prot · G70972 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:72 1 § Justeradesprotokollet för . 2 § Svarpå fråga 1983/84:285 om utbyggnad av den gymnasiala lärlingsutbildningen har frågat mig varför jag - medWittboms tolkning - frångått höstens överenskommelse i om enutbyggnad av den gymnasiala lärlingsutbildningen redan under innevarandebudgetår. i har jag framhållit attlärlingsutbildningen är ett värdefullt komplement till annan yrkesutbildning.Jag vill också erinra om att jag i den s. k. sysselsättningspropositionenaviserade en ökning av den gymnasiala lärlingsutbildningen redan under höstenmed 2 000 platser utöver de 7500 platser som angays i budgetpropositionen 1983.Riksdagen biföll vidare ett förslag i sysselsättningspropositionen om enstimulans till kommuner och näringsliv i form av ett särskilt bidrag på 5 000kr. per nyinrättad lärlingsplats under återstoden av detta budgetär. rapporterade att det i början avdetta läsår fanns 3872 elever i den gymnasiala lärlingsutbildningen, varav 1747i grundutbildning och 2125 i färdigutbildning. Det flnns alltså fortfarande enmycket god marginal outnyttjade platser. Det som i första hand nu bör göras föratt öka antalet elever i lärlingsutbildning är enligt min mening att utnyttjade platser som medel finns anvisade för. Jag föreslår i årets budgetproposition att den gymnasialalärlingsutbildningen skall bli reguljär och att statsbidrag skall utgå endastför den tvååriga grundutbildningen, inte som för både grund- ochfärdigutbildning. Som jag redovisat omfattar grundutbildningen mindre änhälften av det totala antalet platser i lärlingsutbildningen. Mitt förslag ibudgetpropositionen innebär således i praktiken en ökning av den grundläggandelärlingsutbildningen. Om utbyggnad av den gymnasiala lärlingsutbildningen Om utbyggnad av den gymnasiala lärlingsutbildningen 2BENGT WITTBOM (m); Jag får tacka utbildningsministern för svaretpå min fråga. Jag måste tyvärr konstatera att utbildningsministern i sitt svarbara ägnar sig åt att berätta vad vi redan kände till när överenskommelsen omungdomslagen träffades. Kravet på en utbyggd lärlingsutbildning var enväsentlig del i sammanhanget. Utbildningsministern hänvisar till min tolkning. Jag villfrån början göra klart att den tolkning som socialdemokrater, moderater,centerpartister och folkpartister gjorde när överenskommelsen träffades är densom gäller i den här frågan. Den tolkningen är glasklar. 1 utskottsbetänkandettalades om en utbyggd lärlingsutbildning . Jag harutomordentligt svårt att förstå hur arbetsmarknadsministern ochutbildningsministern i någon salig förening har lyckats få det här till enminskning av antalet platser. Vad som hade varit rimligt att göra enligt minuppfattning hade varit att se till att man tar bort de hinder somgör det svårt för företagen att utnyttja lärlingsutbildningen, att bredda denutöver de spretiga yrkesområden som utbildningsministern ibland talar om ochatt genomföra den utbyggnad som av riksdagsledamöternaställde sig bakom i överenskommelsen. Lärlingsutbildningen är en av de mest effektiva ochpraktiska yrkesutbildningsformer vi har. Det visar alla erfarenheter både här iSverige och utomlands. 95 av 100 lärlingar får arbete efter genomgångenlärlingsutbildning. Det är därför viktigt att vi fortsätter att bygga ut dennautbildning också utöver de spretiga yrkesområdena. Vi blev bekymrade när vi togdel av budgetpropositionens förslag i denna del. Då började vi fattamisstankar. Vi ansåg det värt att undersöka huruvida regeringen hade för avsiktatt hålla överenskommelsen. Vi har i efterhand, sedan den här frågan ställdes,tyvärr kommit fram till att det verkar som om regeringen inte ehs från börjanhaft någon avsikt att förverkliga överenskommelsen. Vi tycker att det ärutomordentligt beklagligt. Jag tror att den enda chans utbildningsministernhar, som regeringens företrädare i denna fråga, att klara sig med hedern ibehåll är att försöka bevisa för och för svenska folket att 5 915intagningsplatser för lärlingar är fler än 6500 - de 6500 vi kände till. Bara för att klarlägga att det inte finns information idenna fråga som vi inte känner till; vill jag fråga utbildningsministern;Kommer , i enlighet med överenskommelsen, att föreläggas förslag undervåren om utbyggd lärlingsutbildning? Är utbildningsministern beredd att stödjadet förslag om direkt utbyggd lärlingsutbildning som moderata samlingspartiethar lagt på riksdageris bord? Det som kallar överenskommelseär ett uttalande från arbetsmarknadsutskottet som lyder så här; "Från desynpunkter arbetsmarknadsutskottet har att företräda är det önskvärt att enytterligare utbyggnad kommer till stånd redan under innevarande budgetår i denutsträckning detta visar sig vara praktiskt möjligt." Jag delar uppfattningen att vi måste försöka ökalärlingsutbildningen under detta år, eftersom det är ett så stort glapp mellandet antal platser som verkligen utnyttjas och det antal som harfattat beslut om. Men vad man då skall göra är i första hand att arbeta meddenna fråga - att fylla glappet. Att föreslå att göra ett påslagbeträffande antalet platser hjälper inte på något sätt. säger .vidare att detta är en så brautbildningsform, eftersom 95-100.% av ungdomarna får fast anställning. Det speciella med lärlingsutbildningen är ju just att det härföreligger ett anställningsförhållande.. Det är alltså inte alls konstigt attungdomarna får ett fast arbete. Däremot ber jag att få erinra om attmoderaternas förslag inte innebär att det skall föreligga något fastanställningsförhållande. Då kanske situationen skulle komma att bli en heltannan. Jag är mycket intresserad av vad som kommer att ske medlärlingsutbildningen under den här våren, eftersom vi gjorde ett extra påslag ihöstas. Jag tänker följa utvecklingen mycket noga. Jag har redan inlettöverläggningar med arbetsmarknadens parter och med företrädare för ochkommunerna för att se vad sorn ytterligare kari göras.. Om utbyggnad av: den gymriasiala lär lingsutbildningen. 4 (); Jag tror att utbildningsministern läst påmoderaternas utbildningsmofion lika .dåligt som överenskommelse omungdomslag.. Det är de facto en av poängerna j vårt förslag tilllärlingsutbildning att lärlingarna skall vara anställda. Detta var en parentes. Så tillbaka till dagens fråga. Självfallet kan dptföreligga praktiska svårigheter att fylla de platser som finns. det förstamåste utbildningsministerns eget, utomordentligt ljumma intresse för lärlingsutbildningenslå igenom. De företag som kan tänkas ta emot lärlingar känner naturligtvis attvi har en regering som inte är intresserad av lärlingsutbildning. Detta skallju bara vara för spretiga yrkesområden, som utbildningsministern sade i entidningsintervju häromsistens. För det andra kan jag inte komma ifrån det faktum att jaglärde mig i skolan att 5915 är mindre än 6500. När partierna träffadeöverenskommelsen om ungdomslag var det 6500 intagningsplatser överenskommelsengällde. Det var med hänsyn till detta antal som överenskommelsen träffades. Numinskar regeringen antalet intagringsplatser. Hur man kan få, det resonemangetatt leda fram till att. lärlingsutbildningen byggs ut är fullständigtobegripligt. utgick från 6500 platser. Utbildningsministernlägger fram ett förslag om 5 915 platser. Att utbildningsministern dä kan stå iriksdagen och säga att hon de facto lever upp till överenskommelsen och byggerut lärlingsutbildningen enligt önskemål är för mig en fullständiggåta. Om utbyggnad av den gymnasiala lärlingsutbildningen Jag blir naturligtvis mycket glad ommoderaterna inte vill försämra den anställningstrygghet som finns ilärlingsavtalen. Dess värre tror jag inte att det är på det sättet. Matematiken i denna fråga handlar om den grundläggandedelen och färdigutbildningsdelen. Med de förslag som jag har lagt fram kommerden grundläggande lärlingsutbildningen att i praktiken öka. Det jag tycker att man skall göra för att infria detuttalande som arbetsmarknadsutskottet i har gjort är att se fill attde platser som faktiskt har fattat beslut om också blir utnyttjade.Det är det vikfiga. Det är dä vi de facto ökar lärlingsutbildningen. Att här iriksdagen bara plussa på ett eller annat tusen platser gör varken från ellerfill i den verklighet som gäller. 6 (); Det är möjligt att det är vadutbildningsministern tycker. Men det som är intressant i detta sammanhang ärvad de fyra parter som träffade överenskommelsen tyckte. Det är vad som gäller- och vad som måste gälla för att överenskommelsen fortfarande skall vara ikraft. ligger den tyvärr i spillror på grund av andra omständigheter, som viskall diskutera med arbetsmarknadsministern . Menlärlingsutbildningen är en nyckelfråga i sammanhanget. Om av gör en verklig ansträngning för att fåigenom en tvångslagstiftning som den om ungdomslag och partierna ger och tar,då är det viktigt att den som sitter i regeringsställning och har att genomföraöverenskommelsen faktiskt håller sig på mittlinjen. Det måste man göra för attbevara trovärdigheten. I detta fall hänger sig tydligtvis utbildningsministernåt egna tolkningar, men här gäller bara den tolkning som vi då gjorde. Jag vill slutligen, herr talman, bara säga att det inteförefaller särskilt meningsfullt att debattera vidare i denna fråga.Utbildningsministern har tydhgen inte tagit del av den information som finns,dels i överenskommelsen och beslut, dels i motionangående lärlingsutbildning. 7 Utbildningsminister : Herr talman!Det vi har att hålla oss till är skrivna dokument och beslut. Jagciterade tidigare vad arbetsmarknadsutskottet sade. Det är det som jag har attleva upp till. Utskottet uttalade sig mycket ödmjukt omlärlingsutbildningen. Man sade att det från arbetsmarknadsutskottets synpunktär lämpligt att lärlingsutbildningen byggs ut, men att det skall ske "iden utsträckning detta visar sig vara praktiskt möjligt". Det är så jagförsöker arbeta. 8 (): kan inte, vilketutbildningsministern säkert känner fill, lägga fram prakfiska förslag förriksdagen som inte liggerinom arbetsmarknadsutskottets kompetensområde, och det gör faktiskt inte fråganom lärlingsutbildning. Det är just därför som moderata samlingspartiet nulägger fram sitt konkreta förslag om lärlingsutbildning i sinutbildningspolitiska motion till detta . Därför måste ocksåarbetsmarknadsutskottet uttrycka sig på detta vis. Men det råder inget som helst tvivel om vadarbetsmarknadsutskottet avser med detta uttalande, som jag har här. avsåg inte en minskning från 6500 intagningsplatser fill 5915. Det är min sista kommentar i denna debatt, herr talman. ' Om villkoren för utbildningsbidrag för forskning 9 Utbildningsminister : Herr talman!Jag menar att jämför äpplen och päron. Den grundläggandelärlingsutbildningen ökar de facto med mina förslag. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på fråga 1983/84:283 om villkoren förutbildningsbidrag för forskning har frågat mig vilka åtgärderjag kommer att vidta för att inte kvinnorna skall spärras ut från forskningen,med hänsyn till att utbildningsbidrag inte får beviljas för dem-som fyllt 45år. Bestämmelsen om en åldersgräns förutbildningsbidrag tillkom efter förslag forskningspolitiskaproposition (prop. 1981/82:106): Skarp kritik - som också framgår av frågan -har riktats mot denna bestämmelse. För min del anser jag att det ligger mycket i.kritiken.Åldersgränsen för utbildningsbidrag riskerar att diskriminera kvinnligaforskare, som i allmänhet påbörjar forskarutbildningen vid högre ålder än män.I den kommande forskningspolitiska proposifionen avser jag därför att förordaatt regeln om en 45-årsgräns för erhållande av utbildningsbidrag upphävs. 11 (): Jag vill först tacka för det positiva svarsom utbildningsministern ger här . Det är onekligen så, som utbildningsministern också sägeri svaret, att åldersgränsen för utbildningsbidrag riskerar att diskriminera kvinnliga forskare. Kvinnorna har en annan livsplanering än män, och många goda kvinnhga forskarämnen skjuter upp sitt doktorerande tills barnen har vuxit upp. De samlar under fiden prakfiska erfarenheter.från olika delar av arbetslivet. Men 45-årsgränsen sätter sedan stopp för dem, och i praktiken blir det ett slags forskningsförbud, för dem. är kvinnorna i minoritet iforskarutbildningen. 45-ärsgränsen strider också mot uttalade önskemål om flerakyinnor i forskningen och mot Nr 72 önskanatt få in flera kvinnor på mansdominerade områden. Torsdagenden_ " talman! vågar mig också på att rikta ett tack till 2februaril984 utbildningsministern från de kvinnliga,forskare som berörs av lagförslaget. Det är bra att regeln om45-årsgränsen upphävs. utvecklingsinsatser Överiäggningen var härmed avslutad. 4§ Svar på fråga 1983/84:280 om regionala utvecklingsinsatser i har frågat mig om jag är beredd att för innevarande budgetår anslå ytterligare medel för regionala utvecklingsinsat ser i . Avde 298 milj. kr. som har anvisat för regionala utvecklingsinsatser ilänen under innevarande budgetår fördelade regeringen 25 milj. kr. Ca 5 milj. kr. återstår att fördela. Framställningar om ytterligaremedel för regionala utvecklingsinsatser har kommit in tillindustridepartementet från flera län. Jag avser att senare lämna förslag tillregeringen,om hur återstående medel bör fördelas till enskilda län. Anf.13 (): . Jag tackar industriministern för svaret. Det var mycket kortfattat, ochman kan erinra sig ordspråket "Som man ropar i skogen får man svar". Jagär medveten om att min frågeställning var mycket snävt begränsad. Jag talar omdet man benämner de länsvisa anslagen. har fått 25 miljoner attdisponera för innevarande budgetår. Av dessa 25 miljoner har vi, enligt detsystem som föreligger, fördelat 10 miljoner som lokaliseringsstödsmedel ochdärtill en reserv på 2 miljoner. Vi har lagt de övriga pengarna fillprojektstöd och glesbygdsstöd.' Vitycker att detta är ett bra sätt att hjälpa näringslivet i initialskeden ochför att man skall kunna åstadkomma den sysselsättningsökning som är så ytterstangelägen i ett län som . Industriministern och icke minst riksdagensledamöter är ju väl medvetna om de svära sysselsättningsproblem som rätt ochråder i , Vi har haft den föga hedrande placeringen som krislän nummertvå i landet efter . Jag har visserligen hört att vi nu skulle hadistanserats av något annat län, men situationen är för vidkommandelika besvärande. Vi har bl. a. en oerhört hög ungdomsarbetslöshet. Jagvill fråga industriministern om han är beredd att anslå ytterligare medel tillVärmland från de 5 miljoner som återstår att fördela - det är en väldigt knappreserv, måstejagsäga, som man har avsatt från de drygt 298 miljoner som manhade att fördela. Eller har-industrirninistern några råd att ge länet om hur ,utvecklingsfonden och företagsamheten skall behandla de ytterligare 10-11ansökningar om medel som man väntar skall komma och de ansökningar som liggerhos mot bakgrund av konstaterandet att pengarna är slut när femmånader av budgetåret återstår? Jag ber alltså industriministern att lämna ettkompletterande och gärna utförligare svar på dessa punkter som ett besked tillVärmland. Den första åtgärd som regeringen vidtog förVärmland med avseende på det anslag som vi nu diskuterar var att höjalänsstyrelseanslaget med 6 milj. kr. och att föra in också blandde kommuner till vilka industriverket får lämna lokaliseringsstöd, dvs. Genom dessa ökade resurser fick möjlighet att sättai gång en stor satsning pä data- och elektronikområdet i länet. Inom ramen fördataeffektutredningens försöksverksamhet med ett regionalt utvecklingsprogrami har, som känner till, ytterligare satsningar gjorts.För innevarande budgetår har dessutom 2,5 milj. kr. av de 100 miljoner somarbetsmarknadsdepartementet har fördelat till de olika länen tilldelatsVärmland för att främja den industriella utvecklingen. Jag vill vidare nämna att regeringen så sent som idecember beviljade ett lokaliseringsstöd på ett belopp understigande 7 milj.kr. för investeringar i cyanitbrytning i . Det projektet skapar jobb äveni , eftersom den ifrågavarande marken berör också det området. Jag känner väl till förhållandena i , och jaghälsar med tillfredsställelse de många fina exempel som finns på värmländsktnytänkande när man nu arbetar med att göra speciella insatser för att ökaföretagandet. Jag har uppfattningen att regeringen i diskussion medlänsstyrelsen i får försöka komma fram till en lösning som göratt bra och viktiga projekt inte hindras från att genomföras på grund av bristpå pengar. Jag vill åberopa det uttalande som utskottet gjorde 1982om att regeringen i enstaka fall kan fatta beslut om enskilda projekt isysselsättningssvaga regioner, om brist på länsstyrelsemedel skulle innebära enrisk för att projektet inte skulle komma till stånd. Jag utesluter inte att vikommer att begagna denna möjlighet när det gäller , men jag villsamtidigt säga att jag inte ämnar öppna några slussar generellt för länen, föranslaget har kommit till under förutsättningen att länsstyrelserna handskas medsina projekt inom de medelsramar som regeringen har lämnat. vill jag säga, herr talman, att jag väl kännertill den besvärliga situationen i och är öppen för diskussioner medlänsstyrelsen på de här punkterna. Om regionala utvecklingsinsatser i 15 (): Jag tackar industriministern för denna fortsättning på besvarandet avmin fråga. Jag får först nämna att i har handskats Om regionala utvecklingsinsatser i försiktigt med anslaget. Vi har alltså fått lov att prutapå beloppen i de ansökningar som inkommit och försöka se till att projektenändå har kunnat genomföras med bankernas hjälp. Den ökade investeringsvilja som jag erinrade om i minfråga och som ju är ytterst glädjande tar sitt uttryck i att vi nu har sexansökningsärenden omen bidragssumma på sammanlagt drygt 8 milj. kr. att taställning till. Vi väntar oss ytterligare åtta ärenden under innevarandebudgetår, och läns behov av sådana medel som vi nu diskuterar är ca10 miljoner, dvs. nästan lika mycket som vi nu har förbrukat - förbrukat tillatt skapa sysselsättning. Vi tror på dessa projekt. Det är fråga omsmåföretagsamhet, och det ingår rätt mycket av turism i den här nya bilden. frågar jag industriministern och vore mycket tacksam åVärmlands vägnar om industriministern svarade: Hur skall tolkadet svar jag fått? Kan vi räkna med att också de andra projekten kommer attbehandlas positivt av regeringen? "Enskilda projekt" kan ju varaytterst få, men det rör sig om ett tiotal under innevarande budgetår: får ju bereda de ärenden somhar kommit in, och sedan får enligt det besked som jag här lämnatta en överläggning med industridepartementet. Detta anslag är ju inte det enda anslagsom rör och utvecklingen i . Det finns flera projekt somdiskuteras med de regionala myndigheterna. Jag vill om igen bara understrykavad jag sade, att jag är väl medveten om den besvärliga situationen iVärmland. Ekonomiskt vettiga projekt som kommer fram för att skapa nysysselsättning är jag också beredd att diskutera med i Värmlandslän. 17 (): Jag uppfattar industriministerns ytterligaresvar som positivt och att det har den innebörden att man i samtliga deansökningsärenden som kommer till skall göra de vanligautredningarna och utgå ifrån att regeringen kan ta fram de nödvändiga pengarnacentralt. Eljest hamnar vi i en minst sagt egendomlig situation med tanke på delöften och den allmänna hållning som regeringen har intagit till justskogslänen och de behov som där finns och till de insatser som då ärnödvändiga. Om vi till nästa budgetår skulle skjuta över deansökningar som det inte finns pengar till , skulle det innebära att viganska snart hamnade i en minst sagt egendomlig situation, eftersom det iregeringens proposition inte föreslås någon ökning av det totala anslaget tilllänen. Det är fortfarande 298,2 miljoner oavsett inflationen. Då undrar jag:Kommer dessa enstaka ansökningar från , även om de uppgår , att kunna bli positivt behandlade, dvs. få pengar anvisade? Överläggningen var härmed avslutad. 5 §Svar på fråga 1983/84:290 om uppgörelsen rörande specialstålsproduktionen har frågat mig om jag avser attföreslå någon ändring beträffande den 50-50-delning av ägandet som planeras förett av de föreslagna specialstålsbolagen. Den principuppgörelse som träffats mellan ägarna tillde svenska specialstålsföretagen innebär att produktionen av rostfritt stålsamordnas inom två företagsgrupper, inom Axel . Uppgörelsen innebär en helhetslösning för den rostfria industrinmed ägare som tar ett ansvar för branschens långsiktiga utveckling. Enligt minmening har därmed grunden lagts för en bättre specialstålsstruktur medlivskraftiga företag och tryggare jobb . Det är rikfigt att viss verksamhet inom det nuvarandeFagersta är tänkt att utgöra ett separat bolag med lika ägande av ochSandvik. Detta bolag kommer därmed inte att tillhöra vare sig , vilket innebär att de anställda i vissa fall, enligt gällandearbetsrättsliga regler, skulle kunna komma att behandlas efter andra regler änvad som gäller för dem som arbetar exempelvis inom . Enligt vadjag erfarit är Avestaledningen väl medveten om detta och undersöker ocksåmöjligheterna att finna en lösning som undanröjer eventuella nackdelar i dettasammanhang för de anställda i bolaget. Om uppgörelsen rörande specialstålsproduktionen 19KARL BJORZEN (m): Jag ber att få tacka industriministern försvaret pä min fråga. Jag vill genast säga att jag finner det i huvudsakpositivt. Det vittnar om att industriministern är medveten om den oro som depersonalgrupper känner som jag har nämnt i frågan och vidare att han har gjortvissa ansträngningar för att stilla deras oro. Industriministern säger: "Enligt vad jag erfarit ärAvestaledningen väl medveten om detta och undersöker också möjligheterna attfinna en lösning "Jag ställer mig litet frågande till om detta är tillräckligt för att stilla Jag har här i min hand ett pressklipp från DagensIndustri. Man har talat med verkställande direktören i Nya , som säger:"För Nya del kan jag lova att vi kommer att ge representanter förde anställda i möjlighet att delta i beslutsprocessen, där frågor somberör dem direkt behandlas. Vi kommer också att tillåta de anställda i Fagerstaatt tillgodoräkna sig sin anställningstid i vid fastställande avanställningstiden." Vidare säger han: "Viser ingen anledning att riva upp avtalet mellan Nya och Sandvikoch omförhandla ägarfördelning ." Slutligen säger han; "De anställdai har ingen anledning till extra oro." Men att representanterna för de anställda i skallfå tillfälle att yttra sig och delta i beslutsprocessen, där frågor som berördem direkt Om uppgörelsen rörande specialstålsproduktionen behandlas,är väl mer eller mindre en självklarhet. Att säga att de anställda skall fåtillgodoräkna sig sin anställningstid i vid fastställandet avanställningstiden kan däremot möjligen bara resultera i att de känner störreoro. Sådana frågor är ju aktuella enbart vid nedläggningar ellerdriftsinskränkningar. Jag undrar således om industriministern vill sätta litetmera kött på benen och förklara vad han menarmed uttrycket "enligt vad jagerfarit". Har något annat yttrats utöver det som Nya VD har sagt iden intervju i som jag citerat ur? Jagber att få hänvisa till svaret. "Enligt vad jag erfarit" är ett uttryck som tillhör sedvanligtformellt språkbruk när regeringen besvarar frågor i kammaren. Företaget-bolagethar här meddelat industridepartementet att man väl känner till det problem somKarl Björzén har tagit upp i sin fråga och som de fackliga organisationerna harskrivit till industridepartementet om. Företaget har meddelat att man nuförsöker finna en lösning som skall undanröja eventuella nackdelar i det härsammanhanget för de anställda i bolaget. 21 (): Industriministern upprepar nu bara vad somstår i svaret, som han läste upp tidigare. Jag vill då understryka den djupa oro som personalenkänner. Sedan jag ställde frågan till industriministern har de fackliga organisationernaockså i ett brev till industriministern bett om hans hjälp. Bakom deras oro ligger naturligtvis den besvärligasituation som" råder i . Det är en bruksort som redantidigare drabbats mycket hårt. Under den första förlorademan 500 arbetstillfällen.