prot · G70943 · 1983-12-31 00:00:00 — Man behöver hålla ögonen på att de fackliga förtroendemännentänker och tycker ungefär som medlemmarna. Man behöver hålla ögonen på deninterna demokratin. Ja visst, men det skall man göra själv. Vi vet att vi i har en facklig rörelse med stortansvar - också inför dessa frågor. Rapporten 80 är ett uttryck för detta.Det är en rannsakan av det egna arbetet. Det finns i svenskfackföreningsrörelse många andra sådana uttryck för att man jobbarmed de frågor som rör hur vi på bästa sätt skall ordna att medlemmarnassynpunkter och intressen kommer fram, så att vi kan tillvarata vad medlemmarnatycker och skapa förutsättningar för akfivitet hos så mänga människor sommöjligt. Det är det som är kärnan i den fackliga organisationen. Den svenska fackföreningsrörelsen har visat att den villta itu med dessa frågor. Det finns inget skäl nu - liksom det inte har funnitsdet tidigare - för att vi skall lagstifta om hur fritt organiserade människorskall ordna förhållandena i sin egen organisation. Vi skall inte göra det närdet gäller folkdansgillen, och Uka litet skall vi göra det när det gäller defackliga organisationerna. Jag ser att repliktiden snart är slut. Därförber jag att i ett senare anförande få återkomma till en del frågor som jag intefick tillfälle att ta upp just . 86GUNNAR (): När det först gäller Europadomstolensfällande dom i fallet i , handlade den inte om vad som hände i Englandutan vad Europarådetsdomstol ansåg om existensen av "closed shops" i . Det varockså om det jag ställde frågan fill , om hon anser att denfällande domen har någon giltighet på svensk arbetsmarknad, om den föranledernågon omprövning av svensk arbetsmarknadslagstiftning. Hitintills harAnna-Greta inte svarat på någon av de frågor som hennesinterpellafionssvar föranledde mig att ställa. När det gäller MBL kan jag hälla med omen sak, och det är att förväntningarna kanske var upptrissade pä olika håll.Icke desto mindre vill jag påstå att MBL har lett till mycket som kunde havarit bättre, som lagen på många sätt också har tvingat fram bättreinformation i företagen. Men det grundläggnade skäl som ni socialdemokrateralltid gör när ni diskuterar inflytande på arbetsplatsen är att ni förutsätteratt det måste gå vägen via facket. Därmed avvisar ni andra former förinflytande på arbetsplatsen som skulle kunna vara bättre. För det är väl inteså att den enda möjliga och lämpliga formen för inflytande på en arbetsplats ärvia facket? Jag tror att alla partier är litet medskyldiga till detsom kan kritiseras i MBL, för det förekom alltför litet debatt om lagen.Jag hade snarare velat att det hade varit mer debatt om MBL och att man genomförsummelser härvidlag gav inflytandet till organisationer, som jag vill hävdamånga gånger kan vara byråkratiska. säger mycket riktigt att vi svenskargillar att organisera oss, och det håller jag med henne om. organiserarvi oss alldeles för mycket, men vi kanske är sådana. Det intressanta är då:Varför är , och även andra socialdemokrater och företrädare förregeringen, så rädda att lagstifta så fort det gäller en facklig organisation,när man aldrig visar någon rädsla för att lagstifta när det gäller enskildaindivider? På vilket sätt skulle den fackliga organisationens intressen varamer heliga än enskilda människors intressen? Det är lätt att säga att ingentycker att man skall lagstifta när det gäller folkdansgillen, om huruvida deskall dansa hambo eller polka. Men det är ju ingen som har talat om det. Saken är den, att fackliga organisationer har en unikställning i det svenska samhället, dels genom den ytterligt viktiga roll som despelar pä arbetsmarknaden, dels genom det faktum att man har bestämmelser iavtalen som tvingar människor att vara medlemmar i facket för att kunna fåjobb, dels genom att man har bestämmelser som förmenar människor möjlighetenatt utträda ur den fackliga organisationen. Förnekar att detär så? Men det är också så att de fackliga organisationerna haren unik ställning på den svenska arbetsmarknaden pä grund av att de på olikasätt genom lagstiftning har getts makt från det offentliga, t. ex. när detgäller medbestämmandelagstiftningen. Därför tycker jag att det i den typ avorganisationer som har vissa rättigheter reglerade i lag också bör finnasvissa rättigheter för medlemmarna gentemot organisatione°n och vissaskyldigheter för organisationen gentemot medlemmarna. Det är det som är denviktiga frågan att debattera . När detgäller vilken typ av inflytande man har i ohka organisationer, tror 12 protokoll 1983/84:42-43 Om ökatskyddför enskilda personers integritet, såvitt avsermedbestäm-mandelagstift-ningen, m. m. Om ökatskyddför enskilda personers integritet, såvitt avsermedbestämmandelagstiftningen, m. m. jag attdet i många enkla och vardagliga frågor finns en stor samstämmighet, därför attvi svenskar är mycket samstämmiga i många saker på arbetsplatserna. Ta denfråga som var stor och dominerande , nämligen frågan omlöntagarfonder. Jag skulle vilja ha ett svar från : Ärlöntagarfonder ett exempel på att de fackliga organisationerna ärrepresentativa för medlemmarna? Jag vill ta upp ytterligare ett område, herr talman, ochdet gäller enmansföretagen. Det är lätt för arbetsmarknadsministern att sägaatt det förekommer i mycket liten omfattning att facket försöker slå ut olikatyper av småföretag. Men detta har faktiskt pågått , inteminst i , från olika fack. Varför har inte arbetsmarknadsministernoffentligt reagerat mot detta och försökt få stopp för det? stod det i tidningen om en målaresom driver ett enmansföretag och var hotad med blockad - inte för att han varanklagad för att fuska med skatten eller för att ägna sig åt oseriösverksamhet, utan enbart av det skälet att han inte hade avtal. Han hade ingetavtal, eftersom han inte hade någon anställd. Men skriver han på ett avtal,skulle han tvingas in i avtal där han också förband sig att inte åta sigarbeten värda mer än . Det går an, , att tala om fackligverksamhet som någonting bra när den fungerar, men det intressanta för den härförsamlingen är att diskutera och besluta om hur det skall vara när saker ochting inte fungerar. Tycker att det är riktigt att facket kanfungera som en domstol när det gäller etableringsfriheten? Jag skulleockså vilja fråga: Vilken betydelse anser att högstadomstolens yttrande angående möjligheter till utträde ur fackligaorganisationer har för hennes planer i fråga om lagstiftning? Vad anser om fällandedom i vad gäller "closed shops"? Facket är inte en domstol i frågor ometableringsfrihet och skall inte vara det - jag har haftåtskilliga debatter här i kammaren om detta. Facket har inget mandat att varaen sådan domstol. Det är alldeles rikfigt att högsta domstolen i ett beslutför behandlade en tvist mellan ett och några av dessmedlemmar om utträde ur förbundet. Vad som prövades av högsta domstolen varemellertid inte utträdesrätten som sådan, utan en bestämmelse i stadgarna omsammansättningen av en skiljenämnd som skulle pröva frågan om utträdesrätt.Det var alltså om den bestämmelsen som HD uttalade sig. Det jag anförde i interpellationssvaretom frågan om rätt till utträde ur facklig organisafion var AD:s bedömningar avdetta. Enhgt LO;s normalstadgar för förbunden har en medlem rätttill utträde vid övergång till annat arbete eller då han har förbundsstyrelsenstillstånd. Förbunden har vidare möjlighet att utesluta medlemmar som intebetalar sin avgift. I några principavgöranden vid arbetsdomstolen har man klartsagt att LQ;snormalstadgar inte hindrar att medlemmarna måste anses ha rätt att säga uppsitt medlemskap i ett . AD har gjortbedömningen, att denna rätt finns. Det som i sammanhanget ofta brukardiskuteras är uppsägningsfiden. AD har i några fall kommit fram till att denskäligen bör vara . Så till frågan om i , som iaugusti 1981 behandlade det fall som tagit upp. Det gälldeförekomsten av organisationsklausuler i kollektivavtal på den brittiskaarbetsmarknaden och frågan om hur dessa klausuler motsvarade innehållet i deneuropeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna ochgrundläggande friheterna. Tvisten i det här fallet, , gälldeavskedande av oorganiserade arbetstagare sedan arbetsgivaren efter anställningstillfällenahade träffat kollektivavtal med organisationsklausul. Europadomstolensavgörande innebar att de oorganiserade arbetstagarna fick rätt. Vad leder detta till för konsekvenser för , frågarGunnar . - Ja, i är det så att vi genom fackliga organisafioneroch genom samarbete mellan LO och socialdemokratin och förståelse från en delandra partier i har fått lagar som skyddar arbetstagarna. Lagen omanställningsskydd i ger den trygghet som sade att dedär ifrågavarande arbetarna skulle ha. Det är facket som har tillkämpat sig dentryggheten - ofta emot företrädare för parti. Man kan alltså, tycker jag, dra vissa lärdomar av vad somhänder ute i . Man kan dra den lärdomen att genom att vi i det här landethar starka fackliga organisationer tillkämpar de medlemmarna rättigheten tillanställningstrygghet. Jag förstår att är väldigt intresserade av vadsom händer i , för det är ett återkommande tema i ochockså i debatter utanför det här huset, där på alla sätt försökersvartmåla den svenska fackföreningsrörelsen. Det är klart att sermed lystna blickar på vad som händer borta i , där hennes medhjälpare med den ena lagsfiftningen efter den andra försöker attsätta bojor pä de fackliga organisationerna. är ett land som i många avseenden har lyckats attskapa mer av lugn och ro på arbetsmarknaden än andra länder. I storutsträckning är det de fackliga organisafionernas förtjänst att det har blivitpå det sättet. De svenska fackliga organisafionerna har visat att de kan bärafriheten, att de kan ta det ansvar som friheten kräver av dem. Det tror jag attde är beredda att göra i fortsättningen också, och jag hoppas att riksdagenskall låta dem arbeta på det sättet. Under en socialdemokratisk regering är detingen tvekan på den punkten. Om ökatskyddför enskilda personers integritet, såvitt avsermedbestäm-mandelagstift-ningen, m. m. 88GUNNAR (): Det är helt riktigt, somarbetsmarknadsministern hävdar, att den kritik som HD framförde gällde sammansättningenav skiljenämnd. Men sammansättningen av skiljenämnd påverkar ju ocksårättigheten till utträde Om ökatskyddför enskilda personers integritet, såvitt avsermedbestäm-mandelagstift-ningen, m. m. ur enfacklig organisation. Det skulle vara intressant att få höra arbetsmarknadsministerninte bara referera till HD:s och AD:s bedömningar utan också redogöra för omhon anser att de enskilda människorna skall ha rätt att utträda ur en fackligorganisafion, eller om hon anser att det ankommer på organisationerna attbestämma över enskilda människor. Det är detta som är kärnpunkten i debatten. Det går an att påvisa att det finns en rätt till utträdeur en facklig organisation med förbundsstyrelsens tillstånd. Men omförbundsstyrelsen inte ger tillstånd, vilket råd vill då Sverigesarbetsmarknadsminister ge den person som inte vill vara med i en fackligorganisation? Det kan ju vara en facklig organisation som i sina stadgar harinskrivet att den skall verka för socialism, som glatt och frejdigtkollektivansluter sina medlemmar till socialdemokratin, och det kan varanågonting annat. I och för sig har vi ingen anledning att diskutera varförnågon vill stå utanför en facklig organisation. Vad vi diskuterar här är vilkenrespekt vi skall tillmäta enskilda människors önskemål. Och där är det så, attmedan garanterar de stora fackliga organisationernas rätt attbestämma om enskilda människor skall få gå in i eller ut ur i en organisation,står vi moderater för att vilja värna de enskilda människornas önskemål på dethär området. I enkommentar till kan man läsa: "Fackföreningsrörelsens principiella inställning tillutträdesrätt ur ett fackförbund är att sådan rätt saknas." Delararbetsmarknadsministern den uppfattningen? Att jag skulle svartmåla de fackliga organisationerna ären grav missuppfattning, men en missuppfattning som alltid uppkommer, så fortman diskuterar de fackliga organisationernas sätt att existera. Qm vi pekar påatt man har kollektivanslutning, att man vägrar att bevilja utträde ur enfacklig organisation, att man på olika sätt går den egna medlemsopinionen emot,t. ex. i löntagarfondsfrågan, och att man utnyttjar sin fackliga makt till attbojkotta företag, såsom skett i och , eller till att bojkottaenmansföretag i pä målar- och elektrikersidan, då talar arbetsmarknadsministernenbart om hur viktigt det är med facklig verksamhet. Men det är inte det sakengäller. Det gäller ju vilken typ av rätt vi skall tillerkänna enskildamänniskor. Jag sade tidigare i debatten att man i tidningen kundeläsa att en enmansföretagare hade blivit hotad med blockad av målarfacket. Jagfick en lapp som visar att han är satt i blockad. Det finns ingensom kan påvisa att han begått några brott mot skattelagarna eller andra lagar-i varje fall påstås det inte. Hans enda försyndelse är att han inte skrivitunder ett kollektivavtal, trots att han inte har någon anställd. Tro inte att detta är enstaka och udda företeelser, utandet händer och sker. Uppenbarligen vill tillmäta facketpolisiära befogenheter, eftersom hon menar att det ankommer på facket attpröva om företagare är seriösa i den meningen att de betalar sina skatter. Jagmenar att det i ett rättssamhälle skall vara de rättsvårdande offentligainstanserna som tar detansvaret, inte fackliga organisationer, som dessutom är motparter till deföretag de själva vill bedöma. Jag skulle därför än en gång vilja fråga: Anser Anna-GretaLeijon att det finns någon anledning att garantera enmansföretagare rätten attvara utan kollektivavtal, om de så önskar? Avser arbetsmarknadsministern attför framlägga förslag som innebär att man fråntar fackligaorganisationer - och jag avser då båda avtalsparterna - deras rätt att genomavtal eliminera näringsfriheten? Jag skulle också vilja fråga om arbetsmarknadsministern ärberedd att vidta någon åtgärd för att se till att föreningsfriheten blir reell. En ung människa - eller för den delen även en gammal - kaninte få ett arbete inom måleribranschen, byggbranschen eller någon annanbransch, om han eller hon inte är facklig medlem och av något skäl, som varkenjag eller arbetsmarknadsministern har anledning att recensera, inte vill blidet. Det är därför jag frågar om arbetsmarknadsministerns bedömning avEuropadomstolens dom. Jag är fullt medveten om att den fällande domen gälldeatt man avskedat några personer som icke var fackligt anslutna. Men det finnsväl en viss parallell i att människor tvingas vara medlemmar i facket för attöver huvud taget få ett arbete. Att få ett arbete är en mycket vikfig sak förbåde ung och gammal. Att ställa kravet på fackligt medlemskap för att en personskall få ett arbete är i praktiken i ett samhälle som vårt detsamma som atttvinga enskilda människor att gå med i facket. Finns det ingenting alls somarbetsmarknadsministern är beredd att föreslå när det gäller att garanteraenskilda människors rätt att etablera sig som småföretagare eller enskildamänniskors rätt att själva avgöra om de vill vara med i en facklig organisationeller inte? Finns det ingenfing som arbetsmarknadsministern vill föreslå dennariksdag på det området. Om transiteringen av viss elektronisk materiel Överläggningen var härmed avslutad. 12§ Svar på interpellation 1983/84:58 om transiteringen av viss elektroniskmateriel har, med anledning av denuppmärksammade transporten av elektronisk materiel från fill svenskadesfina-tioner och det förbud mot import av krigsmateriel från sominfördes: i samband med denna transport, frågat vilken skillnad som föreliggermellan den nu aktuella transitaffären och den som var aktuell sedan.Han har därtill frågat, varför det inte räcker med den svenska vapenexportlageni detta fall, när den ansågs heltäckande . För,frågade handelsministern vilka regler som gäller för transport av främmandemilitär materiel genom . I svaret hänvisades till den kungörelse(1949:614) Om transiteringen av viss elektronisk materiel angående förbud mot utförsel från riket av krigsmaterielsom vid det senaste årsskiftet ersattes med en lag - lagen (1982:513) om förbudmot utförsel av krigsmateriel m. m. Lagen föreskriver - liksom kungörelsengjorde - att krigsmateriel inte utan särskilt tillstånd får utföras tillutrikes ort. Utförsel i samband med en transitering faller också under dettaförbud i lagen. Det betyder att för varje transitering krävs ettutförseltillstånd som skall företes för tullmyndigheten. Det skall inhämtasenligt sedvanligt ansökningsförfarande. Denna reglering ger full insyn itransiteringens natur, dvs. varifrån godset kommer, vart och till vem det skallgå och vad det består av. Det finns därför ingen anledning att ändra på dessabestämmelser. har således en felaktig utgångspunkt försin interpellation, när han förutsätter att tillstånd för transitering avkrigsmateriel endast kräver ett fraktavtal med SJ. Den nya förordning som trädde i kraft i århar tillkommit för att hindra införsel till av krigsmateriel frånSydafrika. Bestämmelserna ligger i hnje med det förbud mot all export avkrigsmateriel till som beslutats av och somSverige tar aktiv del 90OSWALD (vpk): Jag ber att få tacka utrikesministern försvaret på min interpellation. Det är mycket intressant att jämföra vad MatsHellström säger i sitt svar med det som sade i sitt svartill mig . I båda fallen gällde det transitering av krigsmaterielöver svenskt område. förnekade ingalunda att det rörde sig omkrigsmateriel i transiteringen , och jag förutsätter att MatsHellström inte heller förnekar det. har vi också fått klart besked om attde omtalade lådorna och containrarna, som finns på olika tullstationer iSverige, innehåller krigsmateriel. Så långt är det således likartade fall. Det som skiljeroch verkligen måste väcka förvåning är den olika behandling som de här bådatransporterna fått på sin väg genom . , när det gälldekrigsmateriel från till , alltså en transport inom NATO,räckte det med den svenska vapenexportlagen. försöker i sitt svar göra ett nummer av attjag sade att det endast behövs ett fraktavtal med SJ. Det behövs också entulldeklaration, ett utförseltillstånd, och därmed skulle, enligt MatsHellström, också all rättfärdighet vara uppfylld. Men det ändrar juingenting i den viktiga sakfrågan och när det gäller skiljaktigheten ibehandlingen av de här båda transporterna. Det är alltså, enligt vad regeringenanser, fullt tillåtet att transportera utländsk krigsmateriel genom medstöd av lagen om svensk krigsmaterieltransport. Det var det som jag kritiseradeför , och då fick jag följande svar av ; "Åandra sidan vill jag också göra klart att de nu gällande bestämmelserna inteutgår ifrån att det skulle vara oneutralt att över svenskt territoriumtransportera krigsmateriel. Vi tillämpar samma reglerför utförsel av materiel som kommit in i landet för vidare befordran som vitillämpar för materiel som tillverkas i ." säger : "Det finns därför ingen anledning att ändra på dessabestämmelser." Detär ju precis vad har gjort med den här transporten avdatamateriel. För undvikande av alla missförstånd vill jag gärna deklarera attjag tycker det är alldeles utmärkt att den här transporten har stoppats. Viskall inte ha några transporter av någon utländsk krigsmateriel genom Sverige.Mats anser tydligen att den här transporten, till skillnad frånövriga fall, kan skada alliansfrihet, något som tydligen inte gälldeför i fråga om NATQ-transporten genom . säger : Ja, men detta gäller ju , FN-embargo och allt sådant. Menvad kommer materielen ifrån ? Den är ju från , inte sant? Detvar också den materiel som gick till i transiten . Denmaterielen gick emellertid via . Det gick bra från svensk synpunkt.Den logiska frågan till måste då bli; Om den här datamaterielenkommit via till - vilket den ju indirekt också gjort -skulle då transiteringen ha mött något hinder? Jaganser att är ointressant i sammanhanget och att genomatt hänvisa till att materielen den här gången kom därifrån försöker slingrasig undan sakfrågan. En andra fråga är således: Vilka länders krigsmateriel kanpassera genom med stöd av den svenska exportlagen? Är det bara när detgäller som särskilda lagar behövs? Av vad regeringen sagtoch gjort är det uppenbarligen så - verifierat både av och avMats , om jag nu inte får något annat besked här . Jagvidhåller uppfattningen - som vpk också uttryckt i mofionen om svenskkrigsmaterielexport - att det är helt oacceptabelt att utländsk krigsmaterielskall kunna transiteras genom med stöd av den svenskakrigsmate-rielexportiagen. I vissa fall är detta tydligen också regeringensuppfattning. Men då behövs det ytterligare nya och skärpta lagbestämmelser -inte bara när det gäller . Omtransiteringen av viss elektronisk materiel På samma sätt som i sin interpellation hade enmissuppfattning om vad som krävs för att kunna transitera, bortser han nu heltfrån den avgörande skillnaden mellan dessa två helt olika frågor, Ifallet med de containrar som står framför allt i är det ingen somhar sökt tillstånd för att transitera materielen genom . Tvärtom har denunika situationen uppkommit att dessa containrar står kvar utanatt någon köpare uppträder och att det visar sig att man uppenbarligen harförsvårat identifieringen av godset genom att fila bort och på annat sättminska möjhgheterna att se registreringsnummer och liknande. Detsom frågan gällde var den typ av transitering som förekommer då ochdå och som framför allt gäller men ibland också . I sådana fallbegärs det i vanlig ordning tillstånd att transitera Om transiteringen av viss elektronisk materiel krigsmaterielengenom av praktiska skäl. Det är krigsmaterielin-spektören och slutligenregeringen som fattai" beslut i den frågan. Beträffande , som är det dominerande landet i dessafall, brukar det röra sig om komponenter till ammunition eller färdigammunition, krut, gevär eller reservdelar. Det kan variera från enstaka kolliupp till något ton när det gäller tyngre ammunitionstransporter. Sådan transitering ansöker man i vanlig ordning omfillstånd till. Man kan få tillstånd, och naturligtvis kan man också få avslag.Det är en bedömning som krigsmaterielinspektören och regeringen gör. Det gäller transporter som går både till norsk industri -som kan omfatta komponenter eller delar - och från norsk industri, omfattandefärdiga produkter. Det är den typen av transiteringstillstånd som brukarbehandlas av krigsmaterielinspektören och diskuteras i regeringen. Det gällerframför allt , men det händer också att tillstånd till sådan transiteringhar getts till . Jag tror att det brukar röra sig om något hundrataltransporter av den här typen, alltifrån småtransporter upp till någotstörre, ofta ammunitionstransporter och liknande. I sådana fall söker man som sagt i vanlig ordningutförseltillstånd. De frågorna hanteras utomordentligt väl i enlighet medkrigsmaterielexportla-gen. Det är krigsmaterielinspektören och regeringen somhar ansvaret för detta. Situationen är en helt annan när gods från Sydafrikakommer till transitupplag i , ingen köpare uppträder, det görs försökatt förstöra identifikationsmöjligheterna och misstanke föreligger om att detkan röra sig om krigsmaterielexport. Den situationen är sålunda en helt annan. 92OSWALD (vpk): talar mycket om ochsvarar inte på de följdfrågor jag ställde om datatransiteringen. Det är naturligtvis alldeles riktigt att här harförekommit försök att fila bort beteckningar osv. Men jag upprepar: Antag attdenna materiel hade kommit direkt från till ! Hur hade då densvenska regeringen ställt sig? Hade det då bhvit någon ny lag? Och antag attmaterielen hade kommit från , som jag sade förra gången. Hade detdå också behövts någon ny lag? Precis som talar MatsHellström om . Det är ett nordiskt grannland, och det är helt självklartatt dit kan man tillåta att det transiteras i stort sett vad som helst. Menfaktum är ju, vilket vi inte får bortse ifrån, att hör till en av destora pakterna, nämligen NATO.