anmäldes och bordlades Proposition 1983/84:117Förslag till järnvägstrafiklag, m. m. 6 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1983/84:2571av m.fl. 1983/84:2574av och 1983/84:2577av m.fl. 1983/84:2579av m.fl. 1985 årsfolk- och bostadsräkning, m.m. (prop. 1983/84:85) 1983/84:2580 av Per m.fl. 1983/84:2581 avBertil m.fl. 1983/84:2582 av och polislag m. m. 1983/84:111) 1983/84:2583av och till lag om skyldighet för civilförsvarspliktigaatt tjänstgöra utanför civilförsvaret m.m. (prop. 1983/84:114) 1983/84:2584av m.fl. 1983/84:2585 av m.fl. 1983/84:2586 avJörgen m.fl. 1983/84:2587 av 1983/84:2588 av Per Unckelm.fl. 1983/84:2589 av 1983/84:2590av 103 Gäststuderande i högskolan (prop. 1983/84:115) Onsdaeenden 1983/84:2591 av och 1983/84:2593av och 1983/84:2594av och 1983/84:2595av m.fl. 1983/84:2596av m. fl. 1983/84:2597av m.fl. 1983/84:2598av Per m.fl. 1983/84:2599av och 1983/84:2600av och 1983/84:2602av och 1983/84:2603av m. fl. 1983/84:2605av och 1983/84:2610av Mc 1983/84:2611av m.fl. 1983/84:2613av och 1983/84:2614av i m.fl. 1983/84:2615av m.fl. 1983/84:2616av och 1983/84:2617av i och Bo Finnkvist 1983/84:2618av och 1983/84:2620av m.fl. 1983/84:2621av m.fl. 1983/84:2622av m.fl. 1983/84:2623av m.fl. 1983/84:2627av m.fl. 1983/84:2628av m.fl. 1983/84:2629av m.fl. 1983/84:2630av m.fl. 1983/84:2633av m.fl. 117 1983/84:2634 av m.fl. 1983/84:2635 av UlfAdelsohn m.fl. 1983/84:2636 av m.fl. 1983/84:2637 av HansWachtmeister 1983/84:2f)38 av och 1983/84:2639 avStafl'an m.fl. Forskning (prop. 1983/84:107) 7 § Meddelande om interpellation Meddelades att följandeinterpellation framställts 1983/84:135av () till statsrådet om marknadsföringen avmodersmjölksersättning: Multinationella företagsansvarslösa hantering av vissa modersmjölksersättningar har under många årskapat berättigad oro främst bland stora delar av befolkning.Miljontals försvarslösa spädbarnsfamiljer har oroats över att deras barn hotasatt bli offer för allvarliga sjukdomar och undernäring till följd av dennamarknadsföring. Detta utgjorde bakgrunden till den konferens ombarnuppfödning som anordnades av () i ioktober 1979. Bland de rekommendationer som då antogs ingick bl.a. att WHOskulle utarbeta en internationell etisk kod för marknadsföring avmodersmjölksersättningar. Vid Världshälsoförsamlingens möte antogs enresolution, i vilken koden gavs formen av en rekommendation tillmedlemsländerna. Det är glädjande att tillsammans med ochDanmark utgjort de mest pådrivande nationerna vid kodens tillkomst. Det har visat sig att intresset för att efterleva dennakod skiftat starkt. Vissa länder har genomfört en lagstiftning i kodens andamedan ambitionen hos andra inte varit så stor. Frågan här därför också ställtshuruvida alla berörda länder ve:rkUgen lever upp till WHO-kodens målsättning. Enligt uppgift har avsikten varit att en rapporteringskall ske till det ansvariga internationella organetför att få klarhet beträffande efterlevnaden av koden, som samlade en såöverväldigande majoritet när den antogs. Med hänvisning till det anförda ber jag att tillhälsovårdsministern få ställa följande interpellation. Är statsrådet beredd att informera kammaren om de åtgärdersom vidtagits i vårt land beträffande efterlevnaden av WHO-koden angåendemarknadsföring av modersmjölksersättning? Kan statsrådet dessutom redogöra för i vilken omfattningövriga berörda länder nu lever upp till kodens målsättning? 8 § Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1983/84:443av (vpk) till statsrådet om domänverketsskogsavverkningar i : har domänverket överavverkat på sina marker . En neddragning av avverkningsmängderna har inletts. Övergångentill ännu mer mekaniserade avverkningssystem fortsätter ändå i ökande tempo. Engradvis ökning av entreprenörverksamheten inom domänverket har diskuterats.Sammantaget hotar denna utveckling jobben i domänverkets skogar. Mot bakgrundav ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänkerstatsrådet vidta för att säkra jobben för domänverkets anställda? 1983/84:444 av JörgenUllenhag (fp) till utbildningsministern om användningen av personnummer vidutlåning från universitetsbibliotek: Det är viktigt att stoppa missbruket avpersonnummer. avkrävs människorna uppgift om sina personnummer isammanhang när det inte alls är nödvändigt. Universitetsbibliotekentillämpar olika regler. I några fall avkrävs låntagarna uppgifter ompersonnummer för erhållande av lånekort. På universitetsbiblioteket i Stockholmmåste personnummer uppges på varje låntagar-blankett vid alla boklån. TvåuniversitetsbibUotek använder inte alls personnummer. Mot här angiven bakgrundvill jag fråga utbildningsministern: Vilka är motiven för att använda personnummer påvissa universitetsbibliotek? Kommer åtgärder att vidtas för att helt stoppaanvändningen av personnummer på samtliga universitetsbibliotek? 1983/84:445av () till bostadsministern om förlängd remisstidbeträffande visst utredningsbetänkande: I har fyra kommuner utsetts somremissinstanser för avsnittet ur plan- och byggnadslagen om hushållning medmark och vatten. Remisstiden är mycket knappt tilltagen för att kommunernatidsmässigt skall hinna ta ställning till ett för dem synnerligen viktigt ochbetydelsefullt förslag. Medanledning av det anförda vill jag fråga om bostadsministern är beredd attförlänga remisstiden för att möjliggöra för kommunerna att avge ett politisktväl förankrat remissyttrande? Nr 103 9 § Kammaren åtskildes .