prot · G709140 · 1983-12-31 00:00:00 — Om jag uppfattat utbildningsministernriktigt, måste jag tolka hennes uttalande så - jag vill attutbildningsministern bekräftar detta - att utfäster sigatt så snart det nödvändiga studieorganisatoriska arbetet slutförts, avskaffadet relativa betygssystemet. Förhåller det sig på det sättet, har Sverigeselever vunnit en betydande seger. Men det är nog säkrast, herr talman,att utbildningsministern själv får bekräfta att min tolkning är riktig. Någon sådan seger har man i alla fall intevunnit / dag. Om Per läser t. ex. gymnasieutredningens betänkande, skallhan finna att alla partier som var representerade där - jag satt själv med somledamot -uttalade sig mot det relativa betygssystemet och för ett annatbetygssystem. Dock måste man avvakta det kurssystem som så småningomkommer att arbetas fram. 25 PER (): Jag har förvisso noga studeratgymnasieutredningens betänkande i detta avseende. Det var just mot denbakgrunden som jag framställde min fråga. Alla som ingick i gymnasieutredningenvar nämligen, och det framhåller utbildningsministern, ense om att det relativabetygssystemet var en olycka. Men denna konklusion följs inte upp i regeringensgymnasieproposition. Där talar man bara om ett studieorganisatoriskt arbete.Man gör inte något klart uttalande om att detta skall leda fram till att detrelativa betygssystemet äntligen skulle avskaffas. Utbildningsministern säger att det relativabetygssystemet, som ett resultat av den pågående utredningens arbete, kommer attavskaffas. Det, herr talman, är ett betydelsefullt klarläggande som landetselever, lärare och skolledare har anledning att hälsa med betydandetillfredsställelse. Om beslutet om den nya högskoleorganisationen Överläggningen var härmed avslutad. 6§ Svar på fråga 1983/84:503 om beslutet om den nya högskoleorganisationen har frågat mig om syftet medbeslutet om den nya högskoleorganisationen verkligen var att skapa möjligheterför återupprättande av vad kallar storfinansens handelshögskolor. fattade beslut i vissahögskoleorganisatoriska frågor efter förslag i proposition 1983/84:52.Ställningstagandena innebär att högskolestyrelserna från fårökade befogenheter att besluta om den interna organisationen vid resp.högskoleenhet. Avsikten är att skapa flexibilitet och större möjligheter tillanpassning till skiftande lokala förhållanden. Beslutet innebär bl. a. att högskolestyrelsen får inrättaen utbildnings- och visst område för att fullgöra deuppgifter som ankommer på linjenämnd och fakultets- eller sektionsnämnd.Någon förändring av principerna för inflytandet för olika grupper ochintressen i olika organ inom högskolan har inte beslutats. I en utbildnings- och forskningsnämnd skall normalt enfjärdedel av antalet ledamöter företräda yrkeslivet. Representationen föryrkeslivet i de organ som lokalt svarar för planeringen av den grundläggandeutbildningen kom till genom högskolereform, för att främja ettfortlöpande samspel mellan högskolan och yrkeslivet. Högskolestyrelsen utserledamöter i nämnden och förutsätts på samma sätt som inhämta förslagfrån berörda myndigheter och arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer. Om beslutet om den nya högskoleorganisationen finner det naturligt att en utbildnings- ochforskningsnämnd på det ekonomiska området innehåller representation förnäringslivet. Sådan representation skall naturligtvis inte dominera nämnden.Detta är inte heller möjligt med de gällande bestämmelserna. 27 (vpk); Jag skall be att få tacka utbildningsministern för svaret. Syftet med propositionen var, som jag har förstått det,att möjliggöra en mer rafionell och naturlig organisation på utförandenivån, t.ex. genom att inrätta utbildnings- och forskningsnämnder inom områden som kundebedömas ha speciellt intresse av en samordnad ledning. Som exempel togs detekniska utbildningarna. Det som har hänt vid den samhällsvetenskapliga fakulteteni verkar inte alls ha skett för att uppfylla några av dessa syften. Den utbildnings- och forskningsnämnd som har bildatskommer t. ex. att innehålla bara företagsekonomi, rättsvetenskap ochkulturgeografi, medan så viktiga ämnen för ekonomer som nationalekonomi ochstatistik lämnas utanför. Trots detta är syftet med nämnden att förbättraekonomutbildningen. säger att något ytterligare inflytandefrån näringslivet inte blir aktuellt i utbildnings- och forskningsnämnden förekonomi i . Nej, det är riktigt formellt sett, men i praktikenförhåller det sig inte alls så. Motivet till att inrätta utbildnings- ochforskningsnämnden var att få bidrag från näringslivet till en ekonomihögskolasom skall bli mer marknadsekono-miskt inriktad och avnämarstyrd än den tidigareekonomutbildningen. Den externa finansieringen kommer till en början att uppgåtill ca 8 milj. kr., och bidragen förväntas komma från , SE-banken ochGötaverken. Beslutet om en ny organisation har tagits efter en mycketkort handläggningstid. Remisstiderna har varit mycket korta, och många av deberörda har krävt mer tid och ett bättre beslutsunderlag. Trots detta drevsbeslutet igenom med minsta möjliga majoritet i högskolestyrelsen: nio röster motnio, med rektors utslagsröst. Bland dem som röstade emot kan nämnas tvåsocialdemokratiska ledamöter, /SR, studentkåren samt inte minstrepresentanten från den samhällsvetenskapliga fakulteten. Anledningen till den väldiga brådskan var enligtförespråkarna att en helt privat affärshögskola skulle bildas i stället, ominte kunde bestämma sig tillräckligt snabbt. Det finns tydligenproblem med ett näringsliv där man inte kan acceptera utbildning och forskninginom ekonomiområdet som inte enbart tar hänsyn till näringslivets behov avlojal och duktig arbetskraft utan också till en del försöker anläggasamhällsekonomiska aspekter. kommer att få en delvis privatfinansieradhandelshögskola. var den uttalade målsättningen att integreradessa storfinansens plantskolor i universitetens organisation. Det nyaideologiska klimatet möjliggör nu tydligen att en ökad styrning av undervisningoch forskning från näringslivets sida hälsas med tillfredsställelse även avsocialdemokratiska politiker. Jag vill fråga utbildningsministern om hon anser detförenligt med socialdemokratisk utbildningspolitik att medverka till nedlagdahandelshögskolors återupprättande. 28 Utbildningsminister : Herrtalman! Jag kan inte se att det är detta som det handlar om. F. ö. anser jagatt när vi i fattar beslut om att man skall ha mer att säga till omlokalt, måste vi också visa förtroende för dem som fattar besluten lokalt. Jagär övertygad om att högskolestyrelsen vid har fillräckligpondus och integritet för att se till att det inte kommer att ske någototillbörligt. Om beslutet om den nya högskoleorganisationen 29 (vpk): Riksdag och regering har ju faktiskt detövergripande ansvaret för utbildning och forskning och måste naturligtvis taansvar för följderna av olika beslut. I hade det här förmodligenaldrig hänt om inte hade fattat beslutet om högskoleorganisatoriskafrågor . Beslutet i sig är inte dåligt. Men om det här blirkonsekvensen, så måste man reagera. Även förespråkarna för en ekonomihögskola är övertygade omatt beslutet kommer att innebära en hårdare styrning av utbildningen. Enligtmin mening kommer utbildningen att försämras, bli snävare och enbart ha enmarknadsekonomisk inriktning. Det kommer att bli en bristande helhetssyn ochmindre av samhällsekonomisk relevans. Företagen har kritiserat den nuvarande ekonomutbildningen,men de har inte kunnat komma med någon konkret kritik. var ju redan påinledningsstadiet inkopplat genom en representant i arbetsgruppen för enekonomihögskola, . För den arbetsgruppen kom det här beslutetmycket lämpligt. Det verkar också uppenbart att socialdemokraterna redan dåvar väl medvetna om planerna på en ekonomihögskola, eftersom var med i samma arbetsgrupp som . Det vore kanske lämpligt att avvakta konsekvenserna av det beslut somfattades i , innan man uttalar sig så säkert vilka 31INGELA (vpk): Jag vill betona att det här förslaget istället borde ha avvaktats nere i . Det var som sagt med mycket knappmajoritet som förslaget trumfades igenom. Det har kommit mycket kritik från demsom varit berörda. Som jag ser det är det mer eller mindre . Företagenhar bestämt sig för att de skall sponsra den här skolan, och det är mycketsvårt att dra tillbaka beslutet på det här stadiet. Om minskningen av antalet sökande till gymnasieskolansN-linje 32Utbildningsminister : Herr talman! Företagen har bestämt sigför att sponsra, säger , Ja, men det är ju nästa steg som ärintressant, nämligen vad högskolan är beredd att ta emot och de villkor somkommer att gälla. Om detta vet vi än så länge ingenting. 33 (vpk): Jo, det går att läsa i olika tidningar omdetta. De nya förespråkarna från sida - rektor och olikarepresentanter för de institutioner som är berörda - har ju redan planlagt hurdet här skall gå till. Man kommer att ha denna stiftelse, som förvaltashos , med de pengar som fanns när man lade nerhandelshögskolan i . Sedan kommer man alltså att ta in pengar frånVolvo, osv. Det finns alltså långt framskridna planer. Detta medekonomihögskolan var ju det som föregick beslutet. Det fanns mycket långtgåendeplaner innan beslutet om högskolan togs. Jag vill också påminna om att de hotsom framfördes från näringslivet om att bilda en privat affärsskola i en av anledningarna till den här utvecklingen. Överläggningen var härmed avslutad. 7§ Svar på fråga 1983/84:509 om minskningen av antalet sökande tillgymnasieskolans N-linje har frågat mig vad jag ämnargöra för att förmå fler ungdomar att söka till den treåriga naturvetenskapligalinjen (N-linjen). talar om en alarmerande minskning av antaletförstahands-sökande till N-linjen. När hänsyn tas till den kraftiga minskningenav antalet 16-åringar har dock antalet förstahandssökande till N-linjen minskatmed bara någon procent mellan läsåren 1983/84 och 1984/85. Däremot lågminskningen inför innevarande läsår på . En påtaglig uppbromsning av minskningen av antalet sökandetill N-linjen har alltså skett. Jag anser att det är väsentligt attelevintresset för N-linjen upprätthålls. Flera åtgärder har också vidtagits föratt göra N-linjen mer flexibel och därmed mer attraktiv. Jag syftar då på attalternativämnen som datakunskap och miljövårdsteknik blivit reguljära inslag.Regeringen har vidare i budgetpropositionen föreslagit att alternativämnenskall kunna väljas på N-linjen också på mindre orter. Med alternativämnen harN-linjen dels fått en något minskad ämnessplittring, dels fått litet mer av densamhälls-och arbetslivsanknytning som finns på t. ex. den fyraåriga tekniskalinjen (T-linjen). N- ochT-linjerna överensstämmer med varandra till . att läggamärke till att antalet elever på de båda linjerna sammantagna har ökat med 3000 eller över . En minskning för N-linjen haralltså mer än väl kompenserats av en ökning för T-linjen. Jag kommer attuppmärksamt följa den fortsatta utvecklingen av såväl NT-sektorn i dess helhetsom de olika linjerna inom den. Jag vill i det sammanhanget nämna att det just påutbildningsdepartementet hålls en överläggning med bl. a. representanter förskolöverstyrelsen och skolledare. Temat är N-linjens situation och vilkaåtgärder som kan behövas för att säkerställa en god rekrytering tillnaturvetenskapliga studier i gymnasieskolan. Om minskningen av antalet sökande till gymnasieskolansN-linje 35LINNEA HÖRLEN (fp): Jag vill börja med att tacka utbildningsministern för svaret. Problemen med rekryteringen till N-linjen är av gammaltdatum, och det har inte varit lätt att finna någon bra lösning. När jag ställde min fråga hade ännu inte de slutligasökandesiffrorna avseende gymnasieskolan kommit. Lyckligtvis blev de inte fulltså alarmerande som förhandsuppgifterna hade gjort troligt, men de blev dåliganog. En reell sänkning av antalet sökande till N-linjen på är nämligenallvarlig med tanke på att trenden har gått i den riktningen under många år.Det är naturligtvis positivt att minskningen har kunnat bromsas något, men serman på antalet sökande per 100 intagningsplatser får man en bättre bild avproblemets dimensioner. På de treåriga linjerna söker 115 elever per 100intagningsplatser till H-linjen, 107 till S-linjen, 128 till E-linjen menendast 77 till N-linjen. N-linjen är faktiskt den minst attraktiva av gymnasietsalla linjer inkl. de tvååriga. I min egen hemkommun har detta lett till att manpå två gymnasieskolor räknar med att anordna tre i stället för beräknade femklasser på N-linjen. Man frågar sig onekligen vad denna minskning kan bero på.Det vanliga svaret är att linjen anses svär. Eleverna söker sig hellre tilllinjer där de tror att konkurrensen om betygen inte är så hård. Vissajusteringar har gjorts när det gäller betygsfaktorn, men det tycks inte hamedfört någon större förändring till det bättre. Jag är naturligtvis tacksamför de olika åtgärder som utbildningsministern har angivit att man har vidtagitför att förbättra situationen, men alljämt är frågan relevant: Vad kanytterligare göras? Jag vill peka på några förslag till åtgärder, som jaggärna vill höra utbildningsministerns syn på. Det finns egentligen tvåhuvudvägar att gå. Den ena är kvotsystemet för intagning till vidareutbildning. Den andra är betygssystemet. En del anser att eleverna redan i får förliten stimulans på det naturvetenskapliga området bl. a. därför att lärarna i alltförringa utsträckning rekryteras från gymnasieskolans N-linje. Ett sätt att lösadet problemet skulle vara att kvotera intagningen till lärarhögskolorna tillförmån för elever från N-linjen. Från ingenjörshåll har också sagts att man ärintresserad av ett större intag på de tekniska högskolorna av elever med denbredare bas som Om minskningen av antalet sökande till gymnasieskolansN-linje N-linjenger i jämförelse med T-linjen - i synnerhet i fråga om språkkunskaper. Voredet en tänkbar väg att slå in på - att använda sig av kvotsystem? Jag skulle också vilja fråga hur utbildningsministern serpå införandet av kursrelaterade betyg för att rätta till den delen av saken. 36 Utbildningsminister : Herrtalman! Jag menar att vi skall vara öppna för olika förslag. Jag tycker att manmycket väl kan diskutera flera av de förslag som nämnde här. a. därför vi har en träff med experter på N-linjens särskildaproblem. Vid denna träff bör synpunkter på vad som kan göras ytterligare kommafram. Jag hoppas alltså att vi skall sovra fram ytterligare förslag för attkunna åstadkomma en förbättring. 37 (); Jag skulle då vilja ta upp det som jag intehann förut, nämligen frågan om forskning på det här området och frågan omviktade betyg. Vi har från sida kommit med förslag, inte minst föratt skapa möjligheter till en bättre rekrytering till de här linjerna som aveleverna anses som svåra - förslag som skulle göra att man kanske fick flerasökande till N-linjen. Jag skulle också vilja fråga om det finns några tankar påytterligare forskning för att ta reda på mer om attityder till och intresse förnaturvetenskapliga ämnen och hur dessa attityder formas, särskilt hos flickor.Varför lyckas man t. ex. vid i fånga flickornasintresse för N-linjen, när det har visat sig så svårt på andra håll? Jag tror inte att det nu nämndeär några direkt nya uppslag. Det pågår en ganska omfattande forsknings- ochutvecklingsverksamhet på det här området ute i skolorna. Det är många sommånar om att försöka hitta lösningar på det här problemet. Betygsfrågorna, viktning,kursrelaterade betygssystem osv. har vi till viss del talat om tidigare här . F. ö. vill jag bara erinra om att det finns en särskild utredning omfrågan om tillträde till högskolan. Den är fri att också ta upp sådana frågor. 39LINNEA HÖRLEN (fp); Jag vill bara framhålla vikten avatt de ytterligare åtgärder som skall vidtas genomförs så snart som möjligt.Det handlar ju om att utbilda den arbetskraft som skall ta hand om morgondagenssamhälle så väl som möjligt - ett samhälle som ju är mycket specialiserat närdet gäller den tekniska sidan och som också kräver stora och viktiga insatserpå miljöområdet. Detta är också sådant som man förbereds för genom det linjevalman gör redan på gymnasiet. Överläggningen var härmed avslutad. 8 §Svar på fråga 1983/84:516 om forskning m. m. vid tandläkarhög-skolan i 40 Utbildningsminister : Herrtalman! har frågat mig på vilket sätt jag aktivt avser att verka föratt forskning, vidareutbildning och internationellt samarbete kan ske vidtandläkarhögskolan i . I det betänkande (UbU 1983/84:21) där utbildningsutskottetlade fram sitt förslag om att avveckla tandläkarutbildningen i gjordeutskottet ett antal uttalanden om inriktningen av ett fortsatt planeringsarbetei bl. a. de avseenden berör. Regeringen kommer att uppdraåt universitets- och högskoleämbetet att, med beaktande av vad utbildningsutskottetanfört, redovisa dels en plan för avvecklingen av utbildningen påtandläkarlinjen i , dels ett underlag för ställningstaganden till hurberörda forskningsresurser skall inordnas i den samlade forskningsorganisationen.Jag utgår från att det blir anledning att återkomma till dessa frågor i förstahand i nästa års budgetpropostion. Omforskning m. m. vid i 41OLLE (); Jag tackar först utbildningsministern försvaret på min fråga. Det innehöll egentligen ingenting nytt. Anledningen till frågan är det beslut som riksdagenfattade för ungefär en månad sedan, att successivt lägga ned grundutbildningenvid i men låta viss annan verksamhet vid skolanfortgå. Utbildningsministern gjorde i den proposition som låg till grund förriksdagsbeslutet ett uttalande, som utskottet anslöt sig till.Utbildningsministern sade att garanfier måste skapas för attforskningsverksamhet som är livaktig kan fortleva, om än i ändrad miljö.Vad menar utbildningsministern med det uttalandet? Inga tvivel kan råda om att forskningen vidtandläkarhögskolan i är livaktig. Det är omvittnat från många håll. Nugäller det emellertid att gå från ord till handling, just för att den livaktigaforskningen skall kunna leva vidare. Kommer t. ex. forskningsanslag atttilldelas odontologiska fakulteten i ? , densocialdemokratiske ordföranden i utbildningsutskottet, antydde ikammardebatten att det gällde att spara 12 milj. kr. Hurskall med sådana besparingar fortsatt forskning finansieras? I utbildningsutskottets betänkande uttalas attmöjligheterna till specialistutbildning och vidareutbildning av tandläkaresamt uppdragsutbildning för andra länders räkning borde prövas. Jag vill dåfråga: Är det möjligt att en fristående stiftelse, med olika intressenter, kanta över delar av den omnämnda verksamheten? Vilket stöd är statsrådet bereddatt ge en sådan stiftelse? Kan t. ex. lokaler och utrustning ställas tillförfogande för den? I finns, som statsrådet är väl medveten om, ett FN:ssjöfartsuniversitet. Är det möjligt att bygga upp något liknande iMalmö på det odontologiska området? Vår utlandsrepresentation bör kunnaundersöka 9 protokoll 1983/84:139-140 Omforskning m.m. vid i förutsättningarnaför sådana initiativ. i , , kommunoch har tillsatt en arbetsgrupp med uppgift att föreslå olikaåtgärder för fortlevnad. Vilken kontakt har statsrådet haftför att hålla sig ä jour med denna verksamhet? 42 Utbildningsminister : Herrtalman! Jag vill erinra om att det är bara en knapp månad sedan riksdagenfattade sitt beslut. Vad vi i nu gör är att viförbereder ett uppdrag till UHÄ att i kontakt med i i klara ut alla problem. Det är för tidigt attyttra sig om dessa saker. Det visste också , när han ställde sinfråga. 43OLLE (): Vad innehåller det uppdraget? Det måste ha eninriktning. Det räcker inte med att bara säga att man lämnar ifrån sig bollenoch sparkar den vidare. Det krävs också litet av aktiv verksamhet frånutbildningsdepartementet, litet "hoppfull håg och fantasi". Något avgosselynne kan väl finnas även hos en kvinnlig utbildningsminister. 44 Utbildningsminister : Herrtalman! Den dag regeringen fattar beslut om detta uppdrag, kommer också OlleAulin att få ta del av det. Till dess för vi samtal direkt medtandläkarhögskolan i , med i och med UHÄ. Det ärkontakter som vi redan har tagit. Vi har än så länge ett mycket gott samarbetenär det gäller hur framtiden skall utformas. Resultatet av detta får vänta på tills ett beslut faktiskt har fattats och uppdragetredovisats. 45 (): Herr talman!°Jag ställde ett antal frågor om olikamöjligheter. Jag vill nu fråga: Ser utbildningsministern positivt på de olikaalternativen att bedriva en fortsatt verksamhet vid ? Ellermenar man, när man talar om utbildning i annan miljö, miljön i , Umeåeller någon annanstans? Detta vill jag ha svar på genom mina frågor. Såvitt jag kan begripa är alla de propåer somOlle nu tar upp med i utbildningsutskottets betänkande, varför de alltsåkommer att undersökas. Överläggningen var härmed avslutad. 1983/84:31 Vissa anslag påtilläggsbudget III till stadsbudgeten för /84 till riksdagenoch dess verk (förs. 1983/84:22) Utskottets hemställan bifölls. Utländska förvärv av fast egendom 10 § Utländska förvärv av fast egendom Föredrogs lagutskottets betänkande 1983/84:13 om utländskaförvärv av fast egendom. 47JENS (): : Jag tycker mycket illa om att man säljerSverige bit för bit till utländska medborgare. Det beror inte på att jag tyckerilla om utlänningar utan därpå att jag anser att skall ägas avsvenskar. Nog måste det vara fel att sälja svensk fast egendom till människorsom bor och lever i ett annat land, i synnerhet som den bofasta befolkningenofta nekas tillstånd att bygga, av samma länsstyrelse som tolkar bestämmelsernaom utlänningars rätt att köpa egendom liberalt och låter oss avhända oss bitefter bit av . Visst är en ockupation som sker med utländska mark ochkronor att föredra framför ockupation med vapen, men den är oönskad i varjefall av många av de människor som bor och lever i sådana områden. Nej, låtutländska medborgare hyra bostäder om de vill bo hos oss och tillbringasemestern här, och det är de alltid välkomna att göra. I mitt län, och , har man under fem årtillåtit 396 utlänningar att köpa fastigheter. Endast 18 har nekats tillstånd.I , där det råder stor efterfrågan på hus i skärgården och där man frånlänsstyrelsens sida är mycket restriktiv när det gäller att få bygga hus, ärman inte särskilt restriktiv när det gäller utländska förvärv. Av betänkandet framgår att utskottet vidriksdagsbehandlingen besökte och inhämtadesynpunkter, och man menade då som att en liberal tillståndsgivning varbefogad. Eftersom i liksom i andra län är part i måletoch beviljar tillstånden, kan man knappast begära att den skulle kritisera sitteget handläggande. Om man ser på statistiken finner man att iKronobergs län har beviljat 580 tillstånd, varav 561 beviljats utlänningarbosatta utomlands. Det framgår inte hur många som avslagits. Eller skall mantolka statisfiken så att antalen ansökningar och tillstånd är lika? Även om jag inte delar utskottets uppfattning attnuvarande lag ger utrymme för erforderlig restrikfivitet, konstaterar jag dockatt utskottet framhåller att regeringen med uppmärksamhet följer frågorna omutländska förvärv av fastigheter här i landet. Även om detta är en form avpositiv skrivning, är det inte tillräckligt enligt min mening, och jag yrkardärför bifall till min motion 1983/84:528. Anf.48 (): Jag är glad över att ändå upplever utskottets skrivningsom positiv. Vi har nämligen från lagutskottets sida, när vi prövade den härmotionen, gjort den bedömningen att redan den nu gällande lagen ger möjlighettill den restrikfivitet som kan vara erforderlig. Vi förutsätter dessutom - ochdet vill jag understryka - att såväl lekmannastyrelserna i länen som regeringennoggrannt följer den här frågan och om så erfordras vidtar åtgärder. Jag yrkar bifall tillutskottets hemställan. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan - som ställdes mot utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till motion 528 avJens -bifölls med acklamafion. 1983/84:29 omaktiebolagsrättsliga frågor och 1983/84:32 om ändring iräntelagen (prop. 1983/84:138). Anf.49 TREDJE VICE TALMANNEN: