prot · G70934 · 1983-12-31 00:00:00 — När det slutligen gäller , den utredning som RolfWirtén tog upp, vill jag säga: Eftersom den utredningen är ute på remiss-remisstiden går ut - avvaktar jag remissyttrandena, innan jagtar ställning till de förslag som skall föreläggas . 9 protokoll 1983/84:32-34 5 (): Statsrådet slår än en gång fastambitionen att få ner konsumtionen av alkohol, och därom är vi rörande eniga.Vi kan också notera all del har varit en positiv utveckling . Vår förhoppning är då att del skall fortsätta på det sättet. Jag måste med tillfredsställelse notera svaret på minföljdfråga om huruvida regeringen vill sätta upp vissa målsom kan anges i procentsatser. Statsrådet uttalar sig för en sådan tanke,nämligen att ha ett sådant riktmärke i sitt arbete, utan att vara direkt låstvid den enskilda siffran i ett riksdagsbeslut - och det senare kan jag förstå.Men jag tror att det är mycket angeläget all man sätter upp de här målen ochhar dem med i den alkoholpolitiska debatten var den än förs, vare sig det ärhär i eller ute i organisationerna. Det är endast med en sådankvantifiering som jag tror att man kan få press på arbetet och lyckas med attvaraktigt nedbringa alkoholkonsumtionen. Prisinslrumentet är viktigt. Det är vi också överens om.Gertrud pekade på att vi skulle ha varit mindre angelägna under dentid jag hade ansvaret för budgetdepartemenlel. Del är inte så. Jag tror att vihar samma syn på detta. Vi hade som riktmärke, jag hade hand om denhär frågan, att följa med prisutvecklingen. När det gäller besluten använde vi oss också avframförhållning. Vi talade om att skatten på sprit skulle höjas vid en bestämdtidpunkt, i det här fallet , och avsikten var atthamstringseffekterna, som är svårhanterliga i detta sammanhang, skulleundvikas. Jag tror alltså inte att det är någon skillnad mellan våra åsikter.Men poängen i mitt resonemang är: Är detta tillräckligt, eller måste vigå längre och höja skatten på spriten mer än vad som motsvarar den allmännaprisutvecklingen, i syfte att få en motor i vår gemensamma strävan att få nerkonsumtionen? Svenska alkoholpriser är dock lägre än de norska och även lägreän andra länders, vilka vi kan jämföra oss med. Det finns alltså skäl att ha ensnabbare prisutveckling i än i vår omvärld. Den tredje punkt som statsrådet kommenteradegällde den alkoholfria representationen. Det var i som själva initiativet togs. Men detbeklagliga är att det socialdemokratiska partiet, som har regeringsansvaret,inte stod emot den här gången och inte följde upp det som skrevs i ensocialdemokratisk partimolion tidigare. Det var del som utgjordeförutsättningen för att ändra på beslutet. Jag frågade därför omregeringen nu var beredd att stå fast vid socialdemokraternas ursprungligalinje, Pä det har jag icke fått något svar. Såvitt jag förslår var det i såfall avvikande. Jag noterar att vi har samma syn på den skattefriaspriten, s. k. turistsprit. All man arbetar med den frågan i Nordiska rådetkänner jag väl till. Men i övrigt måste jag säga att är mycket passivtnär det gäller att driva frågan i olika internationella fora, klart mer passivtpä den här punkten än i andra miljöfrågor, som jag också exemplifierade i mittförra inlägg. Varför är det? Är statsrådet beredd att försökakomma till rätta med den här frågan även i andra sammanhang, förutom att dendiskuteras i ? Lördagsstängda systembutiker får vi tydligen återkommatill. Jag hoppas alt del jag sade om det som stod i interpellationssvaret omkontrollerad försäljning kommer att leda till alt vi inte får någon ändring avdel beslutet, utan att det blir konsekvens i handlandet. Jag fick också ett uppgivet svar när det gälldesnabbvinsalserna. Jag beklagar del. Vi får fortsätta att bearbeta opinionen påden punkten och hoppas all det leder till resultat. Beträffande de drogfria miljöerna noterar jag, herrtalman, att vi på den punkten tycks vara ganska överens. Jag önskar GertrudSigurdsen lycka till i de fortsatta samtalen med i syfteatt få en bättre tingens ordning där. Om intresset är stort bland de ledandeinom förbundet, kommer det naturligtvis att kanaliseras ned på regional ochlokal nivå. Här finns väldigt mycket att göra. Prisinslrumentet är viktigt, säger . Vi är överens på den punkten. Men är del tillräckligt? Höjningarnaborde gå snabbare, anser . Här i landet för vi en diskussion om vilka åtgärder som viöverhuvud taget skall vidta. Det finns ju också de som föreslår att vi skall hanågon form av alkoholransonering. log dock inte upp detta i sittanförande, men jag har med intresse noterat att den nye folkpartiledaren i etttal i för någon vecka sedan och i en intervju har sagt att vi kanskeså småningom kan införa alkoholransonering på försök och i stället öppnasystembutikerna igen. Del finns alltså olika uppfattningar inomfolkpartiet om både alkoholransonering och lördagsstängda butiker, såvitt jagförstår. Låt mig återkomma till frågan om alkoholfria drycker. Jagkan tala om för att Systembolaget har en stor drive på gång föralkoholfria drycker, och man noterar all det har skett en kraftig ökning avförsäljningen. Jag hann inte i mitt första inlägg beröra omfattningen avoch de stora kostnader som är förknippade med alkoholskadorna, även om RolfWirtén inte direkt frågade mig om detta. Jag vill framhålla att jag helt delarhans uppfattning, alt de innebär ett stort mänskligt lidande, förutom att denaturligtvis kostar samhället väldigt mycket pengar. Men jag tror att det äronödigt att ta upp en diskussion om huruvida det kostar 50 eller 60 miljarder,eller vad del nu kan kosta. Vi har , tror jag, försökt fastställadessa samhällsekonomiska kostnader utan att lyckas. Det är en omöjlig uppgift,därför att det är så många faktorer och värderingar som skall vägas in. Låt mig slutligen säga att jag tycker att vi har englädjande utveckling på alkoholpolitikens område. De beslut som vi fattade 1977och det sätt vi verkar på har gett effekt. Vi har båda kunnat konstatera altalkoholkonsumtionen har gått ned. Spritförsäljningen har minskat med 27 %mellan åren Tittar vi ut i världen på internationell statistik - i den redovisningjag har tittat på ingår 35 länder- ser vi att låg på 30:e platsi fråga om alkoholkonsumtion. Det var , , ochPortugal som toppade denna statistik. Även när det gäller statistiken överIrafikonyklerhetsbrotten kan vi märka en nedgång. Statistiken för resp. 1983 över brott som har kommit till polisens kännedom visaratt antalet skäligen misstänkta fall av trafikonykterhetsbrott minskade med 5,. Det område där man har märkt en uppgång är hembränningen.Jag har redovisat att vi vidtar olika åtgärder för att komma till rätta meddetta. Det är väl också där vi har en risk, om vi alltför snabbt skulle användaprisinslrumentet genom höjningar. Det måste vara någon form avbalans, så att vi inte får som resultat, efter att ha häften kontrolleradförsäljning som är ganska låg, en okontrollerad försäljning, dvs. hembränning,som är mycket högre. Jag har av denna debatt dragit den slutsatsen att vi äröverens om nödvändigheten av alt följa beslut att få ner alkoholkonsumtionen.Naturligtvis skall alla de medel som står till vårt förfogande användas i dettaarbete. 7ROLF (): Jag vill gärna hänga på där , att vi är överens om att försöka få ned alkoholkonsumtionen. Det harvi redan sagt i denna debatt. Det är naturligtvis också det somhar varit vägledande för , när han har uttalat sig ialkoholfrågan. Då del gäller frågan om ransonering, som på, finns det olika uppfattningar inom . För min del menar jag att när vi nu med olika medellyckats få en nedåtgående konsumtion i , är det angeläget att fullföljaden politiken med kraft och konsekvens och försöka finna nya former för attpåskynda den här minskningstakten så att vi når de mål som jag nämnde - under1980- och 1990-lalen en 3-5-procentig minskning . Då äralkoholkonsumtionen lägre . Det är naturligtvis en framgångsrikpolitik. Då skall man undvika att i varje fall använda sig av merregleringar än nödvändigt. Vad har sagt är att vi under periodenfram till 1995 kan tvingas använda oss av en skärpt reglering, kanske en direktransonering. Men det finns många alternativ till det beslutet. Man kan, om detblir nödvändigt, starta med en registrering av storkonsumenter så att man påden vägen undviker de värsta alkoholskadorna. Jag är övertygad om alt denna debatt kommer att fortsätta.För dagen är i varje fall inte jag beredd att la någon slutlig ställning. Överläggningen var härmed avslutad. 4 §Svar på interpellation 1983/84:32 om tullbeläggningen av svensk sillexport tillEG-länder har ställt frågan vadregeringen avser vidta för åtgärder i anledning av alt EG slopartullsuspensionen på svensk sillexport till och övriga , Låt mig först säga, att jag delar oro infördet hot om tullbeläggning av svensk sill vid export till EG som i dagföreligger. EG:s beslut att införa ett system med successivt minskade tullfriakvoter innebär ett allvarligt ingrepp i ett sedan mycket lång tid tillbakaetablerat handelsmönster mellan och , vilket det är ettväsentligt svenskt intresse alt bibehålla. Regeringen har därför gjort envetnaansträngningar att i överläggningar med EG nå en lösning så att vi även iframtiden skall kunna vara säkra på alt undgå tull för vår traditionella exporttill EG. Tyvärr har dessa ansträngningar inte lett till någotresultat. Från svensk sida har vi reagerat starkt mot dentullbeläggning av vissa svenska partier sill som ägt rum vid import till EGsåväl som för . Det har visat sig att det ibåda dessa fall varit fråga om effekter av tekniska bristfälligheter i EG:skvotsyslem, vilket dock inte hindrat att de svenska exportörerna liditekonomisk skada. Dessa tekniska bristfälligheter förvärrar problemen förSverige. Regeringen anser del ännu vara för tidigt att ge uppförsöken att nå en tillfredsställande lösning för vår sillexport till EG. Vi ärväl medvetna om den stora betydelse som sillexporten har för många svenskafiskare och för hela näringen samt den svåra situation som skulle uppstå omvillkoren för exporten förändrades genom lullbeläggning. Även med tanke på defrihandelsprinciper som traditionellt ställt sig bakom måste vi medalla krafter värja oss mot ingrepp i den frihandel som råder påfiskområdet. är regeringen medveten om att tiden är knapp föratt nå en lösning. Fortsatta överläggningar med förutses därförunder den närmaste liden. Innan dessa överläggningar ägt rum är det intemöjligt att la ställning till om och i så fall hur regeringen kommer attutnyttja del bemyndigande som erhållits av all i händelse av tull påsvensk sill återkalla förmåner som gäller vid import till avvissa fiskvaror med ursprung i EG, Om tullbeläggningen av svensk sillexport tiU 9JENS (): Jag tackar ulrikeshandelsminislern för svaretpå min interpellation. Ministern sägeri sitt svar att han delar min oro införhotet om lullbeläggning på sill. Jag får säga att jag skulle blivit änriu mertillfredsställd om statsrådet kunnat stilla min oro. Vi fick tull på sillexporten iår, och när innevarande säsong den tullfria kontingenten minskas med 10 000 tonkommer tullen troligen att drabba oss . Enligt vadvi erfarit fanns det endast kvar ett par Om tuUbeläggning-enav svensk sillexport till tusen tonav kvot. Man förväntade då ett tillskott från Västtysk lands kvot på ett par tusen ton, vilket torde innebära att tullen kan hållas borta , < Två månaders tull kommer alt innebära att ca 14 000 tonsvensk sill tullbeläggs. Med tull innebär det en kostnad för ochsvenskt fiske på i runt tal 6 milj. kr. Del blir en kännbar förlust i ett lägedär priserna och lönsamheten redan är låga och regleringsekonomin ansträngd. Jag tar för givet all statsrådet känner till att dentullfria kvoten skärs ned med ytterligare och att Danmarksandel tredje året blir 17 800 lon då den totala tullfria mängden är ,dvs. den mängd som är bunden i . Del skall ses i förhållande filldel svenska exporlbehovet, som ligger över . Situafionen blir inte bättre av att nu för varje årökar sin export till EG och sina direkllandningar i . kan mandärför befara all EG-lullen på sill kommer all kosta 20 milj. kr. eller kanskeännu mer . Jag konstaterar all del ur fiskets synpunkt var ett högstolyckligt avtal och den dåvarande socialdemokratiska regeringen ingickmed EG 1972. Ensidiga tullar på fiskkonserver har slagit ihjäl dekonservfabriker vi hade på , åtminstone flertalet av dem och dem sominte flyttat bakom EG-ridån. Jag har frågat flera ministrar vad de sålde fisket avtal, men ingen har kunnat svara. Jag förväntar mig därför inteheller att den nuvarande utrikeshandelsminislern vill svara på den frågan. Utrikeshandelsministern talar om envetna ansträngningaratt i överiägg-ningar med EG nå en lösning och konstaterar vidare alt dessaansträngningar inte lett till något resultat. Del måste ju ha stått klart förregeringen , då ju EG införde tull på sill för förstagången. Tydligen tar EG inte på allvar, och det har EG välheller ingen anledning att göra. De kontakter jag har inom EG ger vid handen att Sverigehotat med att dra tillbaka suspensionen av införselavgifler på torskfiléer. Mendet var tydligen bara ett tomt hot, och det har EG säkert kommit underfund med. När höll sin kongress iAlingsås gästades vi av jordbruksminister . Isitt tal som han höll vid kongressen tog han bl. a, upp frågan om EG-tullen påsill. Efter alt kort ha redogjort för innebörden i EG:sministerråds beslut sade han: "På svenskt initiativ har konsultationer ägt rum medEG-kommissionen, , i syfte all nå fram till enöverenskommelse, som gör del möjligt för alt även i fortsättningenkunna exportera traditionella kvantiteter sill tullfritt till EG, harframhållits de politiska problem som en lullbeläggning av svensk sill skullemedföra för , Sålunda har uttalats att en tullbeläggning kommer attnödvändiggöra ett återtagande helt eller delvis av de svenska ensidigakoncessionerna för importen av bearbetade fiskvaror (frysta fiskfiléer samtfisk- och skaldjurskonserver) från EG, Det har för EG understrukils alt denekonomiska betydelsen för fiskerinäringen avsillexporten till EG är så stor alt om de hotande förändringarna avexportvillkoren träder i kraft innebär detta alt den svenska fiskeripolitikenmåste omprövas. Inom kommer man inom den allranärmaste fiden att utarbeta en beredskapsplan för agerande på svensk sida förden händelse svensk sillexport tullbelägges i EG mot slutet avkvoleringsperio-den. Härvid blir del fråga om ett formellt tillbakadragande avde ensidiga koncessionerna, som lämnades EG 1972 avseende frysta fiskfiléer ochfiskkonserver samt ett syslem för avgifts- och lullbeläggning som kan flexibeltanpassas fill olika situationer. Frågan kommer sedan att beredas gemensamtmellan jordbruks- och utrikesdepartementen." Jag har ingen anledning alt betvivla attjordbruksministern hade den bakom sitt uttalande. I sitt interpellationssvar säger statsrådet vidare attregeringen "anser det ännu vara för fidigt all ge upp försöken att nå entillfredsställande lösning för vår sillexporl till EG". Jag har tidigarepekat på att vi hade tull och alt tull troligen kommeratt införas . Om del inte är , så är klockanåtminstone fem i tolv. Det är alt slår vakt om sitt fiske. Det finns inget statsråd som kan be de svenskafiskarna att skaffa sig meningsfull sysselsättning på varven, som man kundegöra för fio eller , ulan fisket och fiskerinäringen är nu enytterst värdefull tillgång som rätt skött kan ge sysselsättning ål många flerän de som finns inom näringen f. n. Men då måste regeringen hålla på vårt landsrätt i alla de sammanhang där fisket berörs. Handelsavtal och avtal om kvoter spelar härvid ennyckelroll. Från det svenska fiskets sida är vi besvikna över det sätt somförhandlingarna genomförs på, och där svenskt fiske kommer i kläm. Vad har del blivit av den beredskapsplan somjordbruksministern talade om på vår kongress och som man då höll på alt arbetamed? Är den inte snart färdig att sätta i verket? Ingen betvivlar väl alt dennatull kommer. Jag förmodar all detta också står klart för statsrådet har frågan beretts mellan utrikes- och jordbruksdepartementen? beslut står fast - det beslut som bemyndigarregeringen alt i händelse av tull på svensk sill återkalla förmåner som i daggäller vid import till av vissa fiskvaror med ursprung i EG. Men kommerregeringen att utnyttja den möjligheten? Om tullbeläggningen av svensk sillexport tiU sade inledningsvis alt han hadevarit gladare om jag kunnat sfilla hans oro. Nej, jag kan inte det - jag hartvärtom sagt att jag delar den oro som ger uttryck för, därförall EG ju på fiskområdel för en myckel hård politik. Den situation som beskriver blir intelättare av att det råder rader av konflikter inom EG i fiskfrågan - den har juäven inom EG lidvis Om tullbeläggningen av svensk sillexport till varit en mycket inflammerad fråga. Det underlättar inteden här typen av diskussioner. När det gäller och vårt , JensEriksson, så rör det sig ju för oss, liksom för de andra EFTA-länderna, om desvårigheter som vi ständigt har pekat på i det s. k. protokoll 2, att komma åttullfriheten för bearbetade livsmedel. Där har EG visat en hård protektionismsom vi, tillsammans med de andra EFTA-länderna, alltså ständigt påtalar men somär en verklighet. Jag skall ändå nämna en sak som i och för sig ligger vidsidan om den fråga som ställt. Just med beaktande av de svårighetersom EG-marknaden erbjuder då det gäller bearbetade livsmedel, med de härtullarna, måste jag säga att jag dock tyckte mig se en strimma av sol, när jagför några månader sedan besökte den stora livsmedelsmässan i - en avvärldens största livsmedelsmässor. Jag fann att glädjande många svenskasmåföretag, trots svårigheterna och trots de höga tullar som man skall ta sigöver för att komma in på EG-marknaden, visade en vilja att djärvt satsa även påEG-länderna - på länder som och . Härvidlag gör ävenExportrådet stora ansträngningar för att stödja särskilt svenska småförelag närdet gäller att komma in på den här svåra marknaden med bearbetade livsmedel.Jag blev uppmuntrad, och jag fick mycket stor respekt för de medvetna och systematiskasatsningar som man gör för att trots svårigheterna komma in på EG-marknaden medbearbetade livsmedel. Detta ligger som sagt vid sidan om , och det är ingen som helst tröst i fråga om sillen. Men JensEriksson gick ju själv in på frågan om de bearbetade livsmedlen mer allmänt. När del gäller sillen är regeringens arbete, som sagt,fortfarande inriktat på - och jag hoppas verkligen att anser detvara riktigt - att försöka få till stånd en lösning som innebär bibehållentullfrihet för sill. Detta är regeringens arbetsprogram, det är vårmålsättning. Jag utgår från att anser alt del är riktigt att nuinte ge upp det målet, utan att vi, trots svårigheterna, bör fortsätta attförhandla. Som jag sagt kommer nya överläggningar med EG-kommissionenatt äga rum inom en mycket nära framtid. Regeringen liar vidare under de gångnaveckorna genomfört bilaterala uppvaktningar i sillfrågan i samtligaEG-huvudsläder för att få gehör för våra synpunkter. EG kommer att ha ettviktigt fiskeriministermöte , i vilket sammanhang ävensilltullfrågan kan tänkas komma alt tas upp. Mot bakgrund av de pågående diskussionerna kan jagsjälvfallet bara svara på hans fråga, beträffande vid vilkenlidpunkt och på vilket sätt regeringen kommer att utnyttja de möjligheterriksdagen har givit regeringen genom beredskapsplaner och annat, att jag villförsäkra att jag är precis lika intresserad som han av att fåtill stånd en för positiv lösning på problemet. Jag är mycket angelägen om att utsikterna att nåen lösning inte störs . Därför är jag självfallet inte beredd att i rådandekänsliga förhandlingsläge lämna ytterligare kommentarer i den fråga som Erikssonnämnde sist, om hur regeringen skall utnyttja bemyndigande. 11 (): Jag är medveten om de svårigheter EG har närdet gäller att lösa sina konflikter och sina problem. Men på en punkt tycksEG-länderna vara ganska överens, och det är när det gäller att försöka stoppatillförseln av svensk råvara till den danska beredningsindustrin. Tydligentycker man att man har tillräckligt med råvara och kan skaffa den råvaran själv- trots att vi har varit med om att bygga upp dennaberedningsindustri. Att jag tycker att avtal var så dåliga beror påatt de var ensidiga. Vi har tull på all svensk fisk, på alla svenskafiskkonserver som går till EG, och våra fiskare måste arbeta med en15-20-procentigt sämre lönsamhet än vad danska fiskare skall göra . Skall man då stillatigande låta EG agera i det här fallet?Jag betvivlar inte utrikeshandelsministerns vilja att komma fram till en lösning,och det är lika .angeläget för regeringen som för oss fiskare. Men skall manstillatigande åse att EG inför tull? började göra detta , ochredan för ett och ett halvt år sedan låg den här tullplanen klar, så nog harman haft fid på sig att förhandla och underhandla. Jag yel inte vad som har försiggått vid underhandlingarna.Vi bad en gång departementet alt få vara med som observatörer och se vad somförsiggick, men det fick vi tyvärr inte. Därför vet vi inte särskilt mycket omvad som händer. Vi har bara underrättelser från dem som deltar - alltså genomde kontakter vi har inom EG - att gå efter. Detta är allvarligt för fisket, för det kommer att kostapå. Jag tycker att regeringen har använt alldeles otillräckliga metoder och attden inte har ansträngt sig mycket nog för att få till stånd en uppgörelse. Jaganser också att EG på något sätt har tappat respekten för , eftersom mantydligen kan hantera oss litet grand som man själv vill. Trots att ländernainte är eniga inbördes i allt, så är de åtminstone.eniga när det gällerhanteringen av importen av sill från oss. Om ttdlbeläggning-en av svensk sillexport tiU Det är inte så som säger, attEG-länderna skulle vara eniga i den här frågan. Tvärtom har här sammaintressen som . utgör självfallet ett stort stöd för oss i denhär frågan. Det är ju den sill som kommer till det handlat om. Så iDanmark har vi uppenbarligen stöd. Sedan vet jag inte hur ser på företeelsersom att tala och tiga. Det är inte precis stillatigande som vi har åsett denhär processen. Vi har varit mycket aktiva och tagit upp frågan vid alla dekontakter- såväl allmänna som sådana som har berört fiske över huvud taget -som vi har haft med EG. När statsministern och jag - var detväl - besökte EG aktualiserade vi frågan. Det gjorde jag också medkommissionären vid högnivåmölet med EG här i . Vilyckades då få till Om tullbeläggningen av svensk sillexport tiU stånd ett expertmöte , som dock inte leddefram till någon lösning. Vi har, som jag har sagt, genomfört uppvaktningar isamtliga huvudstäder och då fört fram alt detta är en ur svensksynvinkel mycket angelägen fråga. Som jag nämnde kommer fortsatta samtal ochöverläggningar med EG att äga rum inom en mycket nära framtid. Man har en egendomlig definition av ordet stillatigande omman menar att vi stillafigande har åsett den här utvecklingen. Vi är tvärtomutomordentligt akfiva. Svårigheten är - som själv har varit innepå - att det inom EG finns starka konflikter när det gäller fiskefrågorna ochatt det där pågår en protektionistisk utveckling. Vi avserinte att ge upp våra försök. Del var innebörden av mitt förra svar. 13JENS (): Statsrådet har rätt i alt gärna villha vår sill till sin beredningsindustri. Jag är inte alldeles säker på att detär den danska regeringen som vill det, men jag känner till att den danskaberedningsindustrin är ytterst angelägen om att få vår sill. När jag säger "stillatigande" menar jag attregeringen inte har tagit i tillräckligt. Regeringen har funnit sig i att EG harinfört tull på sill utan alt vidta motåtgärder - del är verkligen vad man hargjort. Jag vet att man förhandlar, men förhandlingarna har inte lett till någotresultat. Det har regeringen accepterat och låtit EG införa tull på sill. ärdet , kanske , kvar innan EG på nytt vill införatull. Vi skall med intresse följa vad regeringen då kommer all göra.