prot · G70919 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:19 1§ Upplästes följande inkomna skrivelse: Härmedanhålles om ledighet från riksdagsarbetel den 21 november-den 20december 1983 på grund av uppdrag i FN-delegafionen. Dennaanhållan bifölls av kammaren. Talmannen anmälde all () skulle tjänstgöra som ersättare för . 2 § Svar på fråga1983/84:54 om avdragsrätten för vissa resekostnader har i anledning av en tidningsartikel ställt en frågafill mig. I frågan framhålls bl. a. att del i artikeln uttalas att en direktörskostnader för resor m. m. i samband med demonstrationen motlöntagarfonder är avdragsgilla vid beskattningen. Om däremot en metallarbetarereser från någon ort i för att deltaga i ett första maj-tåg i Stockholmskulle han inte ha samma rätt fill skattebefrielse. TommyFranzén har med anledning härav frågat mig om regeringen, om dessa uttalandenär rikfiga, avser att komma med förslag som undanröjer dessa och liknandeavdrag. Detär en gällande princip för beskattningen all man får göra avdragför kostnader för intäkternas förvärvande och bibehållande. Däremot får maninte göra avdrag för s. k. personliga levnadskostnader. Varken en löntagareeller en företagare som deltar i en allmän politisk demonstration har enligtmin mening rätt till avdrag för kostnaderna. Om bevissäkringen vid taxeringsrevision 2 (vpk): Jag får börja med att tacka för svaret. Mitt på blanka vardagen när andra måste jobba, marscheradeArbetsgivareföreningen och dess drabanter genom galor. Detta varden , och det är den demonstrationen som är upprinnelsen fill minfråga. Direktörernas marsch gällde i realiteten inte löntagarfonderna, även omdel har framställts så, utan var ett generalangrepp på hela arbetarrörelsen ochdess värderingar om rättvisa och solidaritet. Den var ett uttryck förhögervågen, för egoismens ideal. Den var de besuttnas politiska manifestationför att slå vakt om sina privilegier. Så långt är vi nog överens. Men i del sammanhanget uttalade biträdande skattechefenLars - det är detta som har oroat mig - all kostnaderna för resor,hotell m. m. i detta sammanhang var all betrakta som avdragsgilla kostnader vidtaxeringen. I del här fallet tolkas de alltså som kostnader för intäkternasförvärvande, inte kostnader i samband med någon allmän polifisk manifestation.Det betyder att de saftiga krognolorna, de specialbeställda tågen och bussarna,fill största delen betalas av andra skattebetalare, dvs. av dem som varangreppsmålet. Om detta är riktigt uttolkat - och det får man väl antanär den näst högst ansvarige i har gjort uttalandet - innebärdetta att löntagarna särbehandlas även på denna punkt. De som har någon formav företag eller av annan anledning B-skattar äger rätt att göra avdrag försina kostnader för politiska manifestationer till skillnad mot arbetare ochtjänstemän, alltså vanliga anställda, som inte har denna rätt. menar inte jag alt politisk verksamhet i sig skall varaavdragsgill. Det skall vara lika för alla och inte heller gälla för dem som harföretag eller liknande. Jag får tolka finansministerns svar på så sätt attavdragen för 4 oklober-demonstrafionen inte bör komma i fråga, och det tyckerjag är bra. Men är del ju varken finansministern eller jag som tolkar lagen- det tillhör ju de offentliga myndigheternas uppgifter att göra det. Medutgångspunkt i vad biträdande skallechefen har sagt - och jag har inte hörtnågon dementi från honom på den punkten - förefaller det som om dessa avdragskulle godkännas. Därför måste jag upprepa den fråga som jag ställde tillfinansministern: regeringen, om detta är riktigt, att återkomma tillriksdagen med förslag som undanröjer den här möjligheten till avdrag? Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på fråga 1983/84:58 om bevissäkringen vidtaxeringsrevision har med hänvisning till entidningsartikel angående vissa taxeringsrevisioner som skattemyndigheternaföretagit frågat justitieministernom han är beredd alt vidta åtgärder för att förhindra liknande händelser.Enligt skulle tidningsartikeln innehålla uppgifter om atthusrannsakan, beslag och polisförhör förekommit vid revisionerna. I artikelnanges vidare enligt all man på ansvarigt håll inomtaxeringsmyndigheterna med anledning av revisionerna uttalat all man inte vetom det är fråga om skatteflykt eller bra affärer. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Den arfikel som refererar fill behandlar ettflertal olika konlrollaklioner som genomförts i ett län. Enligt arfikeln hartaxeringsrevisionerna lett fill all man kunnat upptäcka skalteundandragandenpå miljonbelopp. I många fall har de som undandragit skatt dömts till fängelseför skattebrott. Det uttalande som tagit fasta på i arfikelngäller vissa Iransakfioner för alt uppnå skatteförmåner genom köp ochförsäljningar av travhästar mellan anhöriga. Av artikeln framgår inte atttvångsmedel förekommit i samband med taxeringsrevisionerna. Så har heller inteskett i de speciella fall som talar om. Om menar att jag skall lägga fram förslag somförsämrar skattemyndigheternas möjligheter att genom taxeringsrevision upptäckaskatleundandragande är svaret givetvis nej. Om menar all jag skall verka för att begränsamyndigheternas möjligheter att tillgripa tvångsmedel mot den som saboterarutredningen i skatteärenden är svaret givelvis också nej. Om bevissäkringen vid taxeringsrevision 4 NICGRÖNVALL (m): Jag tackar för svaret, som jag naturligtvisinte är nöjd med eftersom finansministern svarar på två frågor somfinansministern själv har ställt. I min fråga har jag tagit fasta på det förhållandel alt entaxeringsljänsle-man förklarat att han företagit taxeringsrevisionsåtgärder ochannat ansträngande arbete för taxeringar utan all vela om han har rätt ellerfel. Enligt regeringsformen skall den offentliga makten utövasi överensstämmelse med lagarna. Folkstyrelsen och alla dess maklulövare äralltså underkastade lagens begränsningar. Kravet på lagbundenhet gäller allaformer av statsmaklens utövande. Här har vi alltså nu träffat på en statstjänsteman somutövar en långtgående statsmakt, uppenbarligen utan att veta eller kunna lagensinnehåll. Jag vill inte vara särskilt kritisk mot denne företrädare förstatsmaktens utövande, ulan kan bara konstatera all det är många med honom somsaknar kunskap om bl. a. skattelagens innehål! i vårt land. Detta innebär enmycket stor fara för bevarandet av rättsstaten . Jag ville med min fråga få finansministern - eller ifrämsta rummet jusfitieministern - att uttala sig om huruvida regeringen ärberedd att göra någonting ål den allvarliga brist i skattelagstiftningen somgör alt den är obegriplig för många. villjag fråga finansministern, sedan jag förklarat innehållet i den fråga Om bevissäkringen vid taxeringsrevision jag ställt, om finansministern är beredd att vidtaåtgärder som syftar till att minska dessa risker - eller i var je fall är bereddatt verka för att den som råkar ut för ett ingripande från skattemyndigheteroch skattekontrollmyndigheter och därav förorsakas kostnader och besvär, iframtiden kan få ersättning för de kostnader som uppkommer på grund av hansansträngningar att kämpa för sin integritet. Jag har redan svarat på fråga.Jag har t. o. m. gjort mig besväret all dela upp den i två frågor, för alt detskall stå helt klart vad jag avser. Anledningen till att jag gör ett inlägg till i dennadebatt är att , på grunder som är mig obekanta, antyder att entjänsteman skulle ha handlagt ett ärende felaktigt. Vi har inte hittat någotunderlag för sådana påståenden. Inte ens den av åberopade tidningsartikelninnehåller någon som helst antydan om all tvångsmedel skulle ha använts i dettaärende eller att de personer som det gäller skulle ha åsamkats några kostnader.Del gör att jag ställer mig frågande fill hela del engagemang som i just delta speciella fall. Givetvis kvarstår kravet på alla statstjänstemän att följalag och förordning, uppträda med tillbörlig hänsyn till medborgarnasintegritet och ekonomiska intressen. För att jag skall ta upp en seriös debatti denna fråga -ett enskilt fall, - bör det väl finnas något somhelst belägg för att något av dessa intressen har skadats. 6 (): Del är värt att notera att finansministernvill undandra sig att diskutera den principiella frågan, som jag tycker kommertill uttryck i det uttalande som skattemyndighetens företrädare gjorde och somvisar att han är tveksam om lagens innehåll. Det är en mycket väsentlig fråga,värd all debatt. Jag erbjuder gärna finansministern att bortse från frågansformella innehåll och all debattera del principiella. Det är i en lid av ramlagstiftning och generalklausulerangeläget att markera att det är den enskilde som får bära ansvaret förlagstiftarens oförmåga all skriva klara och distinkta lagar. Det är den skattskyldigesom svävar i osäkerhet om var han står. Del är den skattskyldige som drabbas avatt myndigheterna i sin myndighetsutövning inte vet var de skall ställa sig.Del talas myckel om samhällsmoral och lojalitet, och man ärnaturligtvis rädd för att byråkratin vill la till dessa vägar i sin utövning avskallelagstiftningen. Det är därför angeläget - jag ber än en gång finansministernuttala sig om saken - att finansministern är beredd att verka för exempelvisett utökat rättsskydd för den enskilde som råkar ut för konsekvenserna avdenna typ av lagstiftning, genom att ge honom kostnadsskydd för de rättegångarhan kan dras in i på orältmätig grund. Det som har ägt rum i detta ärende är att delhar företagils en taxeringsrevision. En sådan företar man just därför att maninte vet huruvida den deklaration och den taxering det gäller är riktig eller inte.Jag vill med största bestämdhet hävda att en taxeringsrevision företas just påden grunden, och inte därför att det måste föreligga övertygande bevisning ombrott. Jag tycker att visar en generande okunnighet om innehålleti våra skattelagar. Sedan är det en helt annan fråga - som över huvud tagelinte berörs i den fråga som ställdes och som jag har kommit hit för alt besvara- huruvida vi skall införa ytterligare ersättningar till medborgare bl. a. isamband med rättegång. Del är en fråga som jag inte var beredd på skulle kommaupp i detta sammanhang. Som frågan ställdes var den ett angrepp på en enskildstatstjänsteman för att han förfarit oriktigt, och det bör med viss skärpatillbakavisas. har inget som helst belägg för det han antyder isin fråga. Om bevissäkringen vid taxeringsrevision 8 NICGRÖNVALL (m): Jag är naturligtvis angelägen att understrykaatt en debatt här om en enskild åtgärd i ett län i är intresselös. Detintressanta är den principiella debatten om huruvida del är ett acceptabeltförhållande att svenska medborgare och svenska myndighetsutövare saknar kunskapom vad lagen innehåller. Del faktiska fallet innebar ju, finansministern, attefter taxeringsrevisionen konstaterade den man som hade utfört den att han intevisste om han hade ett skattebrotlsfall eller ett full lagligt fall i sinahänder. Finansministern måste väl ändå medge att det är både uppseendeväckandeoch beklagligt all en statstjänsteman som har gått igenom ett fall inte ens dåvet om han är ute för att laxera eller inte. Jag konstaterar att har en visssvårighet att hålla sig borta från del konkreta ärendet och föra denprincipiella debatt som han efterlyser. Men, , ta då upp frågan medmig , så skall vi diskutera de principiella problem som kan finnasnär enskilda på grund av övergrepp eller felaktigheter från myndigheternas sidaåsamkas kostnader i samband med rättegång eller på annat sätt! Del är nämligenett helt annat problem än del nii uppehåller sig vid. 10 ALL (m): Jag tackar för denna inbjudan, och jag skallnaturliglivs hörsamma den. Det är bara alt beklaga all finansministern när detgäller denna fråga, som borde vara honom så väl bekant, inte vill föra denprincipiella debatten . Överläggningen var härmed avslutad. 4§ Svar på fråga 1983/84:65 om frisläpp av investeringsreserver Sfig Josefson har - mot bakgrund av regeringens beslut den 6 oktober1983 all förlänga frisläppen av investeringsfonderna - frågat mig vad som ärorsaken till att regeringen, till skillnad mot den förra regeringen, intebehandlat investeringsfonder och investeringsreserver likformigt och alltsåförlängt frisläppen även av reserverna. Tillall börja med vill jag framhålla alt inte heller den förra regeringenbehandlade investeringsfonder och invesleringsreserver likformigt i allaavseenden. Frisläppen av reserverna har även tidigare varit mer begränsade änfrisläppen av fonderna. Delfinns enligt min mening också goda skäl att vara mer restrikriv med frisläppenav invesleringsreserverna än med frisläppen av fonderna. Jag vill erinra om attde fill reserverna kopplade bankkontona är räntebärande, medan motsvarandekonton för investeringsfonderna är räntelösa. Till detta kommer att reserverna- till skillnad mot fonderna - är generellt fria frånbokslutsdagen (om kalenderår fillämpas). kan reserverna alltsåanvändas för investeringar ulan särskilt tillstånd. 12 (): Jag tackar finansministern för svaret på min fråga, även om jag är någotbesviken på del. Finansministernsäger all det finns goda skäl att vara restrikriv med frisläppen avinvesleringsreserverna. Jag vill då säga att jag inte anser att de två argumentför detta som framförts är fillräckligl starka för alt motivera alt man behandlarinvesleringsreserverna på annat sätt än investeringsfonderna. Syftetmed investeringsreserverna var ju att jämställa de mindre och medelstoraförelagen med de storföretag som hade möjlighet att avsätta tillinvesteringsfonder. Man skulle härigenom ge de mindre företagen möjlighet intebara all skapa resurser för omedelbara investeringar utan givetvis också attbygga upp resurser för framfida investeringar. Invesleringsreserverna ochinvesteringsfonderna har naturligtvis också använts i konjunklurpolilisklsyfte. Jag har myckel svårt alt förstå all del skulle finnas mindre skäl i dagatt släppa invesleringsreserverna på samma sätt som investeringsfonderna isyfte att stimulera sysselsättning och invesleringslust. Småförelagenhar under lågkonjunkturen visat att de har förmågan all ställa upp snabbi, ochde har fält många erkännanden också från socialdemokratiskt håll för detnyskapande som sker i denna typ av företag. Del är därför beklagligt all maninte har kunnat ge de mindre och medelstora förelagen samma möjligheter somstorföretagen all utnyttja investeringsreserverna. Detta har väckt olust ochoro ute i bygderna bland dessa grupper, som frågar sig vad som är innebörden avsocialdemokraternas polifik när del gäller småförelagsamhelen. Vi hade förväntatoss alt de i möjligaste mån skulle behandla stora och små företag likarlat ochi en besvärlig situation vara angelägnaom alt stimulera till ökad investering och ökad sysselsättning också inom demindre förelagen. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på fråga 1983/84:70 om planerna på en nyomsättningsskatt, m. m. Om planerna på en ny omsättningsskatt, m. m. har - mot bakgrund av delförslag om grundavgift på som lagts fram i departementspromemorian (Ds Fi1983:21) Breddal underlag för produklionsfaklorskatter - ställt följande frågor. Avserregeringen att föreslå en sådan miniproms som väsentligtskulle drabba bl. a. stora grupper pensionärer och jordbrukare samt vidareanställda som arbetar i företag med vinstandelssystem? Instämmerfinansministern i departementspromemorians slutsats att avsocialförsäkringsavgifierna är att betrakta som en ren skatt? Ett förslag om grundavgift kommer inte alt föreläggasriksdagen . Svaret på den första frågan är därför nej. Beträffande den andra frågan kan jag konstatera attpromemorians förslag, som har utarbetats av en interdepartemental arbetsgrupp,efter remissbehandling är föremål för beredning inom . I väntan på resultatet av denvidare beredningen är jag inte beredd att ta ställning till arbetsgruppensgränsdragning mellan skatter och avgifter. 14KNUT (): Jag skall be att få lacka finansministern försvaret på mina frågor. Förslaget från en arbetsgrupp inom attinföra en s. k. miniproms finns del all anledning all kraftigt protestera mot.Den viktigaste principiella kritiken är alt del tidigare sambandet mellanerlagda avgifter och utgående förmåner ytterligare uppluckras. har manåtminstone försökt påskina att blott den allmänna löneavgiften är en skatt, mennu erkänner man eller påstår alt av socialavgifterna i verklighetenutgör skatter. Då borde man i vart fall inte kalla den nya pålagan för éngrundavgift ulan för en skatt. Förslaget skulle, om det genomförs, direkt motverka denpolitik som regeringen annars bekänner sig till. Två av de största problemenför regeringen är arbetslösheten och inflationen. Företagens kostnader kommeratt öka, vilket negativt påverkar möjligheterna alt hålla nere inflationen. Straffskatten på egenföretagare som fyllt kan varadroppen som får vederbörande all upphöra med sin rörelse, varvid anställdasjälvfallet riskerar att bli friställda. Utredningen kanske menar att dettakompenseras Om lönekraven efter införande av löntagarfonder av attföretagen inte gärna kommer att ha kvar anställda som fyllt , varför dessaskulle kunna ersättas med nytt folk. Efter svekdebatten om pensionernasbristande värdesäkring är det anmärkningsvärt alt man ens funderat på attutdela ytterligare slag mot pensionärerna. Många redan hårt pressade jordbrukare skulle drabbas genomatt skatten skulle läggas på arrendeinkomster och intäkter avrotpostförsäljningar. Jordägare som kyrkan, domänverket och bolag skulle intedrabbas av arrendeskalten, vilket skulle snedvrida konkurrensen. F. ö. skulledet bli mycket svårt för en jordägare att kompensera sig för avgiftshöjningen,och i vart fall skulle det inte vara möjligt förrän löpande avtal gått ut.Utbudet av virke skulle genom en 20-procentig avgift på rotpostförsäljningsjälvfallet inte öka. En annan oformlighel är alt grundavgift skulle utgå fördet företagsanknutna vinstdelningssystemet men uppenbarligen ej för pensionsstiftelserenligt iryggandelagen. Att man angriper vinstandelssystemet har naturligtvissin grund i att man vill underlätta för de blivande löntagarfonderna.Ytterligare vägande kritik mot förslaget är att ingen analys har gjorts av desamhällsekonomiska effekterna eller personalkonsekvenserna för denadministrativa delen. Inte heller har man tillfredsställande lyckats få framhur stor inkomstförstärkningen kommer att bli för staten - det talas om ett parhundra miljoner. Jag har full förståelse för att finansministern nu svararatt det inte är aktuellt att lägga fram någon proposition i ärendet. Jagfår då fråga om finansministern funderar på att återkomma . Beträffande den andra frågan har jag full förståelse förden osäkerhet som finansministern känner och som har medfört attfinansministern ännu inte vill yttra sig om huruvida man skall betrakta 20procentenheter av socialförsäkringsavgifterna som en ren skatt. Jag vore alltsåtacksam få veta om finansministern återkommer i vår beträffande en s. k.miniproms. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på fråga 1983/84:82 om lönekraven efter införandeav löntagarfonder har frågat statsministern om detföreligger någon överenskommelse mellan regeringen och löntagarnasorganisationer soni innebär att lönlagarna skall sänka lönekraven bara av denanledningen att löntagarfonderna genomförs? Frågan haröverlämnats till mig för besvarande. Svaret är nej. 16GÖTE (): Jag ber att få tacka finansministern försvaret pä min fråga. Del var i och för sig kort och koncist, och det föranledermig att ställa enmotfråga: Med vilken rätt går statsministern och andra socialdemokrater ut ochsäger att om vi får löntagarfonder kommer löntagare all avstå en delav sina lönekrav i kommande avtalsförhandling, och alt det skulle varastabiliserande för samhällsekonomin? Låt mig peka på några punkter. Vi vet genom samstämmigaopinionsundersökningar att majoriteten av löntagare inte vill halöntagarfonder. I den senaste SIFO-mätningen som gjordes beträffande bl. a.LO-medlemmarnas inställning till fonderna var av LO-medlemmarnamotståndare till det förslag till fonder som regeringen har presenterat. 24 %var för. ställdes en fråga om fonderna var bra för landet.Då visade del sig att trodde att fonderna var bra för landet, under detatt var emot fonder. Del gäller hela den svenska befolkningen. Vid enförfrågan som ställdes till samtliga löntagarkategorier om de var beredda altavstå från löneutrymme om vi får fonder, blev svaret att inte var bereddaatt avstå. Socialdemokraterna har gjort den här frågan fill en avde viktiga frågorna när det gäller den här fonddebatten. Jag skulle vilja frågafinansministern: Hur stämmer egentligen detta? Menar finansministern att delöntagare som inte vill ha fonder samfidigt som lack för att de får de fondersom de inte vill ha också skall avstå löneutrymme? Det här resonemanget stämmerinte. Min andra fråga lyder: Tänker regeringenlagstiftningsvägen begränsa löneutrymmet, om den socialistiska majoriteten iSveriges riksdag beslutar om införande av löntagarfonder? Jag skulle vilja uppmana regeringen och finansministern:Underskatta inte de svenska löntagarna! Regeringen måste faktiskt sluta attkollektivansluta svenska löntagare åsiktsmässigt till fondsystemet. Det räckermed att ni faktiskt fysiskt kollektivanslutit svenska löntagare till SAP viaLandsorganisationen. Jag skulle vara tacksam om finansministern ville svara påmina frågor. Med vilken rätt går regeringen ut och säger att löntagarnaskall avstå löneutrymme om man får fonder? Tänker regeringen lagstifta ilönefrågan, om lönlagarna inte själva är beredda att avstå löneutrymme? Om beskattningen av prästers förmån av tjänstebostad Överläggningenvar härmed avslutad. 7 §Svar på fråga 1983/84:92 om beskattningen av prästers förmån tjänstebostad har, med hänvisning tillatt skattemyndigheterna påslås ofta väsentligt höja det skattemässiga värdetav tjänstebostaden för präster, frågat mig om jag avser att vidta någraåtgärder, syftande till en mer enhetlig och rimlig beskattning av prästernastjänstebostad. Om beskattningen av prästers förmån av tjänstebostad För värderingen av bostadsförmån gäller den allmännaregeln att del skattepliktiga värdet i princip skall motsvara marknadsvärdet.Förmån i tjänsten av hyresbillig bostad utgör en typ av förmån som skallbeskallas om värdet sammanlagt överstiger . för år räknat. Beträffande värdesältningen tillämpas i allmänhet vissaschablonmässiga grunder, bl. a. uppgifterom hyrorna i de allmännyttigabostadsföretagen och uppgifter om det faktiska byteslaget på orten. Den hyra som faktiskt erläggs för prästboställena harbegränsats till att avse endast en viss maximiyta av bostaden samt en vissprocent av inkomsten, s. k. procenlhyra. Som exempel kan nämnas att den utgör15 % av andra Ijänstelidsklassen i lönegrad för kyrkoherde. Dessa principer förhyressättningen bygger på överenskommelser mellan ochSACO/SR som representant för . Hyrornafastställs av resp. sliftsnämnd. Skattemässigt kan systemet med procenthyror få den konsekvensenatt del uppslår en skillnad mellan det som enligt skattemyndigheterna utgörmarknadsmässig hyra och procenthyran. Om procenthyran är lägre än marknadshyranskall mellanskillnaden enligt gällande bestämmelser tas upp som intäkt. Del bör enligt min mening vara möjligt att ge avtalen omhyressättningen för prästboställena ett sådant innehåll alt det normall inteskall behöva uppkomma några skattemässiga problem. Enligt vad jag har inhämtatpågår förhandlingar i just det syftet mellan de berörda parterna. Jag är med hänvisning till det anförda inte beredd attföreslå någon ändring av skatlebestämmelserna på området. 18KNUT (): Jag skall be att få tacka finansministern försvaret på min fråga. Det problem vi här diskuterar rör ekonomiskt sett intemånga människor - blott dem som bor i landets ca 1 600 prästgårdar. Förhundratusentals församlingsbor runt om i är det emellertid av storbetydelse att prästen är anträffbar inom rimligt avstånd, nämligen iprästgården.