prot · G709144 · 1983-12-31 00:00:00 — har liksom tidigare påpekat att detvar Fälldinregeringen som lade fram förslaget när det gäller energibalansen,men inte om 6-8, utan väl om kol. Detta är riktigt. Det ärockså riktigt att har pekat på möjligheterna till minskadkolanvändning. Vi noterar med glädje att socialdemokraterna nu också är med påden linjen. Vad som något oroar mig i den här debatten är att vi sålitet uppehåller oss vid de verkligt viktiga vägvalen. Jag skulle vilja citera vad ordföranden iForskningsrådsnämndens kommitté för framtidsstudier, professor ,har sagt: "Det förefaller därför vara dags för ett nytt axiomsom skulle kunna låta så här: Ekonomisk tillväxt förutsätter allt effektivareenergianvändning och stadigt minskad tillförsel av energi. Till en sådanomformulering finns åtminstone två skäl. Ett är det berördakoldioxidproblemet. Långsiktig tillväxt i vår r\ a Af, ekonomi förutsätter enuppgång i världsekonomin. Den kan kväva sig själv i .., ... . ett moln av koldioxid omden baseras på en väldig uppgång också i Närefterfrågan på energi stiger tvingas vi ta allt dyrare källor och produktionsmetoderi bruk. Till skillnad från andra massproducerande nyttigheter blir därförenergin dyrare ju mera av den vi omsätter. För olja och gas är det redanfallet. För kol kommer effekten om vi alls kan fortsätta med kol.I det svenska systemet gäller det också i hög grad för el. Ju lägre denframtida efterfrågan blir desto lägre kan priset hållas. En industrivänligelpolitik är därför en politik för effektiv användning och låg förbrukning. Denutbyggnadsglada kraftindustrin håller däremot på att locka oss i enhögprisfälla med sin fixering vid ökad elanvändning som både driver upppriserna på el och hämmar utveckling av ny energiteknik." Jagtycker att professor på ett mycket bra sätt har fångat in denproblematik som verkligen är dagsaktuell.. Vi politiker måste ta dennaproblematik på allvar och sluta diskutera enbart en ensidig produktionspolitik.Det gäller att nu med kraft ta itu med användarsidan. Det är där vi kan skapasysselsättning, förbättra vår ekonomi och skydda vår miljö. Jaghoppas att även de övriga partierna ansluter sig till dessaverklighetsnära handlingsUnjer. Anf.19 (vpk) replik: Om nu stiger upp här och säger att EK 1 kommer attlägga fram en plan för avvecklingen av kärnkraften, tror jag naturUgtvis pådet. Det skall bli intressant att se vad den planen kommer att omfatta. Men manbUr Utet orolig när ordföranden, och andra ledamöter, i EK 81 går ut och sägeratt det egentUgen inte är en awecklingsplan som kommittén sysslar med. Det vardärför som jag tog upp denna fråga. har vi fått besked, och det skall somsagt bU intressant att se det verkliga resultatet av kommitténs arbete. Jaghar, på tal om omprövningar, redan tidigare framhållit att det är bra att vi nuhar fått en vändning mot en lösning av energifrågorna som ligger i linje medvad vi och andra kärnkraftsmotståndare har pläderat för , och detär inget att skämmas för att man ändrar åsikt när det kommer fakta in i bilden.Det var vad vi i vpk gjorde på ett tidigare stadium. Det är bara synd attsocialdemokratin så sent tog till sig dessa nya fakta. Om socialdemokraternahade kommit till insikt och ändrat sig i ett tidigare skede, hade vi haft ettmycket bättre utgångsläge än vi har i svensk energipolitik. Socialdemokraternassamröre med var - oavsett om vill kännas vid det eller inte - ganska omfattande . Det var en riktig förbrödring meUan moderater och socialde mokrater i den gamla kammaren vid . Vi skall kanske försöka glömma det, för den förbrödringen var ganska beklämmande att skåda, åtminstone för dem som såg den från vänsterkanten. Det är som sagt bra att 37 Nr 144 det nu har blivit en ändring. Onsdagenden 8 '" S P'"' °'''' '" " ' '' reaktorerna,eftersom det är vårt 16maj 1984 ''' o'" '' ventilerats här. Vi har aldriggodkänt att man skulle tolka folkomröstningen så, att alla tolv reaktorernaskulle laddas. Energipolitik °'- '' '''''"' *"" ' '- ' ''S- Dt kunde också ha varit åtta eller Den tolkningen stårvi för. Vi kan då naturligtvis inte godta att den tolkning skall gälla som görsav en riksdagsmajoritet som för folkomröstningen hade en annanuppfattning. Därför anser vi fortfarande att det allra bästa när det gällerkärnkraften vore att de två sista reaktorerna inte laddades. Vi har en chans-ännu. Det skulle spara mycket pengar och ge oss betydligt mindre bekymmer iframtiden med avfallshantering och annat. Anf.20 () replik: och diskuterar vilka förslag som EK 81kan komma fram till när det gäller kämkraftsawecklingen. Ni kan vara övertygadeom att de förslag som EK 81 lägger fram är de förslag som vi anser vara bästägnade strävan att fullfölja kärnkraftsavvecklingen. Det är inte säkert, IvarFranzén och , att detaljförslag på olika punkter utformadelångt i förväg är det bästa sättet att komma fram till kärnkraftsavvecklingen.Därför ber jag er att inte ha några förutfattade meningar när det gällerförslagens form. Helt klart är att EK 81 är inriktad på att fullfölja dedirektiv som kommittén har i detta avseende, nämligen att föra frågan omkärnkraftsavvecklingen framåt på basis av folkomröstningens resultat. Närdet gäller energitillgången i vårt land och diskussionen om huruvida O 3 och. F3 behövs sade att skiljelinjen går mellan spara och slösa. Jagvill från socialdemokratins sida säga att vi icke står för ett minimum avenergitillförsel, utan för en energitillförsel som är tiUräcklig för attframöver garantera svenska folket en hygglig ekonomisk och social välfärd ochfull sysselsättning. Det tror vi är energipolitikens huvuduppgift, och vårenergipolitik går ut på att garantera det tillskott av energi som behövs fördetta ändamål. Förstevice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet fåantecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. 21 (); Det blir inte alldeles enkelt att nu håUa ett meningsfullt anförandeefter de många replikväxlingarna. Jag vill inledningsvis uppehålla mig vid ettuttalande av som jag tycker det är värt att ta fasta på, även omhan och jag inte så ofta har samma uppfattning i dessa frågor. Det är IvarFranzéns sätt att skildra ett energipolitiskt ställningstagande inom ramen förett större perspektiv, nämligen inom ramen för vägval för samhället eller, somman kanske också kan säga, inom ramen för den ekonomiska politik som bedrivs isamhället. Det är en riktig ståndpunkt som här ger uttryck för. Energipolitiken är en del av det grundläggande politiskaarbetet i samhället och måste naturligtvis anpassas till den ekonomiska politiksom väljs. När folk skall pröva vilket politiskt alternativ som detkan ställa sig bakom, börjar människorna naturligtvis sin prövning med fråganhur det ekonomiskt skall se ut i vårt samhälle. Mot denna bakgrund vågar jag uttala att jag är övertygadom att folk vill ha en fortsatt ekonomisk utveckling som gör att detsvenska välfärdssamhället kan bestå. Jag är också övertygad om att det svenskafolket stödjer en politik som ger oss tillbaka vår status och industriellaställning i internationella sammanhang. Vi har förlorat den under de senasteåren. Jag vågar påstå att energipolitiken - eller rättare sagt bristen på enfast energipolitik - är en del av förklaringen till den förlusten. Därförtycker jag att har rätt när han säger att det här gäller att litetgrand diskutera frågan om spara eller slösa. Det viktiga är att man då ärmedveten om att spara betyder inskränkningar i välfärdssystemet och förlusterav tillgångar som folk sätter högt och inte vill förlora. Mot bakgrund av tanken att energipolitiken är en del avden ekonomiska politiken skulle man kunna formulera en del grundteser. Dessateser delar-och det vill jag gärna säga - jag och moderata samlingspartiet medindustrin. Men det är inte något föraktligt med det. bidrogverkligen till den rituella dansen när han inte kunde avhålla sig från någradanssteg av typisk vpk-natur utan började tala om att ochstorföretagen är detsamma. Det är inte så, och det vet alla. Vi driver här enpolitik som syftar till en utveckling för det svenska samhället. En energipoUtik som faller inom ramen för den ekonomiskapolitik som vi vill föra skulle kunna sägas innebära att vi skall säkerställaen riklig tillgång på energi. Genom att det finns en sådan kan industrin kännatrygghet - dess behov av energi tillfredsställs. Energin måste också vara pålitligoch därför i stor utsträckning inhemsk. Vi måste ta mycket stora miljöhänsynoch göra en noggrann avvägning mellan miljöhänsynen och hänsynen tilllevnadsstandarden. Energin måste också vara billig. En riklig tillgång till billig och miljöriktig energi ärden främsta konkurrensfördel svensk industri kan få. Det har här sagts en del om socialdemokratiskenergipoUtik och om betydelsen av folkomröstningen. Jag, och jag förutsättermoderaterna i stort, menar att folkomröstningens resultat måste ses medutgångspunkt i de förutsättningar som gällde då folkomröstningen genomfördes.Jag kommer tillbaka till det när jag strax skall diskutera Securefrågan. Folkomröstningen genomfördes av tre grupperingar, somenvar fick formulera den fråga som lades fram för väljarna. Det var alltså interiksdagen som formulerade frågorna, utan det var organisationerna. Detta leddetill -det vet vi alla - att dessa frågor fick innehåll av partitaktisk natur.Man valde att skriva om ämnen som inte berörde den fråga folkomröstningengällde -allmänpolitiska frågeställningar fördes in i sammanhanget. Folkomröstningen skall också förstås med hänsyn till denutveckling som har skett därefter. Vi vet att har undergått enekonomisk kris - världen gör det, och vi ären del av världen. Krisen har drabbat hårt. Vi vet att teknik utvecklasvarje dag, . Den stannar aldrig. Beslut skall fattas i denna riksdag pågrundval av den teknik och det kunnande som gäller då beslutet fattas. Det ärmed dessa element i bakgrunden som vi vill tolka och förstå folkomröstningenoch också avläsa vårt ansvar och våra skyldigheter gentemot folk somen följd av folkomröstningen. Låtmig nu gå över till att diskutera Securefrågan, som har apostroferats här ochgjort mig närmast herostratiskt berömd i denna kammare . Mitt yrke harnaturligtvis inte ett smack med den frågan att göra. Det är bara realiteternasom avgör vad som gäller. Och realiteterna är att denna riksdag aldrig harantagit något uttalande som inneburit någon typ av förbud mot Secure. Jagär mycket glad över att det i utskottsbetänkandet på s. 53 står en mening medden innebörden att man äntligen har låtit täckelset falla i denna fråga;"Något särskilt uttalande i detta ämne har emellertid integjort." Den meningen står i betänkandet efter det att utskottet har redovisatvad som förevarit i i Securefrågan. Vikan alltså konstatera att avslagit förbudsmotioner och att riksdagenaldrig gjort ett eget uttalande i Securefrågan. I enlighet med svenskrättstradition innebär detta givetvis att det då inte finns något förbud ochatt de som har intresse av att pröva att investera i en Secureanläggning ärfria att göra så. De har varit det , men politiker av olika ursprunghar funnit det opportunt att framställa den här saken så att den skulle förståssom om det vore ett förbud. vet vi att det inte är det, och det är väl. Jagvill i detta sammanhang och särskilt då av hänsyn till vad det kan betyda någotgranska vad energiministern sagt i den här saken i en debatt med mig här ikammaren och även . Jag vill uppehålla mig vid tvåcitat i betänkandet så att vi har samma källa att utgå ifrån. Först vill jag återge ettcitat som finns på s. 25 i betänkandet: " folkomröstningen omfattadeockså Securereaktom. Frågan diskuterades före folkomröstningen, och vi gav frånLinje 2 klara besked om att vårt förslag innebar att det icke skulle varaaktuellt med Secure i !" Citatet fortsätter, men av fidsskäl skalljag avbryta det där. Underberedningen av detta ärende i näringsutskottet gjorde kanslipersonalen storaansträngningar att finna belägg för att Secure hade varit föremål för debatt,upplysning till väljarna, att väljarna givits tillfälle att ta ståndpunkt föreller emot även i den frågan. Det visade sig att det finns inget sådantmaterial i folkomröstningsmaterialet. Det finns inget bevis för att väljarna iSverige verkligen gavs tillfälle att ta ståndpunkt i den här frågan. Det ärbeklagligt att den fixering, den blockering som vi moderater har talat om somen följd av folkomröstningen, har lett till att det har fått dröja ,innan vi äntligen har kunnat klä av det här spöket. 28 i betänkandet citeras inte utan anförs i indirekt citat: "I denna(debatt) anförde statsrådet att någon kärnvärmereaktor inte ingåri den utbyggnad av fjärrvärmesystemen som förestår med anledning av detinvesteringsprogram som regeringen och har fattat beslut om." Här ärdet ju på det sättet att Secure följer, med hänsyn till vad jag nu har Nr144 sagt, denlag som gäller i , nämligen lagen om kärnteknisk verksamhet. Prövningskall ske efter den lagen och efter 136 a § i byggnadslagen. Något regerings- ellerriksdagsbeslut som påverkar frågans handläggning skall inte fattas.Energiministerns framställning på den punkten är, som jag uppfattar det,vilseledande. Jag har anmält mig för en taletid av 10minuter och har kvar. Jag har mer att säga än vad som ryms inom 30sekunder och avböjer därför att fortsätta. 22 () replik: Bara för att det inte skall råda något tvivelom var utskottet står i sakfrågan när det gäller värmereaktorn kan jagläsa ur utskottsbetänkandet på s. 53, där det står: "Utskottet har i sinaavslagsmotiveringar" - till att man inte skall ha en särskildförbudslagstiftning mot just , Secure- "konstaterat att resultatet avfolkomröstningen innebär att byggande av Securereaktorer inte skall förekommai ." Sedan får man väl uttala en vissbeundran för det juridiska detekfivarbete som har ägnat den härfrågan. Men oavsett de juridiska finesserna är det helt klart var riksdagenstår i själva sakfrågan och -föreställer jag mig - var en klar majoritet av detsvenska folket står i den här frågan. Jag skulle vilja råda atticke dra alltför stora växlar på denna lilla lucka i utskottets tidigarebehandling av frågan. Vi kan inte rimligen lagstifta om förbud på allaupptänkliga punkter som kan vara aktuella i en diskussion. 23IVAR () replik; Vi kan konstatera att och jag ärhelt överens om sambandet mellan ekonomi och energi. Det är då rätt fantasfisktatt fortsätter med att framställa sparandet som någonfing ont, närmoderaterna i den ekonomiska polifiken i alla sammanhang framhåller sparandetsom något nödvändigt. O.K.- det kan innebära en viss uppoffring i kortperspektiv, men det är nödvändigt för att säkra den långsiktiga välfärden. Mennu får vi höra av att sparande betyder inskränkningar. Jag sägernej - sjufalt nej. Precis som tidigare när jag citerade professor jag nu framhålla att sparandet är ett avgörande moment i strävandena attbevara välfärden och framför allt för att skydda vår miljö. Det kan vara intressant att diskutera exakta formuleringaroch exakt effekt av riksdagsbeslut. Jag tror emellertid att det trots allt ärmycket viktigare att vi försöker analysera om det finns ett behov av, plats föroch rimlig ekonomi i att ta i anspråk Secure. Jag har funderat över detta, ochdet är klart att kalkyler aldrig är oantastliga, men tack vare att bl. a.värmepumpstekniken har gått så bra som förutsåg och tack vare att viändå kommit en bit på väg när det gäller nyttjande av alternativ energi, finnsdet varken praktiskt eller ekonomiskt utrymme för Secure i det svenskaenergisystemet. Det skullekomma att bli en felinvestering precis på samma sätt som de två sistakärnreaktorerna har blivit en felinvestering. Som jag sagt tidigare råder detinget tvivel om att de verkliga kostnaderna för dem har blivit mångdubbeltstörre än de beräknade. Vi har bara lösa kalkyler på Secure, men allttalar för att resultatet blir detsamma. Jag har ändå gjort mina bedömningar pågrundval av de uppgifter som jag har fått från kärnkraftsindustrin. Låt oss lämna den här juridiska debatten och konstateraatt svenska folket har uppfattat folkomröstningen som ett nej till Secure. Detfinns varken ekonomiska eller praktiska skäl för att ta Secure i bruk.Den kommer att innebära ytterligare låsningar till kärnkraften, eftersom vigenom Secure tar bort det värmeunderlag som i samband medkärnkraftsavvecklingen kan vara bra att ha för en kompletterande produktion avelström. Kort och gott: Secure är en död teknik. Ju förr vianvänder våra resurser på en bättre utveckling, desto bättre blir vi rustadeför att bygga en bättre framtid. 24OSWALD SÖDERÖVIST (vpk) replik: Det var roligt att lyssna på närhan steg upp här och på något sätt lät påskina att han så att säga skulle varaen av de första som tagit upp det här med politiska och ekonomiska experter ifråga om energipolitiken. Han menade att man liksom glömt bort detta i tidigaredebatter och att de som hållit på med dessa frågor inte riktigt fått inenergipolitiken i sammanhanget. Vi som har varit med de här tio åren vet ju attvad det i huvudsak handlat om är just en energipolitik som skulle vara vettigfrån ekonomiska och sociala synpunkter, inte bara en fråga om säkerhet.Speciellt på den socialistiska sidan har vi ständigt framhållit det viktigasambandet mellan energi, arbetstillfällen och sysselsättning. Det har varit vårhuvudpunkt i debatter. Sedan sade att nu halkat efter. Vihar "tappat luft" i vår industripolitik. Ändå har vi satt i gång fyrastora kärnreaktorer. Dessa skulle ju rädda sysselsättningen. Detta var en av destora poängerna, framför allt för i linje 1 och kanske lika mycketför socialdemokraterna och folkpartisterna i linje 2. Varför har inte dettaoerhörda tillskott av elenergi fått bort arbetslösheten i ? Varför harvi större arbetslöshet än vi hade innan vi ens hade startat någrakärnkraftverk? Förklara detta för mig - först då kan vi börja diskuteraekonomiska aspekter på energipolitiken. sade vidare att jag tog rituella steg när jaganklagade för att stå på samma linje som storfinansen ochstorföretagen. Så är ju inte fallet, påstod . Det konstiga är baraatt det ju aldrig kommit till uttryck i debatter, varken i den härenergipolitiska debatten eller i andra frågor, från moderat håll i den härkammaren eller i andra sammanhang. Ni ställer ju alltid upp, i er praktiskapolitik, i era verbala utsvävningar, i era uttalanden, i allt vad ni gör ochsäger, för storfinansen, storföretagen och de bäst ställda i - ienergipolitiken som i alla andra frågor. Det är helt fel, som vall gör, att gå upp här ochsäga att ni inte gör detta. Det är precis vad ni gör. 25 () replik: Jag hade egentligen inte tänkt att jag skullehamna i en debatt om Secure. I och för sig tycker jag inte att det ärotrevligt, men den debatten har ju förts tidigare här. Jag ville ta upp Securesom ett exempel på vad jag tycker är en blockering i energipolitiken som harvarit starkt negativ för samhället. När vi nu ändå hamnat där, måste jag tafasta på uttalande att näringsutskottets skrivning inte harnågon egentlig betydelse. Det må vara hur som helst med detta, för det är interiksdagen som skall pröva den saken, det är folk som skall tillämpaSveriges lag. Det är framför allt kommunerna som har ansvaret förvärmeförsörjningen i landet. Kommunerna har att tillämpa de lagar som finns. Vad jag framhållit är bara att jag är övertygad om att detfinns kommuner som är intresserade av en annan teknik än exempelviskolanläggningar för värmeproduktion. Låt mig nämna några siffror för att visavad jag menar. En Securereaktor, som visserligen bara är teoretiskt beräknadmen som ändå är synnerligen väl studerad tekniskt, om 200 MW kapacitet ger ingautsläpp alls. En motsvarande kolanläggning ger, , ungefär 400 000ton koldioxider . Det gäller de koldioxider som den framståendeprofessorn talade om. Den ger 2 000-6 000 ton svaveloxider, 2 000 tonkväveoxider och omkring tungmetaller. Jag tror att det är tal somSveriges folk skräms av och som gör att folk kan tänkas på detkommunala och lokala planet sätta i gång att utöva påverkan på sina politikerför att de skall göra ansträngningar - nu när dörren uppenbarligen är öppen-att söka få en Secureanläggning. Nå, avfallet då, säger , som är en storkämpe mot kärnkraftsavfallet. Vi skall nog lära oss behandla den här avfallsfrågan justså avspänt som vi behandlar annan industriell avfallsproblemafik. Det äregentligen inte fråga om annat än dignitetsskillnader. En Securereaktor ger 0,5m' högaktivt och ca 5 m'' låg- och medelaktivt avfall . En kolanläggningger ungefär aska och avfall, och den nödvändiggör transporter övervåra vägar av kol. Jag tror fortfarande att dessa siffror är mycketövertygande för dem som skall pröva frågan. Låt mig säga att vi tydligen importeradeomkring kol i . Om vi når de för energiförbrukningsom vi talat om, skulle jag vilja påstå att territorium måste tåla svavelutsläpp över landet . Det är inte ett alternativ som vimoderater ställer upp för. 26IVAR () replik; sade i sitt förra anförande attbristen på energipolitik var en av grundorsakerna till den ekonomiska krisen.Det är då rätt märkligt att kunna konstatera att den typ av energipolitik sombedrevs i , närgrunden lades till de ekonomiska problemen, är just den energipolitik sommoderaterna förespråkar- de stora produktionsaktörerna bestämmer. Det ärdet vill. Detta är en återgång till den energipolitik som byggdeupp krisen . NicGrönvall gör sedan ett annat konststycke. Han kan inte släppa tanken på kol.Han kan inte tänka tanken att den miljövänligaste energin är den vi inteanvänder. Jag har gång efter annan tidigare i debatten visat hur vi genomeffektivare energianvändning kan minska vårt energibehov utan att minskavälfärden - tvärtom kan den förbättras. Det är tekniskt och ekonomiskt möjligtatt fram minska energianvändningen ifrån de 140 T'Wh vi 1981-1982förbrukade för uppvärmning av bostäder och lokaler till ca . Det är mångaSecureanläggningar och många kolvärmeverk som blir överflödiga genom deneffektiviseringen. Detär inte en debatt om kärnkraft eller kol vi för, . Det är fråga omhuruvida vi skall ta vara på framtidens möjligheter, den tekniska utvecklingsom vi är rätt duktiga på. Skall vi inte nyttja den när vi väljer vägen attspara och hushålla för att trygga miljö och välfärd? Centernär långt mera än emot en omfattande kolanvändning. Vi är mera änmoderaterna medvetna om koldioxidproblemet. Vi väljer ett energisnålt samhälle,men vi väljer ett samhälle där vi skapar ekonomisk utveckling. Jagtog inledningsvis i mitt anförande upp vad vi har presterat.Från 1975 till 1983 har vi förändrat vår energianvändning från prognosens ca540 TWh till dagens ca . Enav de grundläggande orsakerna till att trots allt nu har en ärlig chansatt ta sig ur krisen är att man - kanske delvis omedvetet - har följt encenterlinje, i medvetande om att det är effektivitet som krävs för att vi skallfå de knappa resurserna att räcka till allas vår välfärd. Underdetta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 27 (vpk) repUk: gör mig något förvånad. Det har ju talats om omprövningar häri dag, om att en viss tillnyktring har skett och om att det har skett en vissförändring i riktning mot en mer samstämmig syn på stora och viktiga frågor närdet gäller energipolitiken. Det var mycket länge sedan jag hörde någon i densvenska energidebatten - allra minst här i - stiga upp och tala omkärnkraftens avfallsproblem som bara en fråga om dignitet. Det skulle inte varanågonting specifikt med kärnkraftens avfall, utan detta skulle egentligen kunnajämföras med avfallet från vilka andra verksamheter som helst: koleldning,industriellt avfall av annan typ osv. Detta är en uppfattning som vi var vanaatt höra i debatten som jag nämnde tidigare. Menefter 1980 har ingen, inte heller , i något sammanhang förnekat attkärnkraftens avfall är specifikt och att det inte är en fråga om dignitet, attdet inte gäller en kvantitet som kan jämföras med vilka andra kvantiteter somhelst. Påden punkten tror jag säkert att får ändra uppfattning, om han villföra tillbaka debatten till 1974, då man ofta hörde att det inte var någraproblem.