prot · G709128 · 1983-12-31 00:00:00 — är detta faktiskt en realitet,då olika intressenter sitter ned och på nytt projekterar för att bygga dennaviktiga bana till ett av viktigaste pappersindustriområden. Vi menar att elektrifiering är ett viktigt moment iutvecklingen av den tunga trafikens möjligheter. När det gäller investeringsstoppet vill jag bara berättaatt man genom att inte göra viktiga investeringar på mellanVilhelmina och visserligen har sparat några futtiga miljoner, men dethar också inneburit att 10-12 unga männjskor, som ändå hade fått ett jobb, harpermitterats. En del maskiner har ställts av, och jobben får vänta, trots attdet på denna sträcka går tung trafik - transporter av såväl malm som timmer.Detta är fel. Vi menar att det är riktigt att hävda att investeringsnivån skallhållas uppe. Vi är därför inte oansvariga, snarare ansvarskännande. 22RUNE () replik: Låt mig börja med . Nej, vi är intebesvikna på er i för att ni har visat gott omdöme när det gällernivån på investeringsanslaget till SJ. Vi sätter stort värde på att ni harinriktat er på en realistisk nivå för det anslaget. blev litet bekymrad när jag kompletterade KurtHugossons utredningsrapport med ytterligare en. Vi står för vad som är skriveti utskottsbetänkandet. Alla de projekt och utredningar som pågår i departementetär lika viktiga för SJ,'och resultaten från dem måste komma fram så snart somdet över huvud taget är möjligt. kan känna sig ganska lugn på denpunkten. Det är självklart, , att alla järnvägarevill ha elektrifierade linjer. Men det är - precis som de allra flesta här ikammaren är helt medvetna om - innehållet i portmonnän som avgör i vilken taktman kan klara dessa stora investeringar, för det rör sig, , inteom växelpengar. Det skulle vara intressant att höra om huvud taget har försökt att göra något överslag över vad förslagen i dereservationer som han står bakom kostar, utöver de investeringsanslag som ni ivpk kräver för järnvägen. försökte på nytt trickså bort korten när detgäller riksnätsbanor. Har det funnits eller finns det, , någonriksnätsbana där det inte går persontrafik? Låt mig citera ur reservation 12,som är underskriven av bl. "trafikpolitiska beslut fastställdes ettriksnät, omfattande , på vilket persontrafik skall behållasinom överblickbar framtid." Jag har sagt att har fattat saken helt rätt ireservationen, men tyvärr har han kommit snett i den här debatten. Sedan bara några ord om den av föreslagnaenhetschefen och divisionen inom SJ. Jag kan inte se, , att ertförslag skulle gagna SJ som företag. Skulle denna enhetschef fungera för bådepersontrafiken och godstrafiken på det ersättningsberättigade nätet, ellergäller det bara persontrafiken? Jag hävdar fortfarande, , att ertförslag innebär att man på nytt delar upp i ett A- och ettB-lag. Sträva i stället efter att ge riksnätet samma beteckning och status! Dåsträvar ni framåt. Slutligen några ord till .. Han säger attallt annat än privatisering inom järnvägen är kosmetik. Jag hävdar, RolfClarkson, att privatisering vore tragik för . SJ behöver hasamhället som . Det är samhällsintresset och ägaren staten som visarfärdriktningen för . Jag håller med om att SJ bör - och skall- kunna agera på ett friare sätt än , men staten skall ha huvudansvaret. Låt mig bara ställa en fråga om moderaternasprutningsdel. Är det , , som ni har tänkt lägga nedför de 111 miljonerna? Anslag till , m. m. 23ROLF CLARKSON (m) replik: Jag skall i denna sista replik försökasammanfatta den moderata synen på SJ i här förevarande avseenden. Vi är positiva till den prövning av vägverksmodellen somjag tror att man inom SJ själv vill ha gjord. Vi anser inte att den behövergöras i en parlamentarisk utredning, utan det räcker med en teknisk utredningav den frågan. En sådan modell skulle befria från det mycketbetungande förräntningsansvaret för infrastrukturen. Vi är från moderat sida villiga att ta ett generalgreppnär det gäller en översyn av trafikpolitiska beslut. Det måstesjälvfallet ske i en parlamentarisk utredning. Vi vill då ta upp frågan omomfattningen av det ersättningsberättigade nätet. Jag vet inte hur många idenna kammare som känner till att det går ungefär 45 milj. kr. tillunderhåll och drift aV' det ersättningsberättigade nätet. Det är en så storutgift att den bör föranleda en ny prövning av nätets omfattning. Anslag till , m. m. Det är, , ingenting -om man inte är strängt socialistisk i sin samhällssyn - som hindrar att manprivatiserar banor somstaten inte förmår att driva så att de går ihop. Det finnssådana möjligheter. Det framkom vid prövningen av banan att -om jag minns rätt -kunde tänka sig att träda inoch driva den banan i privat regi. Låt det försöka! Det har en gång funnitsprivata järnvägar här i landet, men samhällsutvecklingen, bilismen osv. gjordeatt det inte var möjligt att fortsätta driften. Vi är tillbaks i densituationen att staten har ett för dyrbart sätt att handskas med sina utgifter.Det privata initiativet måste igen komma till sin rätt. Så vill jag sammanfatta vår syn. Det räcker inte medkosmetik. Det går inte att kladda litet här och litet där. När förekom det,, att statens järnvägar-eller kungl. järnvägsstyrelsen, som dethette förr-beslöt någonting på sina sammanträden? Är det inte mest fråga ominformation för styrelseledamöterna? Har styrelsen något ansvar? Påverkar dendriften av detta förlustbringande statliga affärsdrivande verk? 24RUNE () replik: hävdar att inte riktigthar kunnat reda ut frågorna om situationen för de olönsamma banorna iriksnätet, men att vad som står i motionen är rätt. Ja, det är det, men vad jagsade är också rätt. Låt mig än en gång, eftersom jag blev avbruten senast, läsaupp vad som står på s. 204 i budgetpropositionens bil. "För den trafiksvaga delen av riksnätet innebärriksdagsbeslutet" - inte , utan det som vi fattade -"vidare att huvudmännen får ansvaret för det trafikutbud som, eftersärskilt regeringsbeslut, avgränsas till att inte vara av interregionalkaraktär." Endast de förbindelser som är av interregional karaktär påolönsamma banor i riksnätet kommer alltså att betalas av staten, viakollektivbiljetten. De förbindelser som bedöms vara av uteslutande lokal ellerregional karaktär får däremot betalas av huvudmannen, om han önskar ha demkvar. Detta vill inte erkänna, men så är det. För de sex banorsom hänförs till riksnätet lämnas det således generellt sett inga garantier föratt alla nu gående tåg kommer att vara kvar. Det är endast de förbindelser somär av interregional karaktär som kommer att betalas av staten. T övrigt bhr deten fråga om vad huvudmannen kan betala. några ord om enhetschefen och diskussionen om A-och B-lag. Om det inom ett företag finns en enhet som går dåligt, brukar mannästan alltid säga: Där skall vi sätta in en kraftfull karl eller kvinna somfår koncentrera sig på uppgiften att skapa bättre ekonomi på enheten. Det ärprecis vad SJ inte har gjort. Här finns en enhet som sysslar med persontrafikoch en annan som sysslar med godstrafik generellt, men ingen har uppdraget attse till att kostnaderna på enhetsbanorna drivs ner. Jag hävdar med bestämdhetatt kollektivtrafikbiljetten kommer att bli allt dyrare om man inte på enperson -tillsammans med ett fåtal andra - överlåter arbetsuppgiften att isamarbete med cheferna för godstrafik, persontrafik, banunderhåll osv. Annars hotas vi av just det som nämnde, nämligen atthamna i den situationen att vi inte längre klarar av det hela. För attförebygga det vill vi ha en separat chef för de olönsamma banorna. 25 () replik: Jag är naturligtvis tacksam, ,för det besked jag förut fick om att utskottsmajoriteten och socialdemokraternastår fast vid utskottets skrivning när det gäller strukturen för SJ. kanske redan nu också kan ge ett sådantbesked att vi får en klar uppfattning om vilken inriktning socialdemokraternasförslag kommer att ha. Vi har föreslagit att SJ skall delas i ett banverk ochett driftsverk; Kan vi få besked på den punkten vore detnaturligtvis mycket bra. Anslag till , m. m. 26 (vpk) replik-Fru talman! gör gällande att vi är oansvariga när det gäller att ställa förslag.Jag skall medge att vi har ett långt program för järnvägarnas utveckling. Vihar tagit upp frågan om elektrifiering. Norra stambanans infart till Stockholmborde rustas upp. Vi har vidare tagit upp järnvägsinvesteringar iVästerbotten, södra omlopp m. m. Vi har ett offensivt utvecklingsprogram, men vi hartydligt angivit att det är programansatser och inte saker som skall finansierasi årets budget. Vad har dåSAP för program? Upp till bevis! Jag vill veta vad ni menar med att som program ha enprutning med 400 milj. kr. på SJ:s investeringar, så att man inte kan jobbavidare på och . Vad menar ni med att gå ned på en lägre investeringsnivåför - t. o. m. lägre än den nivå som fastställdes under denborgerliga regeringen? Planerar ni att låta tung trafik på landsvägen öka från 25miljarder tonkilometer till, som prognosen visar, bortåt ? Vad har ni för program? Jo, ni har ettprogram som tillgodoser bilindustrins, cementindustrins och oljeindustrinsambitioner när det gäller att öka vägtrafiken, och ni har ochIndustriförbundet som ni kan gå hand i hand med. 27RUNE () replik: Jag vill börja med att säga några ord tillOlle . Han överskattar min kompetens om han tror att jag, innan enutredning har slutfört sitt arbete, skall kunna tala om vad resultatet blir.Det kan jag självfallet inte göra. Jag kan bara försäkra att deutredningar som pågår arbetar seriöst och så snabbt det över huvud taget ärmöjligt. Såsom vi har skrivit i betänkandet ligger det en hel del ide förslag som har kommit fram i utskottet under dess arbete. Sedannågra ord till . Jag måste, fru talman, notera att Anslagtill , m. m. Torwaldsom vanligt använder ett tonläge som är ett par steg högre än vad som ärnödvändigt med hänsyn till den verklighet som han försöker beskriva. Men manfår väl stå ut med det. Jag tror ändå att har svårt att hålla isärbegreppen. Han påstår att det inte är säkert att det skall gå persontrafik påbanor som tillhör riksnätet. Men varför är ni då från så angelägna omatt få in varenda bankilometer i riksnätet? Finns det över huvud taget någonriksnätsbana som det inte går persontrafik på? Ni har svårt att hålla isärbegreppen. Låt mig, fru talman, som en kuriositet påminna om att i enreservation ville föra bandelen Forshem-Götene-Nossebro, som är ensmalspårig godsbana, till riksnätet. Som alla vet är riksnätsbegreppet knutettill persontrafiken, och detta tyder alltså på att ibland har svårt atthålla isär begreppen när det gäller järnvägspolitiken. Jaghåller med om att det vore angeläget att fick enstarkare ställning. Jag tror att vi är på väg åt det hållet, och det är baraatt arbeta vidare efter den linjen. Men,, ni kommer aldrig ifrån effekterna av de prutningar på 111 milj.kr. som ni föreslår under anslaget D 2. De prutningarna gäller ju nästabudgetår. För skall ni lägga ned järnvägar för 111 milj. kr. får detkonsekvenser för järnvägar. Skall ni ställa in tågen i så storutsträckning att SJ kan spara 111 milj. kr. blir det som en död hand över storadelar av järnvägsnätet. Även om försöker, kommer ni aldrig attkunna dölja resultatet av era förslag. Även svarta höns värper vita ägg, RolfClarkson, och det går heller aldrig att dölja. Förstevice talmannen anmälde att och anhållit att tillprotokollet få antecknat att de inte ägde rätt till ytterligare repliker. 28 (): Regeringen föreslår ersättning till lokal och regional kollektivpersontrafik på drygt en kvarts miljard kronor. Statsbidragen utgår under dettaanslag till linjetrafik, kompletteringstrafik, skärgårdstrafik, fjällflygtrafiksamt bidrag till ersättningstrafik för nedlagd persontrafik på järnväg. Statsbidragentill kommunsektorn utgör nu totalt ca en fjärdedel av kommunsektorns utgiftereller omkring 50 miljarder kronor.-Man beräknar envolymökning för kommuner och landsting på . Från moderat sida hävdar vi,att vi måste åstadkomma en nolltillväxt inom kommunsektorn. Denna nolltillväxtär en central förutsättning för att man skall kunna återställa balansen i deoffentliga finanserna. Moderata samlingspartiet har föreslagit årets riksdagminskningar i statsbidragen till kommunsektorn på samtminskning av den statliga detaljregleringen. Vi föreslår också att 1 miljardkronor skall avsättas för bidrag till finansiellt svaga kommuner, som specielltskulle drabbas av de minskade statsbidragen. Kommunsektorn har somhelhet f. n. en god finansiell ställning. ökade primärkommunernas finansieringskapital med 2,3miljarder kronor. uppgick primärkommunernas finansieringskapitaj till ca eller . Det är en fördubbling . Landstingens finansiella ställning är ännu bättre. Våra besparingsförslag innebär inte någon dramatiskförändring i kommunernas och landstingens verksamhet. Hittillsvarandeerfarenheter av minskade eller slopade statsbidrag till kommunsektorn visaratt verksamheten fortgår i stort sett oförändrad. Vårt förslag, som framgår avreservation 3 i trafikutskottets betänkande 18, innebär att endast bidragettill ersättningstrafik för nedlagd järnvägstrafik kommer att utgå. Jag yrkarbifall till reservation 3. Det är viktigt att komma ihåg att en minskningav statsbidragen är nödvändig mot bakgrund av den allvarliga statsfinansiellasituationen. Valet står faktiskt inte mellan att skära ned och att inteskära ned på statsbidragen. Valet står mellan att skära nu i ordnade former ochatt göra drastiska, oplanerade och blinda nedskärningar i ett framtidastatsfinansiellt krisläge. Anslag till , m. m. 29ANNA (): Först några ord om två järnvägar, specielltviktiga för . Jag vill uttrycka min tillfredsställelse över attregeringen tagit intryck av alla de motioner, uppvaktningar och riksdagsdebattersom varit vad gäller banan Bjärka/. Att föra denna järnväg tillriksnätet är klok trafikpolitik, med andra ord klokt ur både samhällsekonomiskaoch företagsekonomiska synpunkter. Östgötarna tackar för detta. Sedan har vi en smalspårig bana , somsåväl i som i län flera gångersagt bör behållas och rustas upp. och jag har berört denna banai ett särskilt yttrande. Flera industrier efter banan vill och behöver användajärnvägen som bästa transportmedel för sina frakter. Om banan upprustas ochöverflyttningen till normalspår sker på ett smidigt sätt i , kanantalet kunder och mängden fraktgods öka till förmån för berörda industrier ochbygder samt samhällsekonomin som helhet. Vi slipper också att t. ex. se defullastade stora flisbilarna rulla fram på den krokiga vägenSonstorp-Finspång-Vånga, i långa stycken parallellt med fortfarande befintligjärnväg. Detta om och järnvägen. Jag skall ägna mig åt reservation 3 i trafikutskottetsbetänkande 18 av med rubriken till lokal ochregional kollektiv persontrafik. Reservationen bygger på motion2423. har jag sett en motion som är så rörig och ofullständig som denna.Det skulle i så fall vara trafikpolitiska motion . Först säger man att kommunernas ekonomiska verksamhet intefår växa ytterligare. "De alternativ vi redovisar för den kommunalasektorn är baserade på nolltillväxt i den kommunala konsumtionsvolymen. "Sedan säger man att 2,4 miljarder skall överföras från kornmunerna till statenfrån .Ytterligare 5,5 miljarder dras från kommunerna i formav Anslag till , m. m. Sedan talar man litet allmänt: "Minskningen av statsbidragen kan i princip ske påalla områden eftersom det i sig inte innebär att verksamhetens inriktning ochomfattning behöver påverkas." Och så landar man på att yrka att riksdagentill ersättning till lokal och regional kollektiv persontrafik skall anslå . Simsalabim har man sparat , utan att i klartextsäga att detta betyder att alla statsbidrag till lokal och regionalkollektivtrafik upphör och utan att föreslå några ändringar i de bidragsreglersom 1978 fattade beslut om. Inte heller nämner man med ett ord imotion eller i reservation att ett bifall till den moderata reservationenbetyder: inga statsbidrag till viss flygverksamhet i fjällregionernas väglösaland. Vad säger de moderata väljarna i och om detta? Ellerfinns det inga sådana där? Inte heller blir det några statsbidrag till vissskärgårdstrafik. Vad säger de skärgårdsbor som brukar besöka påsommaren för att tala om att det är just moderata samlingspartiet som slår vaktom en levande skärgård? Och inga statsbidrag till Vaxholmsbåtarna. Att moderaternaspolitiska intresse ofta slutar vid tullarna har jag trott länge, men också försvåra för alla dem som inte har egen båt att komma ut tillStockholms skärgård och andas sol, sommar och havsluft. Hur mycket betyder då ett bifall till moderaternasreservation för länstrafikhuvudmännen? Jag har talat med representanter förÖstergötlands resp. länstrafikbolag. I täckerstatsbidraget av underskottet, men eftersom man konstruerat bidraget så attde svagare kommunerna skall få något mer, skulle ett uteblivet statsbidragbetyda i kostnadsökning för den lilla kommunen , medan Linköpingskulle klara sig höjning. I står statsbidraget för en tredjedel avlänstrafikens hela kostnader. I detta län med sina långa avstånd och fåmänniskor har man trots stora ansträngningar och trots nuvarande statsbidraginte kunnat komma upp i basutbudet i hela länet. En indragning av statsbidragetbetyder enligt de ansvariga där att en stor del av den nuvarande verksamhetenförsvinner. Efter att ha sett medverka till en sänkning avanslaget till enskilda vägar, sett och hört deras inställning till detolönsamma järnvägsnätet och deras vilja att helt slopa statsbidraget tilllokal och regional persontrafik, vill jag fråga som moderaternastalesman här : Har moderata samlingspartiet gått ifrån principen attstaten skall garantera folk även utanför tätorterna en grundservice när detgäller transport- och kommunikationsmöjligheter? Jag skulle gärna vilja ha ettklart svar på den frågan. har aktivt hjälpt till att lägganer olönsamma järnvägar och har ställt sig bakom riksdagsbeslutetatt de länshuvudmän som går över från persontrafik på tåg till busstrafik skall erhålla en ersättning motsvarande hela den beräknade årligaförlusten vid fortsatt persontrafik på järnväg. har föredraganden beräknatdenna ersättning till 6,4 milj. kr. anslår 5,3 miljoner. Varför?Kommer ni inte ens att stå för det löftet och beslutet? Skall ni frysaersättningen vid 5,3 miljoner, oavsett hur många järnvägar ni medverkar tillatt lägga ner? Jag skulle gärna vilja ha ett svar också på den frågan. Meddet, fru talman, yrkar jag avslag på reservation 3 vid trafikutskottetsbetänkande nr 18 och bifall till reservationerna 1 och 4 i samma betänkande. Anf.30 () replik: Det verkar som om inte kan förstå att ett partisom är representerat i riksdag känner ett sådant ansvar för denstatsfinansiella situation som landet befinner sig i nu att vi anser det varanödvändigt att vidta besparingsåtgärder som kommer att drabba verksarhheter ilandet. Detär självklart att man inte kan ta bort ett statsbidrag på en kvarts miljardkronor utan att det märks. Men som jag påpekade förut, visar all erfarenhet attnär man skär ner ett statsbidrag eller tar bort det, har det ingen dramatisk effektpå verksamheten söm statsbidraget har gått till. Jagskulle vilja rekommendera att läsa den gemensammaborgerliga reservationen till finansutskottets betänkande om den ekonomiskapolitiken som behandlades vid finansdebatten för . Ävencentern stod bakom den reservationen. Sedanskall jag ge rätt på en punkt. Den motion som vi väckteangående kollektivtrafikbidraget skulle ha haft en kläm till. Vi borde ha haften kläm i motionen om att reglerna om statsbidragen på den här punkten skulletas bort. Det är ett förbiseende, och det erkänner jag. Anslagtill , m. m. Anf.31 () replik: Jag frågade inte efter kommunalekonomi, . Jag tog inteupp hela den debatten, utan jag frågade om inte längre ställer upppå att staten bör garantera även dem som bor på berg, på öar, i skogar och pålandet en grundservice vad gäller transportmöjligheter. Eftersomjag inte fick något svar på det, utgår jag från att svaret är nej. Hela erthandlande visar också detta. Dåvill jag bara be er att i fortsättningen säga det i klartext och inte linda inbudskapet i en mängd obegripliga meningar. Jag vill också be er att sluta medatt säga att det är ni som slår vakt om en levande landsbygd och en levandeskärgård. Sedan vill jag tillägga ytterligare en synpunkt,nämligen att ett aktivt försvar kräver en transportpolitik som håller helalandet levande. 32 ()replik: har, som jag sade förut, föreslagit att ca 5,5 miljarder avstatsbidragen till kommunsektorn skulle dras in. Vi är fullt medvetna om attvissa kommuner skulle drabbas hårdare än andra. Därför har vi föreslagit att enmiljard skulle avsättas för riktade bidrag till de kommuner som skulle, drabbasspeciellt mycket. Här, , visar vi vårt ansvar för dekommuner som finns i glesbygden, för skärgårdstrafik och annat. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Anf.33 () replik: föreslår att I miljard skall avsättas till stöd åt dekommuner som får det svårast, när ni tar bort 8 miljarder. Den miljarden skallräcka till mycket! Många nedskärningar måste ske. Ni säger själva att"kommunerna får avgöra hur och vilken verksamhet som skall beröras".Med den inställning ni moderater har till kollektivtrafiken tycker jag att detblir synd om de människor som bor i ytterkanterna av moderatstyrda kommuner.Denna miljard kommer inte att räcka till för att kompensera de svagastebygderna, de svagaste kommunerna och de sämst ställda invånarna i vårt land. Tredjevice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet fåantecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. Anf.34 (): . Under inlägg i den här debatten kände åtminstone jaghistoriens vingslag susa inne i denna kammare. Man kunde -och det är kanskeinte sista gången man får den känslan - framför sig se ångloket kommasakta tuffande genom det fagra sommarlandskapet. Man kunde genom tågfönstret sekorna ligga och idissla på betesvallarna. Man kunde framför sig se män och kvinnorstiga av och stiga på vid de tätt liggande hållplatserna. De hade rosiga kinderoch var iklädda hembygdsdräkt. Mennu är inte verkligheten sådan, . Vi lever inte i det tidevarvet.De krav som människorna ställer på oss som politiker är att vi skall skapaförutsättningar för snabba och effektiva kollektiva persontransporter, oavsettom de går på järnväg eller på landsväg. Jag är övertygad om att människornaställer de kraven på oss politiker, herr talman. Minuppgift i den här debatten skulle vara att något kommentera reservation 16 ibetänkande nr 17 och de reservationer som är fogade till betänkande nr 18. Denförsta reservationen av , och vpk berör delstransportrådets roll i samband med nedläggningsprövning av trafiksvagajärnvägar, dels transportrådets arbetsuppgifter över huvud taget. Det är ingenhejd på den galla man öser över transportrådet. skulle vara enmyndighet som "till stor del uppfattats som en omständlig centralbyråkrati". Man påstår också att det inte sällan uppstår konflikter mellantransporträdet och regionala och lokala intressen. Jagfår en känsla av att reservanterna har väldigt dimmiga begrepp om vadtransportrådet i verkligheten sysslar med. Därför tycker jag att det finns anledningatt något beröra vad transportrådet som statlig myndighet egentligen gör. Närdet gäller det trafiksvaga järnvägsnätet vill jag framhålla- som jag har gjortmånga gånger tidigare - att det inte är transportrådets uppgift att lägga I stället får man se transportrådet som ettmycket viktigt serviceorgan för länshuvudmännen i deras förhandlingar med SJoch när det skall utarbetas alternativa trafikförsörjningsplaner. Att man ute ilänen ser transportrådet som ett serviceorgan framhålls också vid olikatillfällen av länshuvudmännen. När det sedan gäller transportrådets arbetsuppgifter rentallmänt kan jag, i likhet med reservanterna, konstatera att allt flerarbetsuppgifter läggs på transportrådet. Detta måste betyda att regeringenhyser ett mycket stort förtroende för transportrådets möjligheter att klara avnya arbetsuppgifter -transportrådet inrättades f. ö. av en borgerlig regering.