prot · G70951 · 1983-12-31 00:00:00 — Folkpartietsavslagsyrkande slutar i nästan total uppslutning kring regeringsförslaget, ochcenterns heroiska kamp för full arbetsdag för de unga slutar i platt fall. När regeringenframlägger ett i grunden högerbetonat förslag är det logiskt att de politiskahögerkrafterna sluter upp. Återremissen av ungdomslagen har visat att 270milj. till arbetslösa ungdomar var för mycket för den socialdemokratiskaregeringen. Behandlingen i utskottet visar även att det numera endast är vpksom står fast vid att arbete i ungdomslag skall vara en meningsfullarbetslivspraktik, som är ett trappsteg till fast arbete för den unge. Jag yrkar bifall fill vpk-reservationen. 6FRIDA (): Mitt inlägg kommer att bli kort medhänsyn till den långa och intensiva debatt vi hade om ungdomslag hos offentligaarbetsgivare . Debatten då gällde lagens motiv, innehåll ochutformning, och då fanns inte majoritet för förslaget. Jag vill inledningsvis säga att det inte är så enkelt över ändrar ideologi och ståndpunkter. Beträffandeungdomsarbetslösheten rådde det enighet om att den är ett stortsamhällsproblem. Riksdagsmajoriteten kunde inte enas om annat än att manskulle avslå alla förslag som framlagts för att komma till rätta med problemet.Det upplevdes nog av väldigt många i den här kammaren som destruktiv politik.Med ungdomslagen som grund och med de förändringar som vi nu har gjort, där vihar tagit hänsyn till vad som framkom i debatten och de förslag som framlagts,har vi fått ett brett stöd för insatser för att angripa ungdomsarbetslösheten,som vi ser som ett mycket stort samhällsproblem. Det är konstruktiv politik.Och jag vill också understryka vad som har sagts, att det har funnits en godvilja att göra något av den situation som vi hade hamnat i. Bakom dagens kompromiss finns en bred majoritet beståendeav socialdemokraterna, , och moderata samlingsparfiet.För mig är det glädjande att kunna konstatera att vi i utskottet har kunnat nåen så bred enighet i frågan. Jag tror att man inte nog kan understryka att bakomkompromissen ligger mycket god vilja från alla håll att lösa den besvärligasituation som återremissen innebar för oss. En kompromiss är i regel ett resultat av att allainblandade har fått ta och ge. Så är det också . Ingen är kanske helt nöjdmed resultatet, men alla kan ändå känna en tillfredsställelse över attkommunerna och arbetsförmedlingarna genom dagens beslut kommer att fåytterligare ett instrument som kompletterar andra arbetsmarknadspolitiska medeli kampen mot den förödande ungdomsarbetslösheten. Placering i ungdomslag är enåtgärd som skall tillgripas i sista hand. Det bredastöd som förslaget har i innebär också att det blir lättareatt på det lokala planet praktiskt lösa frågorna. Alla partier kommer att kännaansvar och engagemang. De arbetslösa är inte en enhetlig grupp, och vårakommuner har också mycket olika förutsättningar att göra insatser för dearbetslösa, bl. a. beroende på att arbetsmarknaden varierar. Det förslag som vi skall ta ställning till gerkommunerna större flexibilitet, exempelvis genom att kommunala bolag har kommitmed och att exempelvis får möjlighet att organiserastamkvistning och omplantering av skog på grund av älgskador. Kommunerna fårockså ett stimulansbidrag på . per dag och elev när de ordnar med studier. I utskottsbetänkandet har på s. 16 ett litetstycke fallit bort. Det rör ungdomar som startar egen verksamhet. Etträttelseblad delas ut på ledamöternas bänkar, och jag vill bara ha dettaantecknat i protokollet. tog upp frågorna om kollektivavtal ochsträvan att man skall få till stånd ett kollektivavtal också på det härområdet. Det har varit en strävan att man inom olika områden skall upprättakollektivavtal, och om vi läser specialmotiveringen i propositionen finner viatt statsrådet uttalar att det är lämpligt och önskvärt med särskildakollektivavtal om anställningsvillkoren i ungdomslag. Under arbetets gång harvi inhämtat att vissa parter som berörs av ungdomslagen tagit upp förberedandediskussioner härvidlag. Enligt vår mening är det mycket viktigt attkollektivavtal för arbetslivspraktik i ungdomslag ingås. Detta innebär alltsåinget avsteg från vad vi tidigare ansett. Utvärderingen av de eventuella avtalen tycker jag att vikan lämna till den dag då arbetsmarknadens parter har avtalen klara.Utvärderingen av ungdomslagen är en av de frågor som vi har diskuterat mycket.Redan i propositionen framhålls att regeringen skulle återkomma, om detbehövdes, med förslag till ändringar. Vi har i utskottet preciseratinriktningen av utvärderingsarbetet och pekar på att arbetstidens längd ochkretsen av arbetsgivare som får bedriva verksamhet med ungdomslag bör uppmärksammas. Vid bedömningen av arbetstiden bör hänsyn tas till vad denbetyder för den unge, men också till vad det hela får för statsfinansiella,samhällsekonomiska och sociala effekter. Därvidlag bör man också väga in behovsom finns hos andra grupper av arbetssökande. Det har avgivits en reservation beträffande anslaget. Jagskulle vilja säga att det kan finnas vissa osäkerhetsmoment när det gäller detantal ungdomar som kan komma att bli aktuellt. Men vi anser att kommunerna haren hög beredskap, och de har även färdiga planer som de kan starta med ganskasnart. De väntar bara på beslut. Det framgick väldigt tydligt underförra veckan, då många kommunalmän ringde och var mycket oroliga för att deinte alls skulle kunna börja sin verksamhet så som de hade planerat. Vidare anförde synpunkter på denuppdelade arbetsmarknaden. Han talade om C-lag och om olika skalor. Jag vill dåpåminna om att finns det så att säga arbetslösa långtner på den alfabetiska rangskalan - kanske E- eller F-lag. Det är alla dearbetslösa ungdomar som har tappat sugen, som varken har KAS eller annat Verksamhet med ungdomslag m. ni. Verksamhet med ungdomslag m. m. arbetsmarknadspolitisktstöd och som dessutom lever i en social miljö, där alla resurser för att byggaupp självförtroendet är uttömda. Det positiva med den här lagen är att ingen ungdom iberörd ålder blir bortglömd. Lagen är ett arbetsmarknadspolitiskt medel för attstödja ungdomarna och ge dem en erfarenhet av arbetslivet som de flesta av demsaknar. har det tillkommit ett principiellt nytt inslagi vår arbetsmarknadspolitik. De ambitioner vi har uttryckt i målsättningen"allas rätt till arbete" har för de här ungdomarna preciserats i enlagfäst rätt till betalt arbete. Eftersom detta är något nytt är det naturligtatt vi till att börja med får pröva oss fram och med god vilja och smidighet försökafinna förnuftiga lösningar på de praktiska problem som vi kommer att möta iinledningsskedet. Jag yrkar bifall till utskottets hemställanoch avslag på reservationerna. 7LARS-OVE (vpk) replik: Jag skulle vilja ställa denna raka fråga tillFrida om kollektivavtal; Är\det meningen att kollektivavtalen skallformuleras som sänkta löner, alltså som särskilda ungdomslöner? Det framgårinte av texten. Jag vill bestämt,varna för den tanken. Jag tror att kollekfivavtal skulle ha en positiv effekt påett helt annat sätt. konkurrerar de människor som är sysselsatta inom denoffentliga sektorn i olika anställningsformer. De har fast jobb ellerberedskapsarbete, och får vi en ny form, nämligen de som fått plats iungdomslag. Det är inte alls trevligt för de fackföreningsrepresentanter somskall leda kampen för bättre anställningsvillkor. Jag hoppas att man på ett brasätt kan skapa ett kollektivavtal där alla arbetsuppgifter ingår på ett smidigtsätt. Men jag ser ett problem. Det måste bli mycket svårt att få till stånd ettrimligt kollektivavtal sorh gäller för en deltid . 1 och med accepterar detta förslag skall ungdomarna ha ett speciellt kollektivavtal.Pressen har redan börjat spekulera i att detta är det första steget motarbetsdelning. 18-19-åringarna är det första försöksprojektet vad gällerarbetsdelning,!men det blev inte utan fyra. Vi fick höralen gråtvals pm de ungdomar som är arbetslösa.Vill man ta deras situation på allvar, , tycker jag att man skallsäga så här: Ungdomarna behöver ett fast arbete. Då måste man skapa dessa fastaarbeten. I dagens läge blir det i första hand inom den offentliga sektorn. Mendet vill inte socialdemokraterna. I och med att det inte i någon störreutsträckning finns fasta jobb att gå till efter ungdomslaget betyder detarbetslöshet, beredskapsarbete eller fortsatt utbildning. Det är ingen särskilttillfredsställande lösning. Därför hade vi, i stället för denna panikåtgärd,velat ha en lösning liknande Örebromodellen. Det hade kunnat engageraungdomarna. Men det kanske är en fara för ett regeringsparti att på ett alltföraktivt sätt engagera ungdomen att kräva jobb. Då kanske det blir alltför svårti politiken. Men förvarar man ungdomarna genom att låta samhället och privataarbetsgivare ta hand om dem får man bort dem ur statisfiken. kan sägaatt de är föremål för någon form av åtgärder; och då blir kanske inte \/f° det politiska trycket på regeringen så kraftigt som detannars skulle ha blivit. ig , , iqot 8FRIDA () replik: uppehåller sig mycket vidarbetsdelning. Det är ju så att vi faktiskt har många människor som arbetardeltid på grund av arbetsbrist. Jag tycker vi skall se väldigt positivtpå den här lagen, som ger 18-19-åringar lagfäst rätt till arbete. De som arbetar praktiskt med ungdomsfrågor vet att vi harmånga ungdomar som varken har KAS eller orkar gå till arbetsförmedlingen - dehar lappat sugen, helt enkelt - men som genom detta förslag kommer att få engemenskap och ett fotfäste på arbetsmarknaden. Det är meningen att arbetet iungdomslag skall innebära att de kommer ut på den reguljäraarbetsmarknaden. Jag håller med om att det är ett svårt problem och att detaldrig är lätt att få kollekfivavtal. Det har inte varit det fidigare inomnågot område, och det kommer säkerhgen inte att bli lätt nu heller. Men därförskall man väl inte låta det vara som förut. Jag tror att vi ändå, enligt godsvensk tradition, kommer att lösa också det problemet. Utvärderingen av detavtalet tycker jag dock vi skall vänta med tills parterna kommit överens. Beträffande Örebrömodellen har vi fattatbeslut om bl. a. möjlighet att kombinera beredskapsarbete med utbildning. Detär ett led i strävandena att åtminstone delvis följa Örebromodellen. Verksamhet med ungdomslag m. m. 9LARS-OVE (vpk) rephk: Delfidsarbetet minskar till förmån förheltidsarbete, om det är möjligt, på grund av försörjningssvårigheterna i dag.Eftersom den företeelsen tydhgen kommer att bli permanent - arbetslösheten serju inte ut att minska - skulle ett borttagande av försörjningsmöjligheterna förungdomar innebära detsamma som att säga till dessa ungdomaratt de kommer att få en mycket lägre lön och inte ha någon möjlighet tillsjälvförsörjning. Det är ju kontentan av det förslag vi nu skall besluta om. svarade mig inte på frågan om lönen enligtkollektivavtalet. Jag förmodar därför att det kommer att bli sänkt lön. Sedan vill jag säga till att alla som haren tro på att ett arbete skall vara meningsfyllt tror att arbetslivet erbjudernågot innehåll. Men att då sätta in en sådan permanent åtgärd som dennahalvmesyr med ungdomslag, så att de som är hamnar i densituationen, kommer att leda fill att de blir grymt besvikna. Det som mankanske tjänar när det gäller en del ungdomar, som kanske håller på att gåunder- och för vilka det krävs andra åtgärder - det förlorar man i den andraänden när man permanentar ungdomslagen. Detta är ett stort misstag, , och om intesocialdemokraterna själva gör om förslaget, så att det gäller full tid, ochomvärderar även den 2 protokoll 1983/84:51-52 Verksamhet med ungdomslag m. m. offentliga sektorns roll för att bekämpa arbetslösheten,så kommer det att bli förvaring - något annat resultat kan det inte bli av enutvärdering som skall ske . 10 () replik; Jag skulle vilja fråga försörjningsmöjlighet har den som är arbetslös och har varken KAS ellernågra andra inkomster? De försörjningsmöjligheterna är minimala. Arbete i ungdomslag skall vara en sluss ut till detreguljära arbetslivet. Man skall också försöka utnyttja alla andraarbetsmarknadspolitiska insatser innan man beslutar att ungdomar skall arbeta iungdomslag. Det är väldigt viktigt, , att komma ihåg detta. När det sedan gäller kollekfivavtal tycker jag fortfarandedet är viktigt att vi diskuterar kollektivavtalen, om det kommer något nyttförslag på bord när de blivit slutna. Men så länge det bara pågårförberedande diskussioner skall inte vi utvärdera vad de innehåller, oavsettvad vpk förmodar i det fallet. Vid behandlingen av det här ärendet har vpk haftmånga turer, och det här är en tur. Förste vice talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt fill ytterligarereplik. Jag hade för sedan fillfälle attganska utförligt diskutera ungdomsarbetslösheten. Jag tänker därför fattamig mycket kort. Jag tycker att det är glädjande att vi nu har en så breduppslutning från partier om att vi måste vidta nya och alldelesspeciella åtgärder för att bekämpa ungdomsarbetslösheten inom den gruppungdomar som vi vet har haft den allra högsta arbetslöshetsprocenten.Jag är glad över att kompromissen blivit så bred och över att de partier -och - som för sedan ställde sig helt vid sidanom nu också sluter upp. Jag är också glad över att vpk, även om de inte heltställer sig bakom den här kompromissen, ändå har funnit att det beslut vi nukommer att fatta även från deras syiipunkt är bättre än de ansåg attregeringens gamla förslag var. Jag tycker att detta är vikfigt, för vad som skallhända - när fattat det här beslutet - är att ett arbete måste ta vidute i kommuner, landsting och statliga myndigheter. Där gäller det att allaställer upp. Jag är övertygad om - även om det har sagts att manpå vissa punkter skulle velat ha en bättre lösning än den som kompromisseninnebär- att man från alla politiska företrädare i kommuner och landstingkommer att ställa upp och göra vad som fordras ute på fältet för att resultatenav den här lagstiftningen snabbt skall komma ungdomarna till del. Jag är också övertygad om att de fackligaorganisationerna, efter det beslut som fattas här , kommer att göra vad pådem ankommer för att se fill att snabbt och smidigt ta frammeningsfulla arbetsuppgifter. Jag är helt övertygad om att det egentligen inteskall behöva innebära några större problem att uppnå detta. Jag tror att deflesta i denna kammare kan peka på arbetsuppgifter - meningsfulla sådana - somvi av ekonomiska skäl inte har möjlighet att få utförda, men som kan varalämpliga för ungdomarna. Dethar sagts - och jag delar den meningen - att när det görs kompromisser får manbåde ge och ta. Det är naturligtvis på det sättet. Jag tänker inte närmarekommentera de olika delarna i den här kompromissen. Jag vill bara göra denanmärkningen - som jag gjorde - att det självklart kanvara saker och ting i den här lagen om arbete i ungdomslag som vi vid närmareeftertanke finner inte är så väl utformade. Jag sade attregeringen skall vara beredd att vidta omprövningar, att komma tillbaka fillriksdagen om vi finner att andra beslut borde ha fattats och att vi inte skallvara tyngda av prestige beroende på vad vi har sagt . Jag hoppasatt vi allaskall kunna arbeta i den andan i fortsättningen. Jagtror också att det är riktigt, som har framförts av en del talare i debatten,att det fordras ett fortsatt intensivt arbete från er i denna kammare, frånregeringen och från väldigt många andra för att vi skall kunna säga att vi harfått en riktigt bra lösning av de svåra problemen på ungdomarnas arbetsmarknad.Vi vet alla att det är långt kvar innan vi kan slå oss fill ro och säga att dethela löper utan några särskilda arbetsmarknadspolitiska insatser. Jagtror att det är alldeles rikfigt, som någon sade, att det inte finns någonsegrare när en sådan här kompromiss görs. Segraren finns i så fall utanfördet här huset. Vi kan emellerfid glädja oss åt att genom att nu kundeta sitt ansvar och samla sig till beslut kan vi från få en lag omarbete i ungdomslag att fungera i prakfiken. För 18-19-åringarna kommer dettaatt innebära en meningsfull sysselsättning. Det kommer att innebära att vi fåraktivare ungdomar, ungdomar som kommer att ställa ännu större krav på oss omåtgärder. Verksamhetmed ungdomslag m. m. Överläggningen var härmedavslutad. Mom.1 och 2 (lagstiftning om verksamhet med ungdomslag, m. Utskottetshemställan bifölls med 312 röster mot 19 för reservation 1 av . Mom. 3-5 Utskottets hemställan bifölls. Mom.6 (anslagsfrågor) Utskottetshemställan bifölls med 180 röster mot 151 för reservation 2 av . Tredjevice talmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar. Beskattningen av realisationsvinster på börsaktier, m. m. 7 §Beskattningen av realisationsvinster på börsaktier, m. m. Föredrogs skatteutskottetsbetänkande /84:20 om beskattningen av realisationsvinster på börsaktier, m.m. (prop. 1983/84:48) (förnyad behandling). Utskottets hemställan om attbetänkandet skulle avgöras efter endast en bordläggning bifölls av kammaren. 12 Förste vice talman (): När vi debatteradeskatteutskottets betänkande 11 med anledning av regeringens proposition ombeskattning av reavinster på börsaktier och införande av en omsättningsskatt påaktier, framhöll vi med skärpa att propositionen inte har varit föremål försedvanlig remissbehandling och inte heller underställts lagrådets prövning. Detborde säga sig självt att konsekvenserna av ett förslag av den här arten ärsvåra, för att inte säga omöjliga, att överblicka utan tillgång till synpunkterfrån dem som förslaget berör. Förslaget har således inte beretts i den ordningsom förutsätts i grundlagen. Så sent som anförde ocksåsocialdemokraterna i finansutskottet i samband med ett vpk-förslag om bl. a.införande av en omsättningsskatt på aktier att det "skulle riskera fånegativa verkningar" och "under alla omständigheter kräva omfattandeutredningsarbete innan det kan genomföras". Att det är ett ofillbörligt hafsigt förslag bestyrks ävenav de skrivelser och uppvaktningar som har förekommit. Vissa ändringar harockså gjorts av utskottet, men de räcker inte på något vis. Eftersom dessutom ytterligare fakta hade tillkommit sedanutskottet behandlade ärendet, yrkade vi på återremiss till utskottet förytterligare beredning. Vid det sammanträde som följde med skatteutskottet socialdemokratiska majoriteten tyvärr inte varit beredd att ta hänsyn tilldessa fakta och ändra sin ståndpunkt. Vi beklagar detta djupt. Med hänvisning till den ingåendedebatt som ägde rum i kammaren i denna fråga ber jag att få yrkabifall till de till utskottets betänkande fogade reservationerna 1, 2 och 3. 13 (): Med hänvisning till den debatt i detta ärendesom vi hade ber jag att få yrka bifall till reservation 3. 14 (): Med instämmande i det av anförandet ber jag att få yrka bifall till samtliga reservationer. 15 (vpk): Jag ber att få yrka bifall till det alldeles utomordentliga förslag somvänsterpartiet kommunisterna har lagt fram i den här frågan om en 10-procentigomsättningsskatt på börsaktierna och en skärpt realisationsvinstbeskattning. Anf.16 (): Med hänvisning till den debatt som vi har fört i det här ämnet tidigareber jag att få yrka bifall till utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottetshemställan återfanns i skatteutskottets betänkande 11. Mom.1 (skärpt realisafionsvinstbeskattning) Förstbiträddes reservafion 1 av m. fl. med 103 röster mot 20 förmotion 158 av m. fl. i motsvarande del. 211 ledamöter avstod frånatt rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 232 röster mot 101 för reservation 1 av KnutWachtmeister m. fl. Mom.2 (schablonavdrag) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 2 av m. fl. -bifölls med acklamafion. Mom.3 (omsättningsskatten på värdepapper) Förstbiträddes reservafion 3 av m. fl. med 154 röster mot 19 förmotion 158 av m. fl. i motsvarande del. 160 ledamöter avstod frånatt rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 182 röster mot 152 för reservation 3 av KnutWachtmeister m. fl. 8§ Fortsattes behandhngen av konsfitutionsutskottets betänkanden / 84:11 och12 (forts, från prot. Vissa kyrkliga frågor(forts. KU 12) 17 (): Jag skall begränsa mig till att säga något om den kyrkliga strukturen. Församhngenär ju den enhet som kyrkan har verkat i sedan medelfiden. I ett särskiltyttrande, som är knutet fill betänkande nr 12, har de moderata ledamöterna iutskottet klart uttryckt uppfattningen att det är angeläget att slå vakt omförsamlingen som grundenheten i den lokala kyrkliga organisationen även iframtiden. Man har däremot inte gått in i detalj och föreslagit några initiativfrån i den här frågan. Det tycker jag är klokt. Vihar nyhgen fått diskussionsbetänkandet års kyrkokommitté.Församlingen , som går ut på remiss till ett stort antalförsamlingar, domkapitel och andra kyrkliga organ. Det är mycket viktigt att geförsamlingarnas akfiva medlemmar möjlighet att säga sin mening. Det gäller ävende församlingar som inte officiellt har utsetts fill remissorgan. Jag gissaratt diskussionen kommer att föras ganska mycket kring de olikastrukturmodellerna i förslaget. Att tar ställning tilldet ena eller andra förslaget är inte lämpligt. Församlingarna måste först gesmöjlighet att säga sin mening. Vaddet gäller är att även ha församlingar som kan fungera som enheterför ett aktivt kyrkligt arbete. Problemet är att folkomflyttningen har gjortvissa församlingar mycket små och andra mycket stora. stift finnsdet f. n. 28 församUngar som har under 100 invånare - var endast 3församlingar så små. har också de verkligt stora församlingarna med10 000, 20 000 och 30 000 invånare ökat, främst i . Detär vikfigt, när man tar ställning till en eventuellt ny struktur, att intetvinga på församlingar lösningar som de inte vill ha. Nödvändiga reformer böralltså genomföras på frivillig väg. Den uppfattningen kommer också till uttrycki det särskilda yttrandet från de nfioderata ledamöterna ikonsfitufionsutskottet. Ettbra sätt att på frivillig väg åstadkomma något är att bilda samfälligheter. Dekan vara partiella och bara omfatta en del av verksamheten, men de kan ocksåvara mer omfattande och, om man så önskar, inbegripa den totala verksamheten.Den möjligheten står ju till buds redan nu och har utnyttjats av mångaförsamlingar . Det är nu viktigt med ett aktivt remissarbete när det gällerbetänkandet Församlingen , och det är min förhoppning attkyrkokommittén lägger stor vikt vid de åsikter som förs fram i detsammanhanget. Tillsist vill jag yrka bifall till hemställan i betänkandenr 12. Underdetta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. 18 (): Jag vill bara understryka att behandlingen av min och rätt åldersfigna motion, 1981/82:880, klart och tydligt visar att det ärpastorsämbetets phkt att tala om för föräldrar i blandäktenskap, dvs. äktenskapmellan en medlem i och en ur något annat kristet samfund, vilkaregler som gäller. Reglerna säger nämligen att även om deras barn är döpt enhgtannan rit, och de alltså så tydligt som möjligt markerat att barnet skalltillhöra denna andra kyrka, så blir barnet ändå räknatoch folkbokfört som medlem i , såvida inte föräldrarna dessutomgör en särskild anmälan till pastorsämbetet senast efter barnetsfödelse. Dettapåpekande är å ena sidan ett viktigt klargörande, och jag utgår liksomutskottet från att det blir vederbörligen uppmärksammat av svenska kyrkanstjänstemän och ämbetsinnehavare.Å andra sidan, fru talman, är det ytterligareen illustrafion till det absurda i dagens förhållande mellan staten och att ett sådant påpekande alls skall behövas. Man kunde tycka att om enkristen människa låter döpa sitt barn i en , skulle hon sedan intebehöva gå till en annan och inom meddela detta,med risk att staten annars bestämmer att hennes barn skall tillhöra den kyrkasom barnet inte är döpt i. Närman ytterligare betänker att denna samma kyrka inte bara kapar åt sig medlemmarsom är döpta i en annan konfession, men också håller sig med hundratusentalsmedlemmar som inte är döpta över huvud taget, vet man inte om man skall skrattaeller gråta.