prot · G70970 · 1983-12-31 00:00:00 — Liksom i många andra sammanhang hänvisas till den s. k.förnyelsepropo-sifionen, som väl snart skall ligga på bord. Jagförmodar att industriministern känner trycket, framför allt frånsmåföretagarhåll, på att den verkligen skall innehålla konkreta förbättringar.Det är inte märkvärdigt om man möter rätt mycken skepsis ute i företagen,eftersom åtgärderna sannerligen inte har underlättat för småföretagen. Det vore alltså intressant, om kunde gelitet mer ledtrådar än de vi har fått. Kommer småföretagarna att fåfortsätta att ta ut stora belopp för att kunna betala höjda förmögenhetsskatter?Kommer försämringarna för aktiesparandet att upphävas, så att företagensförsörjning med riskvilligt kapital underlättas? Finns det några tankar på ensärskild bolagsform för småföretag som är enklare än den som gäller för Volvooch ASEA? En fråga som för är mycket angelägen är;Kommer regeringen att gå dem till mötes som på olika områden nu kräveretableringskontroll? Eller är man beredd att ta till vara konsumenternasintresse och slå vakt om näringsfriheten? 1 så fall borde nog få en vink om detta. Då kunde mycket arbete med att hitta på olikafarmer av fillståndstvång sparas. Jag har samma uppfattning som -att det inte finns plats för någon överdriven optimism. Det sade jag också imitt tal. Krisen är inte över för , för vår ekonomi och för vår industri.Jag hade också en kraftfull reservation om detta i mitt tal. Den vill jag gärnaupprepa. Jag sade att det inte innebär att faran eller de långsiktiga problemenför svensk industri skulle vara över. Det innebär inte heller att vi bara kansätta oss ned och vänta på bättre tider. kommer att kräva hårtarbete och stora ansträngningar. Många människor och regioner kommer attutsättas för svåra påfrestningar, när förnyelsen av.industristrukturen måstefortsätta. På många områden kräver läget insatser och åtgärder. Vi måstebekämpa den höga arbetslösheten, som är ett av våra stora problem i , medinsatser också inom industrin. Jag tillade det viktiga att den industriella utvecklingenär avhängig av hur vi lyckas hälla fast vid den kurs som vi har slagit in påför den ekonomiska politiken och för industripolitiken och är beroende av hurvi lyckas behålla svensk industris konkurrenskraft och lönsamhet. Klarar viinte detta, kommer vi ju tillbaka till en period som kan betyda stagnation ocht. o. m. tillbakagång. Det finns alltså varken i denna kammare eller ute iindustrin eller i fackföreningsrörelsen någon plats för en överdriven optimism. 1 mitt tal ville jag peka på vad som hade uppnåtts och vadsom hade skett. Jag tycker att det är bra att göra så i rent upplysningssyfte -för att upplysa svenska folket om att vi åter är på rätt väg, åtminstone ibörjan av en rätt väg. Det är även bra för framtiden för svenska folket och förSveriges ungdom att få veta att landet nu har en regering som försökeråterställa en del av det som gick förlorat . ställde en konkret fråga om det industriellasamarbetet i . Jag vill gärna svara att det liksom mycket annat nordisktsamarbete har mötts av många motgångar. 1 likhet med beklagar jagdetta. Därför var det en framgång för oss och för att avtalet om Tele-Xkunde slutas. och är med. Förhoppningsvis kan kanske ocksåytterligare något nordiskt land anslutas till detta projekt. Detär ett projekt som vi har lyckats genomföra och som ger möjligheter försvensk, norsk och finsk industri att utvecklas. Flera av de frågor som tog upp diskuterade vipå det senaste mötet med de nordiska industriministrarna. Jag hoppas att viskall kunna nå resultat beträffande åtminstone en och annan av de frågorna. Menatt det är segt och tar har själv erfarenhet av i detnordiska samarbetet. Det är en motgång för oss alla, när vi inhöstar en nedgångi det nordiska arbetet. Jag vill sedan säga några ord om regionalpolitiken,eftersom vad jag i sak har anfört om industripolitiken inte har ifrågasattseller angripits av de borgerliga företrädarna. Jag har, , t. o. m.läst er motion. Det var med utgångspunkt i den motionen som jag sade att eraförslag inte på ett märkbart sätt kommer att betyda regional utjämning för attnå de regionalpolitiska målen. Jag vill gärna passa på att använda den allmänpolitiskadebatten till att inbjuda de borgerliga partierna - och naturligtvis även vpk,alla riksdagsparfier - till en vidare diskussion om regionalpolitiken. Deregionalpolitiska medel som finns är trubbiga och kan icke på ettverkningsfullt sätt föra oss helt nära de regionalpolitiska målen, menar jag.En annan tanke jag har är att vi har möjlighet att åter få deregionalpolitiska målen inom räckhåll. Denna uppfattning är närmast grundad på attde tecken på en omsvängning i svensk industri och ekonomi som blir allttydligare har betydelse för regionalpolitiken. Därför hoppas jag på en bredregionalpolitisk debatt i med och bland alla politiska partier, iorganisationerna och med debattörer, forskare och alla som vill delta. Jag vill göra gällandeatt en sådan debatt är nödvändig just därför att de regionalpolitiska redskapvi har inte är formade för 1980-talets förhållanden. arbetar den regionalpolitiska utredningen, men låt migändå, utan att på något sätt föregripa denna utredning, kort peka på ett partre utvecklingslinjer. Denförsta gäller det lokala engagemanget. Min uppfattning är att morgondagensregionalpolitik på ett helt annat sätt än dagens måste ge utrymme för lokalainitiativ och bygga på det lokala engagemang som finns på allt flera håll ivårt land. Regionalpolitiken kommer inte att i samma utsträckning som hittillskunna handla om omfördelning av verksamheter, utan mera om att stödjanyskapande och företagande liksom om att stödja och bygga vidare på detbefintliga näringslivet i kommuner och regioner -även om vi naturligtvis skallse till att det också sker en omfördelning av arbetsuppgifter från centralatill regionala organ. Min övertygelse är att problemen bäst löses ochmöjligheterna bäst tas till vara ute i regionerna. Därför bör tyngdpunkten iregionalpolitiken förskjutas från centrala till regionala organ. Den andra utvecklingslinje jag vill peka på gällersamordningen mellan industri- och regionalpolitik. Denna har jag talat förtidigare i denna kammare. Här är det viktigt att gå vidare och göra stödet merbehovsanpassat och arbeta med större bredd när det gäller att stärkaförutsättningarna för industri och näringsliv. Det kan gälla utbildning,teknikspridning eller kommunikationssystem. Det gäller också hur man aktivt kanpåverka företagen och myndigheterna att i sina beslut ständigt väga inregionalpolitiska hänsyn - på vilket sätt får utredningen och debatten iriksdagspartier och organisationer visa. Den tredje linje som jag tycker att vi skall diskuteraefter sammanhänger med den nya tekniken. Det viktigaste inslaget i förnyelsenav regionalpolitiken kan komma att bli - jag säger inte blir - den nyatekniken, främst informationsteknologin. Kommunicerande datorer, teledata,ordbehandlingsmaskiner m. m. möjliggör helt nya organisatoriska lösningar avarbetet. Fysisk närhet minskar i betydelse. Man behöver inte jobba i närhetenav fabriken eller kontoret, utan man kan i stor utsträckning sitta någonannanstans. Detta ger helt nya regionalpolitiska möjligheter. Dessa tre utvecklingslinjer gör enligt minuppfattning att man vågar tro på möjligheten att på nytt vända denregionalpolitiska utvecklingen rätt. Det är sådana åtgärder och sådana inslag iden regionalpolitiska debatten som krävs för att föra oss närmare deregionalpolitiska målen. Kammarenbeslöt att förhandlingarna skulle fortsättas . 4 § Anmäldes och bordlades Motion 1983/84:2539av m.fl. Teckning av ytterligare aktier iPost- och , , m. m. 1983/84:98) 5 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1983/84:307 av (m) till statsrådet om fördelningen av skolornas s.k. förstärkningsresurs; Fördelningen av skolornas s. k.förstärkningsresurs medför alltid avvägningsproblem för de lokalaskolmyndigheterna. Det finns så många olika faktorer att ta hänsyn till, ochdetta kan medföra att resursen fördelas jämnt efter antal elever inom resp.skola eller rektorsområde. 1 många fall innebär det inte den bästa lösningen. I har man försökt sig på en helt annan metod - enenkät till föräldrarna för att utröna bl. a. vilken studiebakgrund föräldrarnahar, om man uppbär socialhjälp m. m., för att med ledning av sådana uppgiftersätta in förstärkning för barnen. Enligt min mening är det etttillvägagångssätt som kränker människors personliga integritet. Dessutom är detmycket tveksamt om sådana generaliseringar leder till en riktigresursfördelning. Man utgår från statistik beträffande sambandet mellanföräldrars studiebakgrund och sociala situation och barnens skolsvårigheter ochbortser från de många undantagen. Medanledning av detta vill jag fråga utbildningsministern följande; Vill statsrådet medverka till att den redovisade metodenatt skaffa underlag för resursfördelningen inte kommer till användning? Förekommer det på flera håll att skolstyrelserna görsådana kartläggningar som underlag för resursfördelningen? 1983/84:308av () till försvarsministern om säkerheten vid militärakustanläggningar: Såväl försvarsstaben som entalesman för försvarsdepartementet har bekräftat tidningsuppgifter om attoidentifierade grodmän iakttagits vid en militär anläggning i . Iakttagelserna skulle ha gjorts tidigt höstas.Tidningsuppgifter gör vidare gällande att överbefälhavaren ser mycketallvarligt på vittnesuppgifterna och att han underrättat regeringen, bl. a. iform av en rapport. Enligt uppgift har regeringen fått ÖB:s informationerredan under hösten. Varken ÖB eller regeringen har emellertid offentliggjortvittnesuppgifterna om grodmännen - trots att en om misstänkta fallav ubåtskränkningar blev föremål för offentlighet . Jag vill fråga försvarsministern av vilket eller vilkaskäl ÖB;s rapportering förblivit hemligstämplad. Har försvarsministern för avsikt att nu låta offentliggöravittnesuppgifterna och de bedömningar försvarsledningen gjort i fallet? Föranleder ÖB:s rapportering nya säkerhetsåtgärder avnågot slag vid minstationer och andra militära kustanläggningar som hittillsicke varit föremål för ständig bevakning? 1983/84:309ay (vpk) till jordbruksministern om kommunernas befogenheterenligt lagen om spridning av bekämpningsmedel över skogsmark: Efter många turer, i såväl regeringsom riksdag, beslöts om en ny lag om spridning av bekämpningsmedelöver skogsmark. Det är en generell förbudslag, där kanmedge undantag, om inte kommunerna beslutar att undantag inte får medges. i en del län har kallat kommunernas ochskogsbrukets representanter till överläggningar om den nya lagen. Enrepresentant från medverkade, åtminstone i , ochförklarade att kommunerna inte kan utfärda något totalförbud förlövbekämpningen. Kommunerna förbereder nu beslut i den här frågan, och deinformationer som gavs vid denna konferens överensstämmer inte medriksdagsbeslutet. Enligt min mening har kallat samman kommunernaför att påverka deras ställningstaganden genom felaktiga informationer från ettstatligt verk. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följandefråga till jordbruksministern: Är kommunernas beslutanderätt oinskränkt när det gällerundantag från lagen om spridning av bekämpningsmedel, och avserjordbruksministern att vidta några åtgärder i anledning av vad som ovananförts? 1983/84:310 av (vpk) tillutrikesministern om internationella åtaganden i fråga om flyktingar: Efter ett ingripande från svenskaUD-tjänstemän hindrade turkiska myndigheter iranskaflyktingar att söka asyl i . Bortsett från den något förvånande åtgärdenatt engagera den turkiska militärjuntans myndigheter i en sådan här sak, kanjag inte förstå annat än att detta sätt att förhindra saklig prövning avflyktingars rätt strider mot anda och mening. Mot dennabakgrund vill jag fråga utrikesministern; Vilka åtgärder kommer regeringen att vidta för attfullfölja de internationella åtaganden som har gjort när det gällerflyktingar? 1983/84:311 av BertU Måbrink (vpk) till industriministernom åtgärder med anledning av viss planerad företagsöverlåtelse: Den multinationella kemijättenSandoz planerar att köpa familjeföretaget i . är ökänt för bl. a. sin grova exploatering avu-länder. Om köpet kommer till stånd finns en uppenbar risk att de fackligaorganisationernas insynsmöjligheter starkt försämras. Dessutom finns ocksårisken att företaget - när det passar dess ledning i - flyttartillverkningen från till något annat land. etablerar sig sombekant i länder som helt saknar fackliga fri- och rättigheter, som t. ex.Chile, och . Det börvara möjligt att behålla i i svensk ägo. Jag villfråga industriministern; Är industriministern beredd att vidta de åtgärder som ärmöjliga för att förhindra att multijätten köper upp i ? 1983/84:312av Margö (vpk) till utbildningsministern om handikappadesrätt till högskolestudier; Det flnns uppgifter som tyder påatt vissa handikappades möjligheter att delta i universitets- ochhögskolestudier håller på att begränsas. Enligt dessa uppgifter anförs skäl somatt betydande delar av undervisningen sker med hjälp av video, varigenomsynskadade utestängs från undervisningen. Vidare anförs attundervisningslokalerna är för dåligt handikappanpassade, varför man inte kan taemot svårt rörelsehindrade. Jag villdärför fråga statsrådet ; Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för attfortsättningsvis garantera handikappades rätt till studier vid universitet ochhögskolor? 1983/84:313 av Margö (vpk) till statsrådetGertrud om inrättande av samhällsmedicinska enheter inom sjukvården: Enligt beslutavvecklades länsläkarorganisationen . Landstingen övertog dålänsläkarorganisationens tidigare uppgifter inom miljömedicin,omgivningshygien, epidemiologi och smittskydd. Efter förhandlingar mellanstaten och utgick rekommendationer tillsjukvårdshuvudmännen att inrätta s. k. miljösamhällsmedicinska enheter för attlösa dessa uppgifter. Då det snart gått länsläkarorganisationenavvecklades och vi även antagit en hälso- och sjukvårdslag som förutsätterfördjupade kunskaper när det gäller hälso- och miljöförhållanden, vill jagfråga sjukvårdsministern: 1 vad mån har de ursprungliga intentionerna följts avsjukvårdshuvudmännen då det gäller inrättandet av samhällsmedicinska enheter? 1983/84:314 av () till statsrådet om lagliga möjligheter att tillverka THX: står åter åtaladför sitt arbete med THX. För tusentals människor som upplevt THX som ettverksamt botemedel, men också för många andra, upplevs behandlingen av Sandbergsom djupt stötande för rättskänslan. Det borde rimligen finnas möjligheter attskapa en laglig möjlighet för att fortsätta sitt arbete. Är statsrådet beredd att ta initiativ till att skapamöjligheter för att lagligt fortsätta sitt arbete med THX? 1983/84:315av (m) till utbildningsministern om de s. k. ungdomsplatserna: Många ungdomar, föräldrar ochsyo-konsulenter utsätts för extra stora påfrestningar. Påsocialdemokratiskt initiativ genomdrevs att den tidigare yrkesintroduktionenersattes av ett system med s. k. ungdomsplatser. Dessa är dock tidsbegränsadetill och kan inte förlängas annat än i undantagsfall. Mångaungdomar har fått sådana platser och skall nu trotsatt de inte själva vill det omplaceras till skolårets slut. Avser utbildningsministern att vidta några åtgärder isyfte att fä en ändring till stånd av de nuvarande byråkratiska reglerna, sominte står i samklang med ungdomarnas egna och deras föräldrars önskemål? 6 § Kammaren åtskildes .