prot · G709126 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag tycker inte att man behöver ha studentexamen för att begripa attdet hade varit lättare att gå till en domstol, om det hade funnits enlagstiftning så att man kunde ana vilken inriktning ett avgörande kunde få. Detär riktigt att frågan behandlats i och att det har lämnats inmotioner. Jag kan garantera att vi från moderat håll kommer att fortsätta meddet ända fram till den dag då vi får en lagstiftning på det här området. Manskulle nästan vilja motionera med tanke på de mycket flagrantaövergrepp som sker runt om i landet, men den möjligheten har vi ju tyvärr inte. Det är helt klart att fackliga organisationer har ett stort värde. Defullgör ett viktigt arbete i vårt samhälle. Men har de fått ettmycket stort inflytande. Jag vill påstå att det inte är någon prestation att bland den breda allmänheten få stöd för uppfattningen att facket har fåttalltför stort inflytande. Många säger att orsaken till deras irritation överdetta inflytande är att fackliga organisationer i stor utsträckning uttalar sigi frågor Omviss lagstiftningavseende ideella föreningar som inte ligger inom derasmandat. För att inget missförstånd skall uppstå vill jag uttala attvi moderater inte är motståndare till facklig verksamhet. Däremot känner vi ossskyldiga att kriti.sera de avarter som vi tyvärr alltför ofta får se exempelpå. Detär också klart att de fackliga organisationerna får ett omfattande stöd frånsamhället och skattebetalarna. Därför är vi litet förvånade över attsocialdemokraterna inte på något vis försöker tala om för organisationerna attnär man får ett stort statligt stöd - som dessa organisationer får i olikasammanhang - så bör man tillämpa spelregler som är värdiga en demokrati. Tyvärrgör man faktiskt inte alltid det. Jag skall ta några exempel. Mankan mot sin vilja bli tvångsansluten till ett politiskt parti, och manhar i vissa fall ingen möjlighet att slippa detta medlemskap. Sådanaorganisationer får trots detta ett stort statligt stöd. Det är förvånansvärtatt ministern mer eller mindre viftar bort detta faktum. Vi har sett hurmänniskor runt om i landet på olika orter försökt verka i en fackförening , men när de då har offentliggjort att de tillhör ettborgerligt parti har man i vissa fall låtit dem slippa verka i föreningen - intedärför att de skulle sakna kompetens utan därför att de är medlemmar och aktivtarbetar i partier som av den fackliga majoriteten tydligen inte anses somtolererbara. Om vi går tillbaka till domstolsresonemanget, kan vi finna flerexempel, och det förvånar mig att justitieministern inte är villig att vidtaåtminstone några åtgärder. Detfinns stadgar i vissa fackförbund som man utan överdrift kan påstå varadiskriminerande för den enskilde individen. Jag skall nämna ett exempel -skiljenämndsförfarandet. Detta har sagts tidigare, men det tål verkligen attsägas en gång till. Om man tvistar i en fråga inom en facklig organisation, kanfrågan drivas till en skiljenämnd. Det verkar normalt och vettigt. Denna nämndbestår av två personer från vardera parten. Det går till på det viset attmedlemmen får lov att utse två. Facket utser också två. Det är ju vettigt. Mensedan kommer det knappast vettiga, nämligen att om man inte kan bli överens omden femte, utses denne av facket. Det är lätt att förstå att en sådan tingensordning inte kan tyckas vara tillfredsställande. Alla har vi väl fel och handikapp. Men jag måste erkänna att jag intebegriper varför en människa skulle vara ett sämre skyddsombud på ett företag iSverige bara av det skälet att han eller hon är medlem i eller arbetar för ettborgerligt parti. Sådana argument har blivit allt vanligare i vårt land. Jagtycker att det är beklämmande att vi skall behöva uppleva sådana här problem såpass ofta som vi gör. måste man ställa en fråga. Det finns människor som av frivilja åtar sig att ställa upp på sin fritid för att arbeta i en fackligorganisation. Det kan hända att vederbörande i pressen blir utsatt förformidabla hetskampanjer, inte därför att det i första hand är kompetens somsaknas utan endast därför - det verkar vara skälet i det senaste aktuellafallet, i - att personen i fråga är moderat. Jag vill frågajustitieministern: reagerar inte socialdemokraterna mot detta? Har niingen möjlighet att tala om att man kan tolerera detta i ettdemokratiskt land? viverkligen fortsätta att ge olika former av subventioner för en organisation somuppenbarligen i många fall bryter mot elementära mänskliga rättigheter? fråga till mig gällde om jagtänker föreslå lagstiftning om ideella föreningar. Jag måste säga att jag ärförvånad över tidpunkten för frågan, eftersom just denna fråga prövades avriksdagen så sent som sedan. m.fl. försöktedå förgäves få att besluta om lagstiftning. Jag tänker faktisktrespektera beslut. Jag tänker inte följa med i en nydebatt om lagstiftningsbehov - den debatt som alltså förloradehär i så sent som en knapp månad sedan. Sedan tar i svaret tillfället i akt ochklagar över än det ena och än det andra som han är missnöjd med när det gällerdet fackliga arbetet. Han talar om avarter och ger exempel. Jag tycker inteheller att den debatten hör hemma här i . Det är ju ute ifackföreningarna som man skall föra den debatten. Att kalla påjustitieministern för att han skall reda ut saker och ting i föreningarnatycker jag är fel väg. Över huvud taget är det här ständigt återkommande ropetfrån moderat sida efter samhällsingripanden när det gäller det friaföreningsUvet ägnat att förvåna. 1 den fråga som ställdes till mig talas det om en moderati . Såvitt jag förstår föll han i ett val som hade föregåtts av en frioch öppen debatt. Allt hade gått stadgeenligt till och skett i demokratiskordning. Han slogs ut av andra personer, som har ett starkare stöd blandmedlemmarna. Och så ropar på lagstiftning mot det här. I sin replik för in ett nytt motiv förlagstiftning, som överraskar mig utomordentligt mycket, nämligen att det rörföreningar som får statsbidrag. Så snart man har fått statsbidrag skulle alltsåstorebror staten gå in och reglera verksamheten. Detta vittnar enligt min mening om ett sätt att se påfriheten som är både egendomligt och inskränkt. Vi har förenings- ochyttrandefrihet i , och dessa friheter skall vi slå vakt om. Vad som har hänt i eller annorstädes enUgt StenAnderssons utiäggningar här övertygar inte mig om att vi nu skall frångådet färska riksdagsbeslutet och börja lagstifta i dessa frågor. Om viss lagstiftningavseende ideella fö ren inga r 124STEN i (m) replik; Låt mig först och främst klart fastslå attjag aldrig har ifrågasatt och aldrig en sekund kommer att ifrågasätta attpersonen i inte blev vald. Han ställde upp och föll i ett val. Det ärfullt O.K., det måste vi alla räkna med. Vad jag har ifrågasatt är däremot den enorma kampanj sombedrevs mot honom i en organisation som erhåller omfattande stöd av de svenskaskattebetalarna. Jag förstår mer än väl att ministern inte vill gå in i en Om viss lagstiftning avseende ideella föreningar sakdiskussion.Han, precis som aUa andra som har försvarat den här frågan, har alltid haft ochkommer alltid att ha mycket dåligt på på fötterna. Vi moderater vill verkligen inte ha - det har jag sagttidigare och kommer även att säga - någon ytterligare invecklad ochkrånglig lagstiftning generellt sett. Men kan vi i de fall där man uppenbartoch medvetet kränker den enskilda individen genom lagstiftning åstadkommasådana lättnader att den enskilde inte längre blir kränkt, vill vi göra det. Dåblir vi gärna beskyllda för att vilja utöka lagstiftningen. Det står vi för ijust de fallen. Vad sedan beträffar statsbidragen måste jag säga att jagär förvånad över ministerns resonemang. Konkret måste detta ha till konsekvensatt en förening i kan få statsbidrag hur den än bär sig åt, hur den änagerar. Jag trodde faktiskt i min naivitet att vi hade rätt att ställa vissakrav på de föreningar och organisationer som får del av svenska medborgaresskattepengar. 125STIG (); Det är inte bara justitieministern som haranledning att bli förvånad i den här debatten. Jag har bUvit mer och merförvånad när jag har hört i utbreda sig om temat ideellaföreningar och deras verksamhet. Man kan nästan få intrycket att han vill slåvakt om demokratin i ideella föreningar, och då främst naturligtvis fackligaorganisationer. Men man skall ha klart för sig en sak; När talarom lagstiftning och om ideella föreningar, så är det i själva verketlagstiftning mot fackUga organisationer som man är ute efter. Detta avslöjadesmed all önskvärd tydlighet i den debatt som vi hade här i kammaren så sent somför . Det är inte de ideella föreningarnas status man månar om,utan vad man vill ha är en lagstiftning som riktar sig mot de fackligaorganisationerna; Justitieministern har redan redovisat något av den debattsom fördes i denna kammare i samma ämne. Som jag då framhöll,är det här inte någon ny fråga för . De är i själva verket inne pågamla högertraditioner, när de driver hetsen mot facket. Fackföreningsrörelsen har fått för stort inflytande, sägerSten . Det sade högern - så det är inget nytt. varnade för kollektivismensfaror, som de uttryckte det. Men påståendena om kollektivismens faror är äldreän så. drev högern en hård och hänsynslös kampanjmot fackföreningsrörelsen och socialdemokratin. Man målade upp en bild avSverige som en röd diktatur om facket skulle få den förhandlingsrätt som dådiskuterades och som facket sedan också fick. Även vid det tillfället varfackföreningsrörelsen ett hot mot den personliga friheten. mål är att försvaga facket.Därför startade partiledare, Adelsohn, redan i valrörelsen enkampanj mot allt vad den fackliga rörelsen representerar. på i samma spår. Adelsohn gick t. o. m. så långt att han föreslog enantifackUg lagstiftning, som skulleförbjuda fackUga organisationer att vidta blockader mot arbetsgivare i desituationer där kollektivavtal inte finns och där man förhandlar om ett sådant. Ensådan lagstiftning skulle strida mot de lagar och de traditioner som vi harhaft på svensk arbetsmarknad ända . Detta krav hartill yttermera visso återkommit i en moderat partimotion till detta . Detär en mycket farlig väg som är inne på. Om en sådan lagstiftninggenomdrevs, skulle den stabiUtet och den arbetsfred som kännetecknar svenskarbetsmarknad snart vara borta, och vi skulle få uppleva en stark oro påarbetsmarknaden. Moderaternakan naturligtvis inte förneka att deras angrepp skapar fackföreningsfientiigastämningar i samhället. Ser man till allmänna politik framgår detklart vart de vill komma. Trygghetslagarnai arbetslivet har kritiserats av . Ungdomslönerna skall sänkas.Arbetsmarknadspolitiken skall skäras ned. Sjukförsäkringen skall försämras. Avdraget för fackföreningsavgiftenskall bort. Medbestämmandelagen skall försämras. Påpunkt efter punkt har intagit ståndpunkter som strider mot facketsintressen, och då inte några fackliga ledares intressen utan medlemmarnas.Moderaterna vill försvaga fackföreningsrörelsen som helhet. Genom sin kritikmot enstaka händelser inom de fackliga organisationerna vill de åstadkomma attorganisationernas hela verksamhet undergrävs. Det drabbar i hög gradmedlemmarna och deras intressen. Det är helt klart varför driver denna fråga. Det som i daghar sagts från moderat håll i denna talarstol visar vad det i själva verket ärfråga om. Det är inte av omtanke av ideella föreningar eller deras medlemmarsom denna debatt förs. Syftet är, som vice partiordförande såklart har uttryckt det, att "tämja facket" på samma sätt som man hargjort i . ThatchersEngland är idealland. har lyckats med det somframför allt eftersträvar, men har misslyckats med i vårtland, nämligen att genomföra en starkt antifackUg lagstiftning. Omviss lagstiftning avseende ideella föreningar 126 iMalmö (m): Det brukar sägas att man skall höra mycket innan öronen trillar av, mennu är de på god väg. Vadsade min vän ? Jo, att viU sänka lönerna. Då är vi imycket gott sällskap. Vem är det som, enligt massmedia, nu sysslar med denverksamheten om inte egen partikollega finansministern? Detär tydligen fler än vi som har vissa åsikter i denna fråga. Det är egentligen fel att säga att det är vi moderater som ensammakritiserar vissa avarter i de fackliga organisationernas agerande, även om detär klart att man inte kan ta olika SIFO-mätningar på fuUt allvar 7Riksdagens protokoll 1983/84:126-127 Om viss lagstiftning avseende ideella föreningar till densista procenten. Men skall man sätta någon tilltro till dem, är det heltuppenbart att även en majoritet av LO:s medlemmar anser att det är fel medkollektivanslutning. Jag tycker inte att det är speciellt moderat attkonstatera att en människa skall gå in i ett politiskt parti efter egen frivilja och övertygelse. Jag skäms inte , , när jagkämpar för den uppfattningen. presenterades för mig ett alster som heter Dekrossar facket, utgivet av LO. Man har inte gjort så mycket reklam för dennabok, och det kan jag begripa. Där finns en stor bild på Englandspremiärminister, , någon proselyt från , någon från Turkietoch någon från . Och nere vid en fot ser man en förminskad upplaga av UlfAdelsohn, iklädd ridstövlar. Denna bok handlar om flagranta övergrepp som har begåtts iTurkiet, och . Vi moderater har aldrig i livet försvarat denverksamhet som förekommer där och kommer heller aldrig att göra det. Vikritiserar den mycket skarpt. Men man skall tydligen - i ren desperation - kritisera i , och ändå anser runt en fjärdedel avsvenska folket att vi är det bästa partiet. När man måste ta till sådana enormaöverdrifter som man gör i denna bok, vill jag säga att om det är någon somskapar förvirring och fackföreningsfientiighet i så är det facketsjälvt. Dessa våldsamma utfall har samma effekt som de kastredskap man har iAustralien - de kommer tillbaka till den som kastade ut dem. Vi kan också se, herr talman, att facket i dagf. n.har-vilket är beklagligt, eftersom man fattar fackUga beslut på mycketsmala grunder - mycket svårt att engagera medlemmarna. Jag har säkert fulltstöd för uppfattningen att många betraktar facket som endast och enbartett försäkringsbolag. fanns i ett nummer avKommunalarbetaren en ledarartikel av en kvinna som jag tror hette GunillaWettergren, där hon jämförde general med . Honkom fram till det intellektuellt fenomenala slutresultatet att dessa båda varav samma skrot och korn. Jag skulle vilja säga att det är en monumentalomdömeslöshet att kunna sätta sitt namn under ett sådant aktstycke. Jag vill sluta med följande. Jag har mitt civila arbetesom varvsarbetare, som ställningsbyggare, på varv i . Jag jobbadei fjol så mycket att jag betalade . i avgift till facket. Jagskall nu jobba före påsk. Om både herr ministern och tid, så kunde de följa med mig ner till mina många kolleger på detta varvoch försöka inbilla dem att jag skulle ha någon likhet med Jaruzelski i Polen.Jag kan bara säga att det vore dömt att misslyckas. 127STIG (): i skäms inte för sinaangrepp på facket, säger han. Jag tror honom. Inga moderater gör det. Jag skallbelysa detta med ett exempel. har tagit ett nytt grepp . Dehar givit ut en Uten broschyr som har den något ironiska titeln enchans!. också givit ut en annanbroschyr, som de kallar . Där beskriver utförligthur man skall bygga upp en alternativorganisation till det existerande facketi syfte att bryta upp och undergräva de fackliga organisationerna. Ibroschyrerna redogörs för hur man skall komma åt facket. Där talas om att manskall bygga upp finmaskiga nät på arbetsplatserna, att man skall utsearbetsplatsansvariga, att företagen skall, som man säger, inventeras, attmänniskor skall registreras noggrant osv. Vadvill då med sina skrifter? Vill de stödja facket? Vill de förbättraarbetsrättslagstiftningen? De framhåller tvärtom att man ofta intebehöver ha något avtal på arbetsplatserna. I en av skrifterna står det:"Om samarbetet mellan arbetsgivarna och arbetstagarna fungerar bra behövsinget avtal." Iskriften sägs också att medbestämmandelagen bör ses över i sin helhet, likasåarbetstidslagen, lagen om anställningsskydd, lagen om facklig förtroendeman,arbetsmiljölagen. Alla dessa lagar bör ses över, anser man. När det gällerarbetsmiljölagen sägs t. ex. följande: "Maskinernahar blivit säkrare och frågan är om det inte borde ske enuppmjukning av bestämmelserna om minderåriga för att underlätta för de mångaarbetslösa ungdomarna att få komma in på arbetsmarknaden." Demoderata reformerna syftar med andra ord i det här fallet till att utsättaminderåriga för risker i arbetslivet. Jag tycker det säger allt om moderaternasambitioner på den här fronten. EftersomSten har ställt frågor här , vill jag ställa en fråga tillhonom; Vilka åtgärder avser att vidta inom sitt parti medanledning av dessa och liknande antifackliga uttalanden av bl. a. den moderatepartiledaren ? Omviss lagstiftning avseende ideella föreningar 128 iMalmö (m): Jag förstår mycket väl att undviker att med ett endaord beröra den mycket diskriminerande kollektivanslutningen. Det behövs intenågot särskilt skarpt intellekt för att begripa att det är ganska besvärligtför att svara på sådana frågor och att han gör allt för attslippa undan. kritiserar oss för att vi har givit ut en broschyr som heter Gefacket en chans!. Jag tackar så mycket för den PR vi fick för broschyren. TUlstora delar innehåUer den mycket vettiga och korrekta beskrivningar över hurfacket borde agera. innehåller den kritik mot facket, men vimoderater är, som jag sade tidigare, inte ensamma om att anföra den kritiken.Kritiker mot den fackliga verksamheten kan med lätthet hittabland fackets egna medlemmar. Om jag inte missminner mig har förflutet i en organisation där man tydligen har mycket skildauppfattningar i t. ex. löntagarfondsfrågan. åberopade det som skrevs om att man borde reformera visslagstiftning. Det kan knappast finnas något skäl för att i evighet behålla alllagstiftning i exakt samma form som . Vad det gäller bestämmel- Omviss lagstiftning avseende ideella föreningar serna för minderårigafinns det i den nuvarande lagstiftningen en del föreskrifter som mångabetraktar som motsägelsefulla. Tillsist, herr talman, några ord om MBL. Jag bestrider inte syftet med MBL. Det varbra, och det låg en god tanke bakom tillkomsten av lagstiftningen. Men såsomMBL har tillämpats på vissa företag, framför allt inom statliga och kommunalainstanser, vill jag påstå att lagen inte innebär någon framgång för denenskilde medlemmen på kontorsstolen eller verkstadsgolvet. Vi får inte bättreförhållanden på våra arbetsplatser därför att vi har en mängd sammanträden ochprotokoll som skall justeras. Vi moderater stöder åsikten att MBL bör förändrasi vissa delar - det är helt klart. Anf.129 (): i börjar med att säga att det är korrektabeskrivningar i de här moderatbroschyrerna. Jag skall inte uppta kammarens tiddenna med att gå i svaromål. Vi kan återkomma till dendebatten. Meni övrigt har inte kommit med några nya argument. Det är sammagamla moderatsynpunkter som vi hört . Något svar på min fråga fickjag inte, och det hade jag kanske inte väntat mig. Men jag är mycketintresserad av att få veta vilka åtgärder ämnar vidta. Fackföreningsrörelsen har i land efter land kämpat på demokratins sidamot förtrycket. En förutsättning för en vital demokrati är en levandefackföreningsrörelse. Därför är det viktigt att slå vakt om facket.Moderaternas våldsamma utfall mot facket i alla slags frågor är en obehagligpåminnelse om det förgångna. Det var bra länge sedan sådana reaktionäratongångar på fullt allvar framfördes i den politiska debatten i vårt land. Anf.130 i (m): Jag kan hålla med om att fackföreningarna runt om i världen länge ochframgångsrikt har kämpat mot förtryck och diktatur och för demokrati. Det skalljag inte förneka, och detta skall fackföreningarna också hedrasför. vill jag efterlysa litet kraft till demokratins förbättrandeinom de fackliga organisationerna. Där har man tydUgen inte lagt ned så storkraft. Det är inte alltid demokratin som präglar alla fackliga organisationer. Jag tycker att inledning på hansförra inlägg var litet kostlig beträffande . Jag ärvillig att debattera här hur länge som helst. Jag har betalt för det, och jagtycker inte att tidpunkten skall vara ett skäl för att kommaundan i den här debatten. 131 (); Herr talman! Jag skaU fatta mig mycket kort. Fackföreningsrörelsenhar kämpat för demokrati och mot diktatur och förtryck, säger iMalmö. Det är alldeles riktigt. de rätta konsekvensernaav detta! Ställ upp för fackföreningsrörelsen i stället Nr 126 föratt arbeta för att försvaga den! 132 i (m): Vi ställeralltid upp för alla som arbetar för demokrati. Men ' / p t'ft vi vill också ställaupp och hjälpa fackföreningarna i , så att de kan nå . ,,ppn(ip den form av demokratisom facket åtminstone i skrift uttalar sig till förmån jAppiififnreninpar Överläggningenvar härmed avslutad. 21 §Anmäldes och bordlades Propositionerna 1983/84:191 Vissa frågorrörande jordbruksprisregleringen, m.m. 1983/84:194 Ny stämpelskattelagstiftning 1983/84:196 Kompensation till skogsägare som hargjort förluster i Väner-skogs konkurs 22 §Anmäldes och bordlades Motionema 1983/84:2807 av GunnarBiörck i 1983/84:2808 av KarinAhrland och 1983/84:2809 av JörnSvensson m.fl. Ändring i sekretesslagen(1980:100) m.m. (prop. 1983/84:142) 23 §Anmäldes och bordlades betänkande 1983/84:28 Användningen av stödet till taltidningar(prop. 1983/84:125 delvis) 1983/84:27Marknadsföring av tobak och öl 1983/84:22 Vårdbidrag förhandikappade barn (prop. 1983/84:100 delvis) 1983/84:23Avgifter inom äldreomsorgen 1983/84:31 Anslag påtilläggsbudget III (prop. 1983/84:125 delvis) 1983/84:32 Reglering avpriserna på jordbraksprodukter (prop. 1983/84:182) 1983/84:26 Svenskhavsresursverksamhet (prop. 1983/84:10 delvis) 101 24 § Meddelande ominterpellation Meddelades att följandeinterpellation framställts 1983/84:147av () till jordbruksministern om fiskevårdande åtgärder iVänern: Fisket i har gått ner.En rad faktorer har påverkat minskning av främst gädda, gös och abborre.Förutom föroreningar har en kraftig vasstillväxt runt hela sjön en storbetydelse. Vasstillväxten har främst betydelse för de känsliga lekplatserna. Fördet framtida fisket är det nödvändigt att rensa sjön. Fisket i har storbetydelse inte bara för yreksfiskarna utan också för fritidsfisket. Enmiljöinsats för att rensa sjön, vilket är absolut nödvändigt, skulle på ettverksamt sätt kunna medverka till en lägre arbetslöshet, bl. a. i det hårtdrabbade . Etteffektivt program för skall innefatta både vassbekämpning ochborttagande av bottensubstrat närmast land. Ett flerårsprogram av denna typ ärså omfattande att det fordrar samhälleligt stöd. Statliga medel bör ställastill förfogande för detta. Eventuellt kan arbetet utföras som beredskapsarbete.Men det måste också komma till särskilda medel riktade just för ett vatten- ochfiskevårdsdprojekt för hela . Medstöd av det anförda ber jag att till jordbruksministern få ställa följandefrågor; Ärjordbruksministern villig att medverka till att medel möjligt för fiskevårdande åtgärder (bl. a. vassbekämpning)? 25 § Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1983/84:511av () till statsrådet om kommunvapen: En kommun fick tidigare, i och med antagandet avett kommunvapen, ett visst rättsskydd för detta mot missbruk i utövning avnäringsverksamhet. föreskrevs emellertid att man förerhållande av detta skydd skulle registrera kommunvapnet hos patent- ochregistreringsverket. Härvid skulle vapnet först godkännas av , somhärigenom fick en monopolställning i fråga om utarbetande av vapen. En delkommuner har tvingats att ändra fullt riktiga vapen och några kommuner, somanlitat annan - ochbättre - heraldisk sakkunskap, har utsatts för uppenbara trakasserier. Jag frågar därför kulturministern:Vilka befogenheter har att Fredaeen den bestämma över kommunerna beträffande deras kommunvapen? 1983/84:512 av () tillarbetsmarknadsministern om åtgärder mot ökad arbetslöshet: Årets avtalsrörelse ser ut attresultera i lönehöjningar som vida överstiger det samhällsekonomiska utrymmet.Liksom riskerar detta att leda till ökad strukturellarbetslöshet.