prot · G70948 · 1983-12-31 00:00:00 — Man hänvisar till den hotandeutvecklingen med "B-filmer, allsköns import och hoprafsatglitter-fnitter". Man säger vidare i samma uttalande: "Det finns starka krafter som verkar mot public service-ideologin. Vi måste på allasätt aktivt försvara denna ideologi." Moderatreservationenvisar med all tydlighet realiteten i detta uttalande. påpekar att den omorganisation av som initierade medfört en femdubbladföretagsledning samt att den regionala utbyggnaden kräver nya resurser. Självfallet kommer det besparingsförslag som man nuföreslår skall åläggas att kräva en ingående genomgång inomkoncernen för att kunna genomföras med bibehållande av de kulturpolitiskamålen, vilka självfallet måste vara den utgångspunkt utifrån vilken allverksamhet noga skall prövas. Utskottet menar att en sådan översyn bör görasförutsättningslöst av koncernen och resultatet redovisas till den 1 september1984. Ett ökat samarbete mellan de olika bolagen med regionalinriktning bör kunna utvecklas även utan nya resurser. Koncernen har ocksåerfarenheter av kostnader och effekter av uppsplittringen på fem olika bolagsom naturligtvis kommer att vägas in vid den kommande översynen. Så till frågan om utbildningsradion. Man har i flerainlägg velat göra gällande att det föreligger en skillnad dels inom utskottet,dels mellan Det är som att blåsa upp en ballong, som inte innehållernågonting. Det är viktigt att säga att det besparingsförslag som vihar att ta ställning till , har vi alla ställt oss bakom, utomkommunisterna. Vad regeringen har gjort är att i propositionen som ett tänkbartalternativ peka på en inriktning mot delar av utbildningsradions verksamhet. yttrande och i kulturutskottets betänkande har vi sagtatt det bör ske en förutsättningslös prövning av den här besparingen inom helakoncernen. Jag tycker inte att detta är någon stor fråga att blåsaupp motsättningar kring. Och jag kan försäkra och Jan-ErikWikström - om ni är oroliga för det socialdemokratiska samarbetet - att detsamarbetet fungerar alldeles utmärkt; vi utarbetar våra förslag i nära dialogoch god samverkan. Den regionalisering som genomförts inom utbildningsradionhar lett till att man på ett förtjänstfullt sätt kunnat bygga upp ett samarbetemed bildningsorganisationerna. Ute i regionerna finns resurser som i ökadutsträckning borde kunna utnyttjas i samspel med och mellan bolagen. Vid behandlingen av detta ärende i utskottet har vi, somflera talare anfört, mött en mycket omfattande reaktion, främst frånspråklärare och AV-centraler. Inom utskottet har vi inte haft möjligheter att närmareundersöka i vilken omfattning utbildningsradions program verkligen utnyttjas iundervisningen. En sådan dokumentation finns förmodligen hos AV-centralerna ochskulle vara mycket värdefull som underlag i det kommande översynsarbetet. Därfinns också möjligheter att närmare belysa detta. anför att det även i fortsättningenmåste ges garantier för att etersändning av utbildningsprogram för förskola,ungdomsskola, högskola och vuxenutbildning sker i viss omfattning och att dekan distribueras på goda sändningstider och kopieras fritt. Däremot bör kassettdistributionanvändas när det är mer praktiskt. Vid en förändring av utbildningsradionsnuvarande verksamhet bör behovet av att i utbildningsprogram kunna integreraljud, bild och text beaktas. Det är just detta sista som är unikt förutbildningsradion och som utgör basen för dess verksamhet. Kulturutskottetinstämmer i utbildningsutskottets bedömning när det gäller förutsättningen förSveriges Radios översyn av verksamheten. Det är naturligt att även utnyttjandet av och distributionsformernaför program i olika former prövas i förhållande till avnämarnas önskemål ochbehov och avvägs mot en ekonomisk rimlighetsbedömning. Vi kan ändå inte hadistributions- och produktionsformer som inte utnyttjas och inte uppskattas avavnämarna, om programmen dessutom är mycket dyrbara. Då får man naturligtvisundersöka vilka former som är bäst för olika medier. Det är någonting som vimenar att kommer att pröva. anser, liksom utskottsmajoriteten, att besparingenskall tas ut på hela och betonar särskilt betydelsenav ungdomsskolans etersända program i utbildningsradion. Men med hänsyn tillatt totalt har ett besparingskrav på 120 milj. kr. moderaternasförslag att hårt drabba stora delar av verksamhet. Jag förmodaratt det är därför man i den moderata reservationen inte säger någonting omutbildningsradions särskilda uppgifter när det gäller olika grupper avhandikappade eller när det gäller språkliga och etniska minoriteter. I propositionen betonas ansvar förbarnprogram och program av allmänt folkbildande karaktär. Det är särskiltviktigt att understryka detta ansvar inför det översynsarbete som SverigesRadio nu skall genomföra. Slutligen anser vi från utskottsmajoriteten, i likhet medpropositionen, att större investeringar för utbildningsradions TV-produktioninte bör komma till stånd i avvaktan på den översyn av den totala verksamhetensom skall genomföra och redovisa till . Åtgärdersom motiveras av hänsyn till arbetsmiljön kan göras inom ramen för detinvesteringsanslag som normalt anvisas. Med det anförda ber jag att få yrka bifalltill utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer i betänkandet. Jag vill slutligen rikta en fråga till det inte en felsägning när i sittinledningsanförande - om jag nu antecknat rätt ~ sade att hadedrabbats av rationaliseringar på grund av devalveringen? Det är väl ändå attnågot överskatta devalveringseffekterna. 11INGRID () replik: Nej, , det var ingenfelsägning. De ökade priserna på program som skall inköpas har i hög gradförsvårat ekonomiska situation. Inte minst i samband meddollarkursens höjning har man tvingats att försöka göra ytterligarerationaliseringar för att ha råd att fullfölja den inköpspolitik som man beslutatom. Jag skullevilja rikta mig till utskottets vice ordförande . Vice ordföranden talade om den förändrademediasituationen. Men faktum är ju att utvecklingen går väldigt fort. Vidiskuterade de här sakerna . Efter att ha lyssnat på får jag den uppfattningen att socialdemokraterna i under ingaomständigheter - och icke ens under en fortsatt stark förändring avmediasituationen -kommer att biträda förslag om någon form av försöksverksamheteller ordinarie verksamhet med reklam i TV. Det vore intressant att få ettkonstaterande av det, som jag tycker låg dolt i vice ordförandens anförande. Iövrigt kan det vara riktigt att vi inte tar upp det . Jag vill bara säga attenigheten mellan och socialdemokraterna i det här avseendet inte ärfullständig, eftersom från folkpartihåll positiva yttranden harfällts när det gäller finansiering genom reklam i TV. Sedan skulle jag vilja ställa ytterligare en fråga tillvice ordföranden. Det är en markant skillnad mellan utbildningsutskottetssocialdemokratiska ledamöter och kulturutskottets när det gäller hurbesparingarna skall tas ut. Jag fick uppfattningen att vice ordförandensyttrande - att utbildningsradion inte bör belastas med en högre besparing än koncernen iövrigt - skulle innebära, att av de nödvändiga besparingarna får tasut på utbildningsradion. Det är en mycket liten andel, och de övriga 94procenten kommer då mycket hårt att drabba övriga sändningsbolag inomkoncernen. Har jag uppfattat vice ordföranden rätt? : Jag tror att det var sombörjade sitt anförande med att säga att det är svårt att spara. Jag skulle viljalägga till att det tycks som om matematik vore svårt. 70 miljoner är faktiskt70 miljoner, och de kan antingen sparas eller finansieras på annat sätt. Detsocialdemokratiska förslaget om licenshöjning är inte på något sätt heligteller fredat av högre makter. 12EVA HJELMSTROM (vpk) replik: Att säga tulipanaros är lätt, sade Ing-MarieHansson, och förfasade sig över vårt krav att inga besparingar skall ske. Jagskall inte starta någon stor ekonomisk debatt med , men låtmig bara upplysa om en sak: Att driva politik och att spara är faktiskt enfråga om prioritering. har flera talare betonat att vi befinner oss i enmediapolitiskt ny situation. Det är förvisso sant. Då finns det några olikavägar att slå in på i denna mycket snabbt föränderliga mediapolitiskasituation. En lösning är den som man faktiskt bäddar för, nämligen att låtamarknadskrafterna få fritt fram - med reklam-TV, betal-TV och allt vad dettainnebär av kommersialisering och urholkning av vår nationella kultur. En annan lösning är den vi förespråkar, nämligen att slåvakt om public service-begreppet, alltså en radio och TV i allmänhetens tjänst. Vilken linje står för uttryckte just IngridSundberg, nämligen den som också talat om: Att vi står inför enperiod när den gamla folkbildarmentaliteten.. . 13 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill påminna om att repliken avser . 14 (vpk) replik: Vi står inför en period när den gamlafolkbildarmentaliteten kan regera. Vi vill hållafolkbildningsidealet högt, och det borde också socialdemokraterna med BengtGöransson som kulturminister ställa upp på. Sedan några ord om det som sagts om att det inte skullefinnas någon skillnad mellan utskottets och regeringens förslag. Det äruppenbart att det gör det - och så har det också uppfattats av alla somprotesterat mot regeringens förslag. Regeringen pekar de facto ututbildningsradion med mycket tydliga tecken och säger: Här har ni en ostbit attskära i. Utskottet har däremot varit förnuftigt och insett - vilket jag tyckerär glädjande - att det finns en annan väg att gå också här. 15JAN-ERIK () replik; Det är just den här frågan - om utskottet hargjort någon förändring eller ej - som jag vill kortfattat belysa. Det ärriktigt att vi har accepterat besparingsnivån 50 milj. kr., men det förslag somutskottet nu hemställer att skall besluta om är helt annorlunda ändet ursprungligen lade fram. Varför skulle det annarsha blivit en sådan folkstorm om besparingskravet? Jag har ingen anledning att strö salt i såren, men jagsade inledningsvis att det här var en illa genomtänkt besparing. Jag tyckeralltså att utskottet i relativt stor enighet har rättat till detta. När jag därmed konstaterar att klokskapen i utskottet ärstörre på denna punkt än vad klokskapen var i , så gör jagsom sagt inte det för att strö salt i såren utan bara för att belysa hurviktigt det är att riksdagsarbetet bedrivs på det sätt som sker. Det kanhända att det läggs fram ett förhastat besparingsförslag från regeringens sida.Då hedrar det ju socialdemokraterna att man är med om att korrigera detta. Sedan medger inte kammarens regler mig att replikera påIngrid replik till mig . 16ING-MARIE () replik: Först vill jag säga till attjag inser att devalveringseffekterna också har drabbat när detgäller programverksamheten. säger att de har slagit mycket hårtoch drabbat verksamheten kraftigt. Då är det ju desto märkligare, när mankonstaterar detta från , att man ändå inte drar sig för attytterligare skärpa rationaliserings- och besparingskraven med 70 milj. kr. Detbeskriver utgångspunkt i det här ärendet. Sedan vill jag med anledning av alla tre inläggen någotkommentera skillnaden mellan departements- och utskottsförslagen. Departementethar anvisat en modell för hur en sådan här besparing skulle kunna tas ut. Sedanhar man också sagt i propositionen att detta förslag får övervägas och utformasinom och redovisas till . Det ståralltså i propositionen - och vi har ju också tagit fasta på detta -attradiokoncernen får redovisa. Den skillnad som föreligger är att vi inte haranslutit oss till den modell på tårtbiten som propositionen har utformat.Snarare skulle jag vilja säga att vi har förordat en osthyvelsbit, och det ärväl tveksamt om vi kan fortsätta med den. Det skall bli intressant att se hurSveriges hanterar denna översyn när man återkommer medförslaget. Men det är viktigt att säga att besparingskraven gäller1985/86. skall gå in i en ny avtalsperiod från den 30 juni 1986.Därvid kommer man naturligtvis också att behöva se över verksamheten för att drakonsekvenserna inför kommande avtalsperiod och lägga fram förslag till hur manskall kunna anpassa verksamheten. Jag tycker nog att det inte är konstigt att vi i dialogoch öppenhet i försöker se på konsekvenserna, försöker avväga såvettiga beslut Jag tycker det är god politik, och jag kan inte se att det skulle Nr 48 finnasnågon motsättning eller några kontroverser. Vi har inte heller TorsdagenHen uppfattat det så från departementets sida - det kan jagförsäkra. i r (jppgmUpr 1983 17INGRID () replik: Det är alldeles riktigt som vice ordförandensade, att vi vill redovisa situationen öppet. Vi vill inte vara blåögda, vivill inte bara säga tulipanaros. Det är alltså helt korrekt att vi förstredovisar hittillsvarande besparingskrav och därefter dekommande. Vice ordföranden svarade icke på någon av mina två frågor- om hon vill göra ett uttalande om att socialdemokraterna under överskådligframtid kommer att motsätta sig en försöksverksamhet med reklam-TV, och om manär medveten om att om får sparas på utbildningsradion, så innebärdet, med 50 miljoners besparing, att man från dem bara får ta 3 milj. kr. Deandra 47 miljonerna skall tas från koncernen i övrigt. Det skall jämföras medmoderaternas förslag, som innebär en tillskottsfinansiering på 70 milj. kr. ochdessutom större frihet för att kanske lägga 10miljoner på utbildningsradions besparing, bara man kan klara skolprogrammet,vilket skulle medföra mindre belastning på de övriga radiobolagen. Jagkonstaterar att socialdemokraterna och mittenpartierna med sitt mycket ringakrav på en besparing med 3 milj. kr. i fråga om utbildningsradion verkligenbinder upp i dess egentligen förutsättningslösa försök attåstadkomma dessa besparingar. Jag vidhåller att det vore önskvärt att få svar på de tvåfrågor som jag ställde till utskottets vice ordförande. 18 () replik: Skillnaden mellan vadpropositionen föreslår och vad utskottet ansluter sig till är frånutbildningsradions synpunkt inte större än skillnaden mellan liv och död. 19ING-MARIE () replik: Jag skall ge ett besked till och finansieringsfrågor i fortsättningen övervägs avmassmediekommittén. Det vore fel att föregripa vad den kommer fram till. Menpersonligen är jag mycket tveksam. Det har jag deklarerat vid många tillfällen.Jag tror att åtskilliga inom vårt parti känner en stor tveksamhet införreklam-TV både när det gäller effekterna på programinnehållet och när detgäller den företagsekonomiska bedömningen av vilka inkomster som reklam-TVverkligen skulle ge. Vidare tror jag att det är fel att säga att reklam-TVskulle bli billigare för konsumenterna. Det torde gå på ett ut vilkenfinansieringsform man väljer. Någon måste alltid betala. När det gäller besparingskravet står det iutskottsbetänkandet att bespa-, ringarna inte får drabba utbildningsradionhårdare än andra verksamheter. Jag vill betona att jag anser det viktigt attSveriges tämligen fritt får göra denna ingående prövning ochöversyn. Vi kan inte följa en idiotregel, som säger att alla besparingar skall göras medprocentuellt lika stora delar tvärsöver. Man måste naturligtvis ha deninriktningen att verksamheterna skall drabbas ungefär lika. Man får inte förbesparingarna tillämpa samma procentsats på alla bolag. Så skall vårt uttalandeinte tolkas. Tredje vice talmannen anmälde attIngrid anhållit att till protokollet få antecknat att hon inte ägderätt till ytterligare replik. 20 (): Det beslut om utbildningsradion som vi omnågra timmar kommer att fatta är ett klokt beslut - med de moderatareservationer som redan har debatterats. Att besparingarna för Radiosdel borde vara kraftigare eller finansieras på ett annorlunda sätt än enligtpropositionen lämnar jag för tillfället därhän och vill helt kort kommentera depedagogiska konsekvenser som propositionen skulle ha fått om förslaget hadegenomförts, resp. de möjligheter som utskottets förslag ger. Det råder såsomframgått i utskottet enighet kring de stora linjerna i betänkandet. I liksom i andra länder har staten skyldighet atterbjuda en skola för alla - låt vara att skolmonopol är ovanligt - och den börockså erbjuda nödvändiga utbildningskomplement. är radio- ochTV-program det allra mest näraliggande, men det innebär ju inte attSR-koncernen måste ha eller ens har monopol på dessa. Moderata motioner pekar på några områden somutbildningsradion eller -om översynen kommer fram till en annanorganisationsform - de framtida utbildningsprogrammen har som sin främstauppgift att tjäna. Det gäller t. ex. språkundervisningen. I modernspråkundervisning betonas att elever skall höra och tala främmande språk ochmåste få tillfälle att höra olika röster från skilda miljöer, från olika delarav de länder och världsdelar där resp. språk används. Ett viktigt led ärnyhetsprogrammen, där nära nog dagsaktuell samhällsinformation ochnutidshistoria från dessa länder integreras med språkundervisning. Ett annat område är program för handikappade.Utbildningsradions särskilda direktiv har gjort det möjligt attanpassa program för gravt syn- och hörselhandikappade - jag behöver bara erinraom programmet för döva barn. Ett tredje område är program för invandrare. Som ettexempel kan nämnas att den finska förskoleserien enligt enutvärdering som gjorts användes av av de finskspråkiga förskolegrupperna. Av lönsamhetsskäl har läromedelsförlag tvingats tacka nejtill programproduktioner för små målgrupper - trots produktionsstöd. Radio-och TV-program riktade till språkliga minoriteter på deras hemspråk och som ettled i svenskundervisningen måste, om man ser det förnuftigt, innebära ensamhällsekonomisk vinst på ett specialområde där andra alternativa insatser närmar sig en miljard i totalkostnader. Enligt min mening har utbildningsprogrammensnarare använts för litet än för mycket i utbildningen i svenska förinvandrare. Ännu ett område är högskolans distansundervisning. Man hållerpå med en utvärdering som innebär jämförelse mellan kostnaderna för en"vanlig" student och en distanskursstuderande, men redan nu står detklart att distansstudium innebär en betydligt lägre kostnad för samhället. Ett aktuellt område är datautbildningen, därutbildningsradion redan erbjudit och planerar en rad insatser, i samarbete medbl. a. högskolor, datadelegationen och studieförbund - ett rationellt sätt attanvända utbildningsresurser. Då frågar man sig om inte alla dessa program låter sig framställaspå kassetter för försäljning. I många fall är det naturligtvis så, ochutredningen får ta ställning till de förändringar som kan bli aktuella - ivissa fall är det av praktiska skäl som jag har berört inte lämpligt. Framför allt är det för kommunernas del helt oacceptabeltmed en så plötslig omvälvning som skulle blivit fallet om propositionensförslag gått igenom. Landets kommuner har byggt upp 120 AV-centraler, av vilka14 är större läns-AV-centraler som betjänar de kommuner som inte har egen central.Vid sidan av detta system svarar många skolor själva för inspelning ochkopiering av utbildningsprogram. En mycket stor del av verksamheten är kopplad tilletersändningen av utbildningsradions program, och AV-centralernas bandcirkulerar ofta mellan flera klasser i en skola. Men alla utbildningsprogramtas inte emot i bandad form. På låg- och mellanstadiet tittar påprogrammen direkt vid sändningen - alla skolor och alla skolstadier förfogarinte över videobandspelare. Totalt lånar AV-centralerna ut ca en miljon ljudband och90 000 videoband . En övergång från eter- till markdistribution skulleställa kommunerna inför stora svårigheter med personal som måste sägas upp, medutrustning som inte kan användas rationellt, etc. Alla måste få tid på sig attförbereda eventuella förändringar, och därför är utskottets huvudförslagytterst välmotiverade. Från moderat sida har vi alldeles särskilt betonat deetersändningar som riktar sig direkt till ungdomsskolan och som utgörkomplement till ordinarie undervisning, och det är vår förhoppning att enkommande översyn ser till utbildningens helhet. Utbildningsradions framtidhandlar nämligen både om mediapolitik och inte minst om utbildningspolitik. Jag yrkar bifall till de moderata reservationerna och iövrigt till utskottets förslag. 21ING-MARIE (): När jag hörde trodde jag atthon till slut skulle yrka på något tilläggsanslag, för hon lät så väldigtpositiv till all denna verksamhet som bedrivs. Men när hon sedan anslöt sigtill de moderata reservationerna, som innebär en besparing på 70 milj. kr.utöver majoritetens förslag, då verkar det andra vara mest tomma ord. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 22GUNNEL (): Jag beklagar, om det gått vice ordföranden ikulturutskottet förbi, att det jag uppehöll mig vid innebär rationaliseringar iförhållande till andra utbildningsinsatser och att kostnaderna enligt vårtförslag inte blir större än de är . 23 (): Det kostar att göra program om de skall varabra. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter behandlingen avbostadsutskottets betänkande 12.) 24 TREDJE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debatterautbildningsutskottets betänkande 7 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. Vissaekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 25GÖRAN (): I proposition 1983/84:40 lägger regeringenfram förslag till besparingar inom bl. a. utbildningsdepartementetsverksamhetsområde. Några av dessa förslag behandlas i utbildningsutskottetsbetänkande nr 7. Vissa av förslagen kan vi acceptera, andra avvisar vi helteller delvis. Vårautgångspunkter när vi granskat regeringens förslag har varit följande: Besparingar är enligt vår mening nödvändiga för att klaradagens svåra statsfinansiella situation. Vissa av de oundvikligaåtgärderna innebär uppenbara uppoffringar. Besparingar brukar göra det, men attåtskilliga av de besparingar som tvingats fram får denna effekt äremellertid inte detsamma som att besparingar alltid är negativa för denifrågavarande verksamheten. Med en riktig reformstrategi kan besparingar bli enpositiv bieffekt när förändringar vidtas i en verksamhet för att förbättra den.Reformer behöver inte alltid innebära fördyringar och nya utgifter.Kvalitetshöjningar och rationaliseringar kan förenas. Denna syn är speciellt viktig inom utbildningsområdet.Utbildning är en investering för framtiden och är därför i allra högsta gradbetydelsefull för möjligheter att utvecklas som avanceratindustriland. Exempel på reformåtgärder, som. bokstavligen spararoffentliga resurser är ökade valmöjligheter på högstadium, somförhindrar utslagning och onödiggör insatser inom uppföljningsansvaret.Lärlingsutbildning på gymnasienivå är ett annat exempel, som minskar dedirekta utbildningskostnaderna och motverkar dyrbar arbetslöshet. Friståendeskolor, slutligen, som ett omfattande inslag och alternativ iutbildningsväsendet pressar de totala kostnaderna för våra ungas utbildning. Vår strategi kräver alltså systemförändringar inom utbildningsväsendet,systemförändringar som kräver tid för att växa fram. Detta innebär, attbesparingseffekterna kommer först på medellång eller lång sikt. Med tanke påden akuta situation som statsfinanserna nu befinner sig i är det därföromöjligt att lösa de omedelbara problemen med enbart förändringar av djupgåendeslag. Besparingar inom de existerande systemen måste också användas. Vi har därför prövat regeringens nu föreliggande förslag ien positiv anda, även om vi inte delar regeringens åsikter i alla delar.Propositionens stora brist är att den saknar alla ambitioner tillbesparingsstrategi i det längre perspektivet. Detta är som vi ser detutomordentligt allvarligt. Resultatet härav kommer ofelbart att blikvalitetssänkningar som följd av upprepade kortsiktsåtgärder.Kortsiktsåtgärderna belyser också en annan svaghet i propositionen, nämligenbesparingsförslagens dåliga underbyggnad och bristande förankring t. o. m. hosregeringspartiets egna representanter i utskottet. Vi har i anslutning till årets budgetpropositionföreslagit omfattande besparingar också på utbildningsområdet i enlighet med deutgångspunkter jag tidigare anfört. Samtliga dessa besparingsförslag avslogsunder vårriksdagen av socialistiska majoritet.