prot · G70921 · 1983-12-31 00:00:00 — Omman, , vill främja ett demokratiskt ägande avprodukfionskapitalel, då skall man väl se till all människorna får möjlighetall individuellt och personligen bli delaktiga i detta ägande. Men del finnsju inte ett spår av individuellt eller personligt ägande i del förslag som nilägger fram, ulan del bygger på en kollekfivisfisk lösning. Det är t.o.m. så att del som uflovades i valrörelsen - alldel skulle bli allmänna val till fondstyrelserna - del har ni inte hellerinfriat. Alla de som skall avstå pengar har alltså inte ens inflytande över dehär styrelsernas utformning. Och alt i varje fall detta skulle införas lovadesväl i presskonfe- Vid remiss av proposition om löntagarfonder rens frånOlof Palmes sida. Får jag dra den slutsatsen att det är just för att kommaifrån att den här frågan skulle få grundlagskaraktär som ni inte har tagit meddenna del i ert förslag? : Vi löser varken de demokratiska eller deekonomiska problem som finns genom alt bygga upp kollektivistiska ochsocialistiska lösningar. Jag vidhåller all man ingenslans i världen, där manhar provat de systemen, kan peka på så goda resultat som vi har nått här iSverige med vår biandekonomi, som har sina sociala och miljömässigabegränsningar. Det är denna ekonomi som vi skall slå vakt om. Det är dennaekonomi som vi skall sträva efter all decentralisera ytterligare. 8 (): Finansministern talade mycket om makt. Det ärnaturligt eftersom fondförslaget ju handlar om just makt. "Medfonderna tar vi över", utropade som bekant . Men de kollektivalöntagarfonderna ger ingen makt ål de många människorna och de mångaanställda. Det blir bara fackliga ombudsmän och en handfull politiker som fårmakt. Det tycker vi i är fel. Och inte bara vi, herr talman, utanallt fler socialdemokrater också. Stödet för fonderna blir av opinionssiffrorna alt dömamindre och mindre allt eftersom människor får klart för sig vad fondernaegentligen handlar om. Vi vill självfallet inte attförslaget skall undantas från parlamentarisk prövning. Vi säger ju nej tillförslaget. Del är alltså inte fråga om ett svek mot de borgerliga partierna,utan del är fråga om ett svek mot de många medborgarna, särskilt mot dem somminns vad som också under valrörelsen sades om vikten av att få en breduppslutning bakom ett förslag om löntagarfonder. 9LARS (vpk): Den här debatten om fonder som förts underett antal år har naturligtvis i positiv mening medverkat fill att frågan omägande och makt i del privata näringslivet har aktualiserats på ett helt annatsätt . Som jag sade tidigare menar vi att de olikasocialdemokratiska löntagarfondsförslagen stegvis har urvattnats på radikaltinnehåll. De har rätt som mot Meidners förslag invände att hansförslag hade allvarliga brister, bl. a. i del avseendet att del intefillräckligl beaktade fackföreningarnas och de anställdas självständighetgentemot kapitalägarna, den s. k. dubbelrollen. Men del fanns ändå somhuvudmotiv en önskan att motverka maktkoncentrationen. Vi menar att dethuvudmotivet successivt har tonats ned för att lämna plats för andra motiv. Den senaste socialdemokratiska partikongressen angav femolika motiv för löntagarfonderna. De kan sammanfattas på följande sätt: altbedriva solidarisk lönepolitik, att hålla tillbaka lönekraven, att förbättrakapitalbildningen för del privata näringslivet, att bidra till en jämnareförmögenhetsfördelning samt all stärka löntagarinflytandet och ATP-systemet. Men av sänkta reallöner för majoriteten avlönlagarna, vilket för många är myckel kännbart, förbättras ju intelevnadsvillkoren av del förslagsom vi diskuterar . Fonder skulle kunna ge löntagarna enkollektivförmögenhel, men räknas de av frän lönerna bidrar de i stället till ensnedare förmögenhetsfördelning. Sedan sade Adelsohn att inte har lästlönlagarfondsförslaget. är det faktiskt så, , att jagfortfarande är tjänstledig och någorlunda aktiv inom min fackliga organisationpå olika sätt. Men det var längesedan Adelsohn lämnade det fackliga arbetet.Jag har förmodligen läst fler löntagarfondsförslag än han hargjort. Adelsohn säger att de här fonderna kommer attfå tio gånger så mycket makt som de nuvarande kapitalägarna har. I avWallenbergfamiljen behärskade förelag finns ca 500 000 anställda. Menarverkligen att fondförslaget kommer att innebära att fonderna kommeratt behärska 5 miljoner anställda i fortsättningen? Jag menar att det här är en del av den vulgärpropagandasom ni bedriver. Detta är förmodligen en del av s. k.tarvliga argument -för all låna ett uttryck ur fondmotståndarnas vokabulär. Detvisar hur tomhänta ni står i sakfrågan när det gäller alt bryta koncentrationenav makt fill ett fåtal händer. Ert huvudargument är egentligen att det är etthot mot vår demokrati om löntagarna får ett vidgat inflytande. Enligt ertresonemang är demokrati liktydigt med fåtalets makt över flertalet - och självakärnan i er uppfattning om demokratin tycks vara att kapitalägarna skall hamakt och löntagarna skall vara utan. Därför vill jag ställa ett par frågor till er. Vi skallvisserligen föra en debatt om detta den 20 eller , men kan ni intefundera på följande frågor och svara till : Vad har ni från borgerligt håll för förslag för att brytastorfinansens fålalsvälde? Vilka förslag diskuterar ni och är beredda att förafram för att stärka lönlagarnas ekonomiska inflytande och demokratiskainflytande över sin situation i sina egna företag? Vid remiss av proposition om löntagarfonder Mitt förra inlägg i den här debatten hade tvåutgångspunkter. Den ena var att, såvitt jag förstår, denna kammare i alltväsentligt står bakom de mål för den ekonomiska politiken som har formuleratsav regeringen och också antagils av , dvs. alt skall arbetasig tillbaka till ett läge där människor har arbete och vi är skuldfria. Om demålen har det i allmänhet inte rått oenighet. Den andra utgångspunkten var att alla parfier i dennariksdag har sagt alt de också är emot maktkoncentrafion - okontrolleradmaktutövning i slutna rum med allvarliga konsekvenser för medborgarna. Man villsprida makt, ge inflytande till flera, insyn och demokratisk kontroll. När nu denna totala negativism från de borgerligapartierna till det förslag vi lägger fram framträder så tydligt som den gör,vill jag påminna om att denna motsättning inte har rått under någon lång tid.Det är bara som landets då lagliga regering - regeringen i proposition framförde alt vi, för alt lösa landets ekonomiska problem,borde använda Vid remiss av proposition om löntagarfonder någon formav kollekliva fonder. Man såg vinstdelning som ett viktigt inslag i denekonomiska politiken. , och själv, har ocksåförordat lösningar av del slaget: utbyggnad av ATP-fonderna, medborgarfonder -men allt uppbyggt enligt principen kollektiva fonder, där vi gemensamt fårbidra men också gemensamt kan utöva inflytande och ta avkastning. Då måste jag ställa frågan: Vad är del som har hänt sedan1979-1980, när vi hade en principiell enighet i de här frågorna? säger ni,om jag förslår rätt, att alla kollekfiva fonder är socialism.Jag trodde alt jordbrukets föreningsrörelse egenfligen var en ganska storkollekliv fond: Jag trodde också alt vi var ense om att ATP-fonderna - sedan nigav upp motståndet mot dem - var kollekliva fonder, väl förenliga både med demokratioch marknadsekonomi. Del allra mest förvånande är att fjärdeAP-fonden, som bl. a. ville bygga på med en femte fond, eller fler,borde ha alla de egenskaper som vårt förslag nu har, enligt er mening - althota demokratin och allt det andra. Den är ju kollekfiv, den harlöntagarmajoritel och den har köpt aktier i näringslivet. Denna fond infördes1974, under ett enormt borgerligt motstånd. Det första jag väntade mig att enborgerlig regering skulle göra när en sådan tillträdde 1976 var alt avskaffadenna socialistiska fond. Men det gjorde ni inte! , somsitter här fridfullt i sin bänk, föreslog all utöka fjärde AP-fondensresurser med 600 milj. kr. Näringslivet behöver kapital, sade , ochdel måste vi la fram den här vägen - alltså genom en kollekliv fond och medlöntagarna som avgörande beslutsfattare! Därför, herr talman, tyckte vi all vi faktiskt inte var sålångt ifrån en principiell enighet på den här punkten. Därför kan man ocksåfråga sig hur fast i köttet och anden man från den borgerliga sidan nu är närman lovar att avskaffa löntagarfonderna. Då borde man börja med att ta borthela ATP-fondssystemel - del är uppbyggt på samma sätt och har samma syften ochinnebörd. Om ni skall lova - lova rejält då! Varför bara en halvmesyr som altla bort de nu föreslagna fem fonderna, när det finns fyra som tillsammansförvallar över 200 miljarder! Del här blir aldrig, hur ni än vänder och vriderpå del, mer än 20 miljarder. Inga halvmesyrér, om ni skall slå ett slag motsocialismen och de kollekfiva fonderna! Dem har vi levt med . Detkanske är dags att vi gör av med dem. Detta är bakgrunden, herr talman, till att vi frånsocialdemokratins sida inte riktigt ser motståndet från ochcenterpartiet mot del förslag som föreligger som grundat i sådanalångsikfiga och mogna överväganden som demokratiska partier i bordegöra. Ni har totalt bytt uppfattning - av skäl som ni väl självai så fall får ange. Som ett argument mot fondlösningar av den här typen sägsdet att det är en handfull personer som får makt. Med samma argument skulle mani så fall lova alt avskaffa riksdag- den är också ett ullryck för denrepresentativa demokratin. Det blir en handfull politiker som har att fattabesluten. På samma sätt bygger man upp en representativ demokrati inomnäringslivet. Med del alternafiv som ni erbjuder - att varje medborgareskall köpa sig några akfier - visar del sig alt den dag som dessa medborgarevill försöka utöva något inflytande via dessa aktier måste de organisera sig iett represen-lafivl syslem av typ . Men jag vill fillfoga all det är en myckel stor skillnadmellan löntagarfonderna och den representativa demokrati som utövas på andraställen. En stor del av inflytandet som de aktier ger som fonderna kan kommaatt köpa skall överföras till de anställda i de förelag i vilka man har aktier.Vi får ett lokalt, direkt hos löntagarna, de anställda, i förelagen förankratinflytande. Ni har inte presenterat något förslag, mina herrar, som kommer ensi närheten av den demokratisering, den närhet till beslutsfattandet iföretagen, som vi faktiskt kan uppnå på del här viset. Det är en metod fördecentralisering, , ett syfte som inget av era alternativtillgodoser. Vid remiss av proposition om löntagarfonder 11THORBJÖRN (): Jag hade inte tänkt återkomma i den härdebatten, eftersom vi får ytterligare tillfällen till diskussion i samband medsakbehandlingen. Men del var några saker i anförande somvar så anmärkningsvärda alt jag fann anledning all begära ordet igen. Del är närmast sensationellt, och visar hur litetregeringens ledamöter inkl. finansministern har alt säga om del positiva medinförandet av lönlagar-fonder, att tillät sig all göra enjämförelse mellan ATP-fonderna och de kollekfiva löntagarfonderna. ATP-fondernahar vi för all trygga ett försäkringssystem, pensioner fill svenska folkel. Ärde kollekliva löntagarfonderna avsedda all utgöra något slagsförsäkringssystem? Finansministern gör ju sådana jämförelser. får enligt särskilda beslut av en viss summa pengar. Del system ni nu bygger upp innebär att eralöntagarfonder automatiskt fylls på med pengar . Kan inte ensfinansministern se denna mycket vikliga skillnad? Finansministern gjorde också en jämförelse medjordbrukskooperalio-nen. Del är - jag tvekar inte att säga del - närmastskandal om inte landets finansminister har klart för sig all nyckelorden ikooperafionen är "individuellt" och "frivilligt". Kringdessa två ord bygger den kooperative medlemmen sitt engagemang. Vad finns delav individuellt och frivilligt i det förslag som regeringen nu lägger fram? Decentralisering, säger . Finns det mer avdecentralisering och personligt inflylaride, och finns det i demokratisk meningnågon bättre process än all sträva efter all stimulera fill vinstdelning inäringslivet, så alt också de anställda får del av vinsten? Detta uppnås genomatt vi stimulerar människor fill sparande i aktier och fill annat risksparandesamt ger dem möjlighet att sluta sig samman för alt hävda det inflytande somföljer med detta ägande. Del är för mig en gåta alt exempelvis de fackliga organisationernahar ägnat så liten tid åt alt försöka se till alt deras medlemmar, som spararpå detta vis, håller samman sina aktieinnehav för att den vägen kunna Vid remiss av proposition om löntagarfonder utnyttjadet inflytande som följer av att de har ställt ägarkapital till förfogande. Jag har funnit det angeläget att rätta tillde fundamentala missförstånd som finansministern fortfarande lever med.Väsentliga frågor i detta sammanhang i övrigt ber jag att fä återkomma till isamband med sakbehandlingen av detta ärende. Jag har begärt ordet för att påminnaThorbjörn om ett samtal som vi förde . Då gick viigenom problemet om vad skillnaden är mellan - som ThorbjörnFälldin såvitt jag förstår omfattar med stor värme och entusiasm - ochförslaget om löntagarfonder. Båda fonderna är kollekliva, de har löntagarmajoritel,de skall köpa aktier och avkastningen skall användas för att finansiera vårapensioner. Del finns en skillnad som jag numera kan peka på, nämligenatt får äga av aktierna i ett förelag, medanlöntagarfonderna måste begränsa sig till . Men den skillnad mellan de tväfonderna som tog upp i det nämnda samtalet var densamma somhan pekade på . Den enormt avgörande skillnaden är alltså att fjärdeAP-fonden måste bli föremål för beslut som skallsocialiseras, medan ett löntagarfondsbeslut nu räcker ! Då kan jagavslöja för kammaren att jag erbjöd en uppgörelse på denpunkten. Låt oss fatta beslut om hur mycket pengar som skall tillföraslöntagarfonderna, sade jag. Jag fick inget svar på det erbjudandet, men jagkanske får det i de fortsatta inlägg i den här debatten som . Om det är den enda skillnaden oss emellan i denna fråga, så skall det,herr talman, bli intressant att se vad riksdagsbehandlingen kan ge. 13JAN-ERIK (): har aldrig varit annat än heltavvisande till införande av socialism. Får jag påminna om en folkpartiledaresom under en valrörelse myntade uttrycket att fondförslaget borde kastas ipapperskorgen? är intresserat av en verklig maktspridning,men förslaget om kollektiva löntagarfonder betyder ju i själva verket enkraftigt ökad maktkoncentration till fack och stat. Vi har fört fram rader avförslag om maktspridning till de anställda, t. ex. ett system för andel ivinst i förelagen, men det ogillar socialdemokraterna. Alla förslag som under den tioåriga utredningstiden har kommitfrån den statliga löntagarfondsutredningen och som inte har byggt påmarknadsekonomins grund har avvisats av . Vi tycker alt del ärviktigt att trygga kapilallillförseln till förelagen, vi vill sprida ägandetoch makten, vi vill ge ökat stöd till småföretagen, vi är för ett system medandel i vinst, men vi säger nej till kollektiva löntagarfonder och socialism. Överläggningen var härmed avslutad. Proposition1983/84:50 hänvisades därefter till finansutskottet. 3 § Föredrogs och hänvisades Proposition 1983/84:60till näringsutskottet 4 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1983/84:54och 55 till utbildningsutskottet 5 § Meddelande om svar på interpellationerna 1983/84:29och 30 Om ökad biståndsgivning genom multilaterala kanaler Med hänvisning till riksdagsordningen 6 kap.1 § vill jag meddela att jag på grund av utlandsresor ej kommer att besvarainterpellationen av om förhållandena i inomden angivna liden . Jag har för avsikt att besvara den måndagen den5 december . Tillika vill jag, herr talman, under hänvisning tillriksdagsordningen 6 kap. 1 § meddela att jag på grund av utlandsresor ej kommeratt besvara interpellationen av om utvecklingsbiståndettill inom den angivna tiden . Jag har för avsikt attbesvara den . 6§ Svar på fråga 1983/84:98 om ökad biståndsgivning genom multilaterala kanaler 15Utrikesminister : Herr talman! har ställt följandefråga till mig: "I sitt tal inför FN:s generalförsamlings andra kommittéden uttryckte på de nordiska ländernas vägnar förhoppningenatt alla biståndsgivare i ökande grad skulle använda sig av multilateralakanaler. Är utrikesministern beredd att informera om huren sådan förstärkt inriktning för del ges uttryck vid för utvecklingsaktiviteter?" Det uttalande som gjordes i generalförsamlingens andrautskott återspeglade en allmän nordisk positiv inställning till bistånd genommultilaterala biståndsorganisationer. Vårt omfattande stöd till dessaorganisationer utgör ett viktigt led i vårt allmänna stöd till FN. Dessa organisationerutför ett värdefullt arbete till stöd för tredje världensutvecklingsansträngningar. Som en följd av denna inställning ger de nordiska ländernaen relativt sett hög andel av sitt totala bistånd genom olika multilateralabiståndsorganisationer. De nordiska länderna svarar också redan nu tillsammansför en mycket stor andel av vikliga FN-organs resurser. Detta gäller t. ex.FN:s Om ökad biståndsgivning genom multilaterala kanaler Syftet med uttalandet var därför alt göra klartatt andra i-länder, som f. n. inte ger bidrag i förhållande till sin ekonomiskastyrka och inte uppnått 0,7-procentsmålet, bör öka sill stöd till dessaorganisationer och ta på sig en större andel av bidragen. I enlighet med uttalande kommer allfortsätta att ha en betydande andel mulfilaleralt bistånd. Deulgiflsbegränsande åtgärder som regeringen genom proposition1983/84:40 föreslagit innebär, om de bifalls av , att anslagen förbislåndsändamål behålls på nuvarande nivå. Del gör alt utrymmet för ökningarav bidragen till de multilaterala biståndsorganisationerna kommer att varabegränsat . Detta återspeglas i utfästelser vidbidragskonferensen, som ägde rum i FN . Bidragen kommer emellertid iinget fall alt minska. Åtgärden all bibehålla bislåndsanslagen på nuvarande nivåfår betecknas som tillfällig. Så snart som den ekonomiska situafionen medgerdel bör enprocentsmålet åter kunna uppnås. Vi kommer i framliden alt försökakoncentrera våra bidrag till de mest centrala och betydelsefulla multilateralaorganisationerna och därmed ge dessa ökade möjligheter att tillgodoseu-ländernas behov. 16STURE (): Jag ber alt få tacka utrikesministern för svaret. Löftena vid bidragskonferensen ges under förutsättning avriksdagens senare slut. Avsikten med min fråga var att fådiskutera delta i före bidragskonferensen, men var delta intemöjligt. Jag är i och för sig glad för att utrikesministern geruttryck för en myckel positiv inställning till det multilaterala biståndet, somäven jag i hög grad vill företräda. Men som jag ser det svarar det vi lovat vidbidragskonferensen i förrgår knappast emot det vi själva sade inför andrautskottet i FN - jag utgår här i första hand ifrån UNDPoch , eftersom de är våra största och mest väsentliga mottagare. Del handlar om oförändrade anslag, vilket innebär en reellminskning, inte bara genon inflationen, ulan också genom den relativaförsämringen av kronans värde i förhållande till dollarn, något som slårsärskilt hårt på dessa anslag. Det finns också anledning all principiellt diskuterarelationerna mellan multilateralt och bilateralt bistånd. Jag har tagit upp denfrågan tidigare i . Jag kan inte komma ifrån all det är principiellt riktigaremed multilateralt bistånd. Väridsnöden är ett ansvar för det internationellasamfundet, och världsnöden styrs inte av internationella gränser. Om regeringen kommer all fullfölja sina ambitioner attsänka den totala biståndsramen, leder detta till en försämring av Sverigesinternationella anseende. I det läget tycker jag det är särskilt viktigt att viökar det multilaterala biståndets andel av del totala biståndet. Det ärframför allt det multilate- ralabiståndet som ger oss internationell prestige och internationellt gott anseendepå detta område. Jag vill bara erinra om att regeringen iförra veckan har beslutat att, under förutsättning av bifall, anslå360 milj. kr. under vartdera av budgetåren 1984, 1985 och 1986 till FN:sutvecklingsprogram samt vidare 140 milj. kr. under vartdera av åren 1984,1985och 1986. Detta innebär inte någon minskning av våra anslag, ulan det är frågaom oförändrade anslag. ger en förhållandevis stor andel av sill biståndtill de olika FN-organen. Men vi har också gjort utfästelser fill det närmaretjugotalet programländer, och vi har ett ansvar för vårt katastrofbistånd.Under dessa förhållanden anser jag det inte möjligt att nu uflova några störreanslag än vad regeringen här kommer all föreslå. Jag vill också påpeka att det nordiska anförande som höllsriktade sig till de länder som ger ofantligt mycket mindre bidrag än vadSverige gör- och f. ö. också fill övriga nordiska länder. Det kan lugnt sägasatt del svenska bidraget mycket väl svarar emot högt ställda krav ochöverskrider vad andra länder i allmänhet lämnar. Någon anledning att befara altvårt anseende skulle minska anser jag därför inte föreligga. 18 (): Jag noterar i och för sig med glädje alt viåtminstone inte minskar våra anslag. Men del är ju, som jag sagt, i realitetenändock fråga om en minskning genom inverkan av inflation och genom förändringarav valuta-relationer. Framför allt stämmer detta inte med vårt anförande i . säger visserligen utrikesministern att det nordiskaanförandel inte var riktat till oss själva ulan till de andra, men det framgårknappast. Det var fråga om ett allmänt önskemål om att alla biståndsgivare iökande grad skall använda mulfilaterala kanaler. Jag kan inte förslå annat änatt de biståndsorgan som lar emot svenskt bistånd läser ut av det anförandet altäven vi avser all i ökande grad låta biståndet gå den multilaterala vägen. Överläggningen var härmed avslutad. Om åtgärder för att stödja viss kampanj av 7§ Svar på fråga 1983/84:104 om åtgärder för att stödja viss kampanj av har frågat hälsovårdsministernom vilka åtgärder den planerar för att stödja i desskampanj för all rädda barnen i från uttorkning. KerstinAnérs fråga har överlämnats till mig. Omåtgärder för att stödja viss kampanj av Av de 40 000 barn som dör i dessa länder, dörungefär hälften till följd av diarré, dvs. uttorkning, konstaterar . Denna skrämmande verklighet presenterades för migpersonligen sedan när UNICEF-chefen besökte . Under sitt besök här redogjorde UNICEF-chefen för en radåtgärder som sammantagna inom skulle kunna säkraöverlevnaden och garantera en rimlig hälsostandard för många av dessa barn. En av dessa åtgärder består i alt salt och socker lösesupp i vatten i bestämda proportioner och ges till barn som har drabbats avdiarré. Metoden har i allmänhet omedelbar och positiv effekt. Med stöd frånUNICEF och WHO har lokal tillverkning av färdiga satser redan påbörjats i fleraländer. Den här metoden används även vid barnkliniker ochvårdcentraler i . Det är min förhoppning att vi därigenom kan medverkatill att påvisa värdet av detta medel i kampen för att rädda tredje världensbarn från en annars säker död. Den kommer också att överväga vilkaåtgärder som är möjliga att vidta för att på bästa sätt verka för en bredinternationell uppslutning kring kampanj till förmån för en"revolution för barnens överlevnad och utveckling". 20KERSTIN (): Jag tackar utrikesministern för detta svar. Jag fick det bestämda intrycket när jag talade med JamesGrant alt han var orolig för att han skulle få svårt att övertygahälsovårdsministrarna i om alt detta verkligen är en bra medicin, sålänge han inte visste säkert att den också används i de rika länderna. Jag ärmyckel glad att nu få reda på att den faktiskt används av svenska läkare. hade del väl kanske trots allt varit roligare att fådiskutera detta med statsrådet , som jag ställde frågan till. Vad jagville tala om här var nämligen på vilket sätt regeringen kan samarbeta med desvenska läkarna och deras organisationer, de medicinska fakulteterna osv. föratt verkligen få i gång denna opinionsbearbetning av dem som är ansvariga förhälsovården i . kan ju inte ge någon order att använda dennamedicin. Det finns ett visst psykologiskt motstånd.