prot · G70928 · 1983-12-31 00:00:00 — För dagen kan jag inte svara på annat sätt än att jag skall undersökaförutsättningarna för detta. Del finns anledning att titta även på dessafrågor, särskilt i en situation då vi vet all SJ börjar närma sig ett positivtdriflsresullat. Om prissättningen vid det av SJ ägda åkeriföretaget 7WIGGO KOMSTEDT (m): Del positiva resultatet är naturligtvis, somkommunikafionsministern väl vet, också beroende av en mycket välvilligavskrivningsmetodik som har tillämpat gentemot SJ, och skall viplocka fram alla de pengarna blir resultatet inte alltför imponerande. Jag är glad över att kommunikationsministern är beredd attse över bestämmelserna. Kommunikationsministern säger att möjligheterna attgöra någonting åt dessa är desamma här som i trafikutskott, men jag 4 protokoll 1983/84:27-29 Omprissättningen vid det av SJ ägda åkeriföretaget vet - iutskotlet - att de är myckel begränsade. Jag minns myckel väl när för ettpar klagade högljutt över att transportkostnaderna för malmen varalldeles för höga och att bolaget inte kunde hävda sig på exporlsidan på grundav att frakten var för dyr. När utskottet då bad SJ alt lägga papperen påbordet för att vi skulle kunna ta del av dem och se om hade rätt i sinkritik, så vägrade SJ all göra detta. Del var ett myckel märkligt förhållande.Nu vet vi att del ligger ett förslag på bord om all ge riksdagensrevisorer möjlighet all se över detta. Dess värre skall det bli en utredningförst, som väl kommer att la sin lilla lid. Jag tycker det hade varit önskvärtalt det beslutet kommit till stånd så fort som möjligt. Jagtar upp del här ärendet för all vi om möjligt skall kunna stämma i bäcken. Jagvill erinra om kommunikationsministerns uttalande i slutet avinterpellafionssvaret, att vi efter försöksperioden får se hur del har gått.Jag är rädd för alt del kommer alt gå illa under den långa lid som förflyteroch all man gör investeringar som kanske inte är alldeles nödvändiga. Som jaghar nämnt har ju ASG provat C-samsystemel men inte kunnat få någonlönsamhet. Jag har svårt att tro all den som hoppar in ulan någon erfarenhetskall kunna göra det bättre än den som har lång erfarenhet av transporter. Kommunikationsministernsäger all vi klagar på SJ osv. Ja, del gör vi, men det är ju inte säkert att SJbör spänna över hela fältet - det är inte säkert all SJ är bäst på att bedrivaslyckegodslrafik. Likaså tror jag del är fel all transportera gods på landsvägmellan och - sådana transporter skall gå på järnväg. Detta gällerstyckegods och framför allt massgods. Man kanske borde konstatera att man intebehärskar alla speciaUleler och all del kanske inte är så alldeles självklartall man skall vara med på alla gårdar och leka. Närdel gäller faktureringen kan det naturligtvis som kommunikationsministernsäger vara så, att den ene väljer all göra den ena bilen och den andre denandra. Men jag måste ändå säga all jag är beredd all hålla med de människor somär drabbade av det här, att det finns anledning till en viss misstänksamhet.Varför skulle man inte sköta den speciella bilen av faktureringen? Den somutför transporten är ändå bäst skickad att vela vad som skall faktureras i bådehämtnings- och dislribulionsledel, och del är lättare att Svelast debilerar densom gör bara den lilla biten av hela transportarbetet på järnvägen, nämligenSJ. Men jag är som sagt våldsamt rädd för alt komma med några som helstbeskyllningar. är jag beredd alt hålla med dem som misstänker all delhär inte sker på ett riktigt sätt. Del är delta som jag är angelägen om att fåulklaral. Vårt lands ekonomi är icke i behov av investeringar som är felaktigaoch ej heller av subventioner som bakvägen undanhålls skattebetalare.Del är del som den här debatten handlar om. Överläggningen var härmedavslutad. 5 §Svar på interpellation 1983/84:14 om skärpt lagstiftning mot investeringar iSydafrika och har frågat mig om jag anserall den vidmakthållna aparlheidpolitiken och upptrappade krigsföringmot befrielserörelser och grannländer mofiverar en skärpt reslriklivilel itillämpningen av Sydafrikalagen och om jag avser all la inifiativ till enskärpt lagstiftning mot investeringar i och . Inledningsvis vill jag framhålla all regeringen ser medstor oro på aparlheidpolifik och landels aggression motgrannstaterna. Regeringen har också uttalat sillfördömande härav. trädde lagen (1979:487) om förbud motinvesteringar i och i kraft. Genom lagen begränsas densvenska näringsverksamheten i och i syfte alt öka delinlernalio-nella trycket på den sydafrikanska regimen och påverka dessraspolitik. Lagen förbjuder svenska juridiska personer att köpaföretag, aktier eller andelar i sydafrikanska eller namibiska förelag. Förbudetgäller även förvärv av obligationer och liknande värdepapper som sådana företagutfärdar. Del är inte heller fillålel all ge ett sydafrikanskt eller namibisklförelag fillskoll av pengar eller annan egendom för dess verksamhet eller allställa säkerhet för förelagels långfristiga skulder. Genom dessa åtgärderbegränsas kapilallillförseln. Vidare innebär lagen alt svenska juridiska personer intefår anskaffa nya anläggningsfillgångar till sina dotterföretag i . Detta innebär ett förbud mot nyinvesteringar där. De svenska moderföretag som har dotterföretag i.Sydafrikaoch är skyldiga att upprätta en investeringsplan . Dettainnebär all moderbolaget skall övervaka all dotterbolaget inte vidtar åtgärdersom strider mot invesleringsförbudel. Den offentliga kontrollen möjliggörsgenom att företagen är skyldiga alt till regeringen via kommerskollegiumredovisa hur verksamheten i och utvecklas. Regeringen kan medge undanlag från invesleringsförbudel.Av förarbetena fill lagen (prop. 1978/79:196 s. 38 ff.) framgår bl. a. all mani princip bör godta all förelagen får fortsätta all investera i sådanutsträckning som är absolut nödvändig för att de efter hand skall kunna ersättaförsliten utrustning. Regeringen har emellertid alllid rätt alt avslå enansökan om undanlag från förbudet. Endast förelag som har etablerats iSydafrika eller före lagens ikraftträdande kan medges undanlag. Ettundanlag från förbudet får inte göra del möjligt för företagen att utvidga sinverksamhet i eller .' Beklagligtvis är del enda land som harinfört en lag om förbud mot investeringar i och . Inte någotannat land har infört en lagstiftning motsvarande den svenska. avslog den dåvarande regeringen -efter ulrikes-nämndens hörande - två ansökningar om undanlag fråninvesleringsförbu- Om skärpt lagstiftning mot investeringar i ochNamibia Om skärpt lagstiftning mot investeringar i ochNamibia Denena gällde AB SKF och den andra . Socialdemokraterna ställde sigbakom besluten eftersom även vi ansåg de begärda undantagen vara alltföromfattande. 1982 återkom AB SKF med en ny,nedbantad ansökan om undanlag. Regeringen beviljade undanlag för investeringarmotsvarande endast en halvering av del belopp den tidigare avslagna ansökningenavsåg. Även återkom med en ny nedbantad ansökan, vilken tillstyrktesav kommerskollegium. Efter förnyat yttrande av kollegiet beslöt regeringen altgöra en ytterligare nedskärning och beviljade undanlag innebärande en reellminskning med i förhållande fill den ursprungliga ansökningen frånSandvik AB. En ansökan av beviljades i sin helhet, med hänsyntill att del rörde sig om en ersällningsinvestering för försliten utrustningtill ett mindre belopp. Dessa tre beslut som den socialdemokratiska regeringen harfattat om undanlag är ett ullryck för en myckel restriktiv tillämpning avlagen. De medför inte all förelagen kan utvidga sin verksamhet på marknaden.Detta är helt i enlighet med lagens intentioner. Jag konstaterar med tillfredsställelse att den svenskalagen har välkomnats i t. ex. länderna i södra och av befrielserörelsersom ett betydelsefullt inslag i internationella åtgärder mot . Av den redovisning som kommerskollegium den 15 oktober1983 har överlämnat till regeringen beträffande de svenska företagensverksamhet i och framgår all de rörelsedrivande företagen ivolym har minskat sin omsättning med . Lagen har sålunda med hänsyn tillden korta lid den varit i kraft haft vissa positiva effekter. Sydafrikalagen är ett ullryck för svenskt avståndstagandetill det sydafrikanska apartheidsyslemel i dess helhet. Lagen bör också sessom ett led i regeringens övriga åtgärder mot apartheidregimen: ökat humanitärtbistånd till befrielserörelserna och apartheidpolitikens offer, ökat biståndtill de drabbade grannländerna, skärpta s. k. isoleringsåtgärder riktade motkontakter med inom bl. a. sportens och kulturens område samtinitiativ till alt skärpa FN:s vapenembargo. Sydafrikakommillén arbetar f. n. med en översyn av lagen.Kommittén har till uppgift alt göra en genomgång för att belysa hittillsvarandeerfarenheter och effekter av lagen, bl. a. i syfte att konstatera eventuellaluckor i bestämmelserna. Kommittén skall vidare med utgångspunkt i dennagenomgång kartlägga möjligheterna för.Sverige att även på andra områden vidtaåtgärder, exempelvis vid överföring av teknologi. Del är min förhoppning att regeringen på grundval avutredningens betänkande, som beräknas vara klart ,kan komma med förslag till som innebär en utvidgning av åtgärdernariktade mot den sydafrikanska regimen och dess raspolitik. 9BERTIL MÅBRINK (vpk): Jag vill först tacka utrikeshandelsministernför svaret på min interpellation. Det må vara mig förlåtet alt jag säger attjag inte riktigt känner igen från den tid då han befann sig iopposition, för då var det biet andra tongångar. Men jag har väl inte förståttmig på den skillnad som inträder för vissa partier när de från att ha varit i oppositionkommer i regeringssslällning: Del är tydligen någonting annat. Situationen i för de icke vila invånarna hardramatiskt försämrats. Apartheidsystemet är än mer raffinerat grymt ännågonsin. Den senaste folkomröstningen och införandel av en tredjekammare i det sydafrikanska parlamentet är inslag som ytterligare befästerapartheidsyslemel. Bildandet av Bantustans är andra tidigare åtgärder. I ochmed folkomröstningen är nu apartheid befäst i de vita rasisternaslagstiftning. En överväldigande majoritet av invånare ärfråntagna rätten att vistas var som helst i sitt hemland. De är alltsåförvisade till de s. k. Bantustans. Amnestys rapport, som kom , övertortyr och avrättningar i och är en skrämmande läsning. Dessaavskyvärda metoder har inte minskat i omfattning ulan snarare ökat. Vi vetockså att den sydafrikanska regimen ökat terrorn mot grannstaterna, ,, och . Det förekommer ständigt lerroraktioner motdessa länder från krigsmakt. Del är civila människor som drabbas,och det sker en enorm skadegörelse på städer och byar. Förföljda sydafrikanskasvarta har funnit en i dessa länder, som systematiskt bombas ochförföljs av de sydafrikanska rasislerna. Ett annat land som befinner sig i en myckel svår situationju nu är . Av detta land försöker pressa fram erkännande avdet avskyvärda Banluslans-syslemet. Man försöker tvinga altkasta ut ANC-flyktingarna. För dessa ändamål används alla de brutala medel somstår till förfogande för en topprustad och aggressiv militärmakt. och folk behöver allt det stöd som nukan ges. Detta gäller inte minst med tanke på vilken roll bl. a. spelar isödra och mot fronlstaterna. Det är ingen hemlighet att just stöd för rasislerna i gör det möjligt för attattackera länderna omkring . framstår med all rätt som del land som gerbefrielserörelserna i södra ett massivt humanitärt stöd. har ettväl utvecklat bistånds- och handelssamarbete med de självständiga länderna isödra . Del är vikfigt att delta fortsätter och också utvecklas vidare.Därom tror jag Mals och jag är helt ense. Men har också en annan sida, eller rättare sagtett annat ansikte i södra . Del är de svenska förelagens verksamhet iSydafrika och . Vi har den s. k. Sydafrikalagen som förbjudernyinvesteringar i nämnda två länder. När de tillkom 1979 var delta en storframgång för alla dem som Om skärpt lagstiftning mot investeringar i ochNamibia Om skärpt lagstiftning mot investeringar i ochNamibia arbetatför sankfionsåtgärder mot . Men lagen har visat sig läcka somett såll. Del är alltså nödvändigt med ytterligare åtgärder, vilket ocksåutrikeshandelsministern gav besked om i sitt svar. Del finns, som ni känner till, också en utredning som nuarbetar med en översyn av lagen. Frågan är vad den utredningen kommer altutmynna i för förslag. Kan lagen tätas så all alla kryphål blir omöjliga ifortsättningen, eller kommer man att dra slutsatsen alt det enda återståendealternativet nu är en total bojkott av på alla plan? Jag skall nämna några olika saker som visar på hur bl. a.svenska förelag i stöder den sydafrikanska förlryckarapparalen ochkringgår lag: - Man tvingassälla upp privalarméer för alt försvara sina fabriker och kontor mot den svartabefolkningen, arbetarna eller mot den majoritet i som rasislernakallar terrorister. - De svenskaförelagen betalar en del av lönen för sina vita anställda under militär s. k.repetilionstjänslgöring, t. ex. i attackerna mot fronlstaterna i , motde icke vita sydafrikanska medborgarna. av lönen betalas ut, och delta görsvenska förelag trots alt det är frivilligt. Det finns alltså ingen lag somålägger dem del. har erkänt att man betalar ut av lönen tillsina vila, sydafrikanska arbetare som gör militärtjänst. Det är helt klart allockså alla de andra svenska förelagen gör på liknande sätt. - Företagenbetalar skaller som till går till militären och den övriga statligaförlryckarapparalen. - Man rekryterarsvenskar och andra vila utlänningar som bl. a. frigör vila sydafrikaner förkrigsljänstgöring m. m. -De svenska förelagen tvingas producera, importera ellerdistribuera strategiska varor och tjänster för krigsmaklen ellertotalförsvaret. - De svenska förelagen kan kringgånyinvesleringsförbudslagen genom leasing och licensförsäljningar. Man kan inte heller utesluta all en dispens innebär en viss kapaciletshöjning, vilket också har erkänts av svenska företagsrepresentanter. Skall dessa kryphål åtgärdas? Är del över huvud tagetmöjligt att åtgärda dem med mindre än att man inför en total bojkott motSydafrika? Det är frågor som jag vill ställa till utrikeshandelsminislern. Ulrikeshandelsminislern är såvitt jag förstår väl medvetenom alt flera svenska företag bistått med avancerad teknologi.Alfa-Laval har varit behjälplig med en forskningsanläggning för att få frametanol. Svenska förelag har medverkat till alt nu kan framställa oljafrån kol. Jag tror säkert alt man kunde rada upp andra exempel på sådana härteknologiöverföringar från svenska förelag till regim, om manforskade och trängde in i material. Mals säger också all den pågåendeutredningen skall se över just teknologiöverföring. Utrikeshandelsministern nämner i sitt interpellationssvarden offentliga kontrollen över svenska företags investeringar i . MenMals vet myckel väl alt den offentliga kontrollen inte är så värst Närorganisationer och partier vill ha material från regeringen ochkommerskollegium om svenska förelags investeringar och verksamhet i ,så är de flesta sidor de får vita, alltså hemligstämplade. Vivet också all svenska företags investeringsplaner och verksamhet i ärmycket bristfälligt redovisade. Jag har nämnt licenser och leiasing. Deinvesteringar som görs för s. k. försvarsändamål och som det enligtsydafrikansk lag icke får lämnas ut uppgifter om till ett annat land redovisasinte. Vad säger utrikeshandelsminislern om delta - skall de svenska förelagenbryta mot sydafrikansk eller svensk lag? Isitt interpellationssvar säger ulrikeshandelsminislern också att Sydafrikalagenhaft effekt, så all rörelsedrivande förelag i i volym har minskal sinomsättning . Han lar detta till intäkt för att lagen har varit tillviss del effektiv. Men hur är del med detta påstående egentligen? Det finnsandra uppgifter från , som säger all de svenska företagen ökat sinomsättning och i vissa fall . Detta har också bekräftatsav vissa svenska förelags representanter. Vad är del som är sanning? Dessakryphål - leasing, licenser, investeringar för försvarsändamål osv. -finnsefter vad jag förslår inte med i de svenska företagens redovisningar överinvesteringarna. Finns de med i de redogörelser som lämnas från kommerskollegiumoch regeringen? Del är också en fråga. Tillsist, herr talman, vill jag peka på att de två dispenser som regeringen iseptember medgav SKF och trots allt är något märkliga. Jag ställerfrågan: Varför var ni socialdemokrater med om alt avslå motsvarandedispensansökningar ? Jag har inte riktigt klart för mig om MalsHellström då var ledamot av utrikesnämnden, men om så inte var fallet, fårutrikeshandelsminislern rätta mig. beviljade ni alltså dessadispenser. Del skedde då visserligen med reducerat belopp, men det var fråga omsamma dispensansökningar, som och kom tillbaka med. Såvitt jagförstår hade ni precis samma tillgång till uppgifter som nihade . Vad är anledningen till den våldsamma omsvängningen? Omskärpt lagstiftning mot investeringar i och vevar vidare på en mytbildning som jag trodde all haninte skulle fortsätta med efter de ganska tydliga klarlägganden som vi hargjort. Den går ut på alt socialdemokraterna skulle ha ändrat sig sedan de var iopposition, så att man inte skulle känna igen dem, som Måbrink sade. Lagenfillkom efter del alt en socialdemokratisk motion hade antagils av en utom ivad avser moderata samlingspartiets ledamöter enig riksdag. Lagen harutarbetats i utrikesutskottet av socialdemokrater, folkpartister ochcenterpartister. Uppläggningen av lagen och syftena med investeringsförbudethar socialdemokraterna hela liden stått bakom. Vi har också i kammarenframhållit alt vi tycker alt millenregeringen i stort sett har sköttSydafrikafrågan i enlighet med de intentioner som har utarbetats iutrikesutskottet av Om skärpt lagstiftning mot investeringar i ochNamibia Jag vill också, eftersom Måbrink hänvisade till mig, peka påatt även jag själv understrukit att så varit fallet; Del handlar alltså inte om någon omsvängning eller om attsocialdemokraterna som regeringsparti intar en annan hållning. Vi har helaliden ställt upp för Sydafrikalagen - av naturliga skäl, eftersom vi själva vartillskyndare till den och lade fram det ursprungliga lagförslaget - och menatalt den har den för svenska förhållanden rimliga uppläggningen. säger alt lägel har skärpts och att man därförborde ha en annan tillämpning. Tyvärr, , måste man väl konstateraalt apartheidsyslemel myckel länge har varit utomordentligt brutalt. Jag skullenästan vilja säga alt underskattar kontinuiteten i förtrycketnär han uttrycker sig så som han gjorde. Lagen är helt färsk, och den är mycket restriktiv. Den harockså, som jag har sagt, under den korta tid den fungerat visat sig ha vissapositiva effekter. Alt nu under pågående utredning, som skall bli färdig , och efter del alt vi fått en lag som lett till alt denomsättning som de svenska företagen har i fakfiskt visat sig minska -i enlighet med lagens syften - ändra praxis vore ulomordenfligt egendomligt.Det skulle vara lättare alt förslå Måbrinks argumentering, om omsättningen i desvenska förelagen i ökat kraftigt, så att man kunde säga att lageninte givit någon påvisbar effekt. Självfallet är del på denna punkt fråga om den totalaomsättningen, och uppgifter härom kommer också helt öppet att läggas fram i deredovisningar som skall göras för . I sådana sammanhang är, i enlighetmed den lagstiftning som vi har i , alltid en del uppgifter om förelagföremål för sekretess, vilket tar sig uttryck i de vita sidor som Måbrink talarom. Å andra sidan har regeringen velat gå längre när detgäller just för att kunna ge en så öppen redovisning som möjligt tillriksdagen. Regeringen försöker därför offentliggöra så många uppgifter som detkan vara rikligt all lämna ut för att den offentliga debatten skall förasvidare. En sådan redovisning kommer f. ö. också att lämnas av regeringen tillriksdagen i slutet av del här året. I övrigt tror jag att alla kan instämma i Berfil Måbrinksbeskrivning av utvecklingen i . log speciellt upp Lesotho.Lesothos utrikesminister valde att besöka för alt här få detpolitiska stöd som han ansåg vara nödvändigt i den situation som . Jag kan försäkra alt han vid sill besök i stöd av den . Beträffande de övriga punkter som tog upp -licenser och leasing - vill jag säga all detta ju är frågor somsocialdemokraterna uppmärksammat för länge sedan. Vi yrkade ju på den statligautredning som sitter och arbetar med de här frågorna. Det gäller bl. a.leasing som skulle kunna medföra alt vederbörande kan kringgåinvesleringsförbudel. Detta är alltså frågor som finns med i direktiven tillutredningen. Man arbetar alltså f. n. med frågorna. Systemetatt företagen betalar pengar till vila anställda för repetilionsöv- ningar ärockså någonting som utredningen, såvitt jag förstår, ser över. Slutligen indignationsnummer attsocialdemokraterna skulle ha ändrat sig. Såväl i förarbetena till lagen som ipropositionen står det alt företagen i princip skall få göra investeringar somenbart är ersättning för rent försliten utrustning och vissaarbetsmiljöförbättringar. Ersättningsin-vesleringarna granskas var och en försig utomordentligt noga av kommerskollegium. Granskningen är myckel grannlaga.Man prövar mycket noga att det inte rör sig om maskiner som kan ökakapaciteten. Detta begränsar självfallet i högsta grad företagens möjligheteratt göra investeringar av det härslaget, eftersom modern teknik ju ofta innebäratt kapaciteten ökar. Men då får de inte göra några investeringar. Det här stårhelt tydligt i förarbetena fill lagen och i propositionen, och detta är denutgångspunkt som har gällt. I de fall då socialdemokraterna hartillstyrkt och SKF:s ersättningsinvesteringar rör det sig, eftervåra mycket hårda nedbantningar, om belopp som ligger utomordentligt väl inomramen för den praxis som har utvecklats lagen har funnits. Det äringalunda de största ersätlningsinvesteringstillstånden, utan det hela liggerinom ramen för den praxis som har utvecklats. Det rör sig alltså inte om någonny praxis. Om skärpt lagstiftning mot investeringar i ochNamibia 11BERTIL MÅBRINK (vpk): Jag har inte fråntagit socialdemokraternaäran av att ha medverkat till alt Sydafrikalagen kom till 1979, men jag vägrarabsolut att gå med på alt det enbart var den socialdemokratiska motionen somlåg bakom. Del var den starka opinionen i landet, från bl. a. de religiösaorganisationerna Och Afrikagrupperna, som drev fram lagstiftningen.Naturligtvis låg inte minst vårt parti bakom. Även var engagerat idenna fråga. Här har inte del socialdemokratiska partiet något slags monopol,det får jag verkligen säga. Jag kan förslå att det måste finnas företagssekreless, ochdel är inte heller någonting som jag har motsatt mig. Men när regeringen sätterhemligstämpel på sida efter sida och förelagen sedan själva lämnar ut uppgifter- eftersom de anser all det går att göra så - tycker jag att regeringen hargått för långt med hemligstämplandet. Del här har varit ett problem, men jaghoppas att det kan rättas till. Jag ville la upp det som ett exempel. Enligtmin mening skönmålade litet för mycket beträffande denoffentliga redovisningen. Sedan vill jag komma tillbaka till de här investeringarna.Jag förmodar alt också den borgeliga regering som vi hade i september 1982kunde läsa Sydafrikalagen. Regeringen kom fram till slutsatsen att den intekunde godkänna och investeringsansökningar. Frågan behandladessedan i utrikesnämnden - där också socialdemokraterna är representerade -ochdär gjordes tydligen samma bedömning, nämligen aft man inte kunde godkännaansökningarna, eftersom det i så fall skulle bli fråga om en utvidgning avförelagens verksamhet. Jag kommer inte ifrån frågan om vad del var för nytt somfillkom och som gjorde att ni - 1983, när ni fått regeringsmaklen- helt plötsligt tvärsvängde. Var det någonting i lagen Om skärpt lagstiftning mot investeringar i ochNamibia som maninte hade uppläckt som gjorde alt ni godkände investeringarna? Jag tror inte, Mals , alt det är så fruktbart atthävda att det inte blir någon effektivisering genom en ersättningsinvestering,t. ex. genom att man byter ut en maskin.