prot · G7099 · 1983-12-31 00:00:00 — I "Krisplaner förSverige", som vi fick oss till dels efter regeringsskiftet, hette det attkrisplanens främsta mål är att samla hela nationen och alla våra resurser ikampen för den fulla sysselsättningen. Det var alltså otvetydiga ordalag somanvändes. På samma sätt var det, som nämnts i debatten här. under valrörelsen,när socialdemokraterna på affischerna markerade att det i socialdemokratinsSverige inte fanns 153 000 arbetslösa. talade ofta och mycket om sysselsättningenunder valrörelsen. Det finns mot bakgrund av dagens situation anledning att tafram några citat, som illustrerar hur stort avståndet är mellanord, handling och resultat. sade i : "Vihar haft en dramatisk ökning av arbetslösheten . Enligt senaste räkningen så går 50 000 ungdomar arbetslösa iSverige. Tänk er 50 000 människor - 40 000 människor ryms på . denstörsta arena vi har - eller kanske Nya Uilevi." Som vi alla hört och sett av statistiken, räcker i daginte Nya Uilevi, det lovar jag. Han sade vidare: "Vi måste få i gång, sätta i gånghjulen, skapa sysselsättning. Lägga fram investeringsprogram på vägar, påkommunikationer, på bostäder, för energiförsörjningen. Och skapar man jobb förmänniskorna där, sä skapar man jobb på väldigt många andra håll och man gerköpkraft. Om man får i gång bostadsbyggandet t. ex., som ni har klarat här iÖstersund pä ett sådant fint sätt. Men då ger man jobb åt dom som jobbar i stålindustrinoch dom som jobbar på cementfabrikerna. Och i snickerierna som avskedarfolk, och i möbelindustrin - den som går på tomgång. . . dom somgör kylskåp och spisar till lägenheterna och så bit för bit ända bort tillLudvig gardinfabrik i , som då får jobb. Och så sprider sig dåen satsning på bostadsbyggandet över hela ekonomin och ger jobb och köpkraftoch så kan vi börja få fart på igen." Ja, det har inte hänt särskilt mycket på det området.Bostadsbyggandet minskar fortfarande. Om det är allt detta som ROT-programmetskall klara av, må jag säga att jag lyckönskar bostadsministern i hans strävan.Men så framställdes verkligheten. Så relativt enkelt var det den gången. fick vi regeringsförklaringen, därdet heter: "Det främsta målet för politiken är att värna sysselsättningen.Omfattande insatser krävs för att pressa tillbaka arbetslösheten bland de unga.Kvinnornas ställning på arbetsmarknaden och den regionala balansen inåstesärskilt uppmärksammas. Regeringen avser att framlägga ytterligareförslag för att nedbringa arbetslösheten." Nedbringa arbetslösheten var det - har den barastigit. Det finns alltså åtskilligt kvar att göra med de här uttrycktaambitionerna i olika avseenden. Låt mig då titta litet grand på det som har framförts isysselsättningspropositionen, som vi håller på att behandla. Jag kommer inteatt gå in i detaljer, men några kommentarer kan vara på sin plats. Det är naturligtvis bra med detrekryteringsstöd som föreslås, om det bara kan göras effektivt. Där finnssannolikt möjlighet att göra en del förändringar, som man bör undersöka. Detär naturligtvis bra också om nu konjunkturuppgången kommer att kräva flersysselsatta - det återstår faktiskt att se i vilken skala det kan bli fallet. Naturligtvis är det önskvärt att de enskildaberedskapsarbetena inte trappas ned innan man vet hurdant det kommer attfungera i verkligheten. I varje fall bör man planera för en mjuk övergång. Detär viktigt att inte byta system väldigt ofta på det här området, för det skaparoerhört mycket trassel både i näringslivet och hos de myndigheter som skalladministrera förändringarna. När det gäller ungdomslagen är det en framgång och ettstöd för de tankar som vi har framfört tidigare att nu 18-19-åringarna erbjudsutbildning, praktik eller arbete. Vi har föreslagit tidigare att också20-åringarna skulle finnas med i det sammanhanget. Men samtidigt-och det var dettajag syftade på när jag talade om umgänget med de fackliga representanterna isamma arbetsgrupp - är det naturligtvis en kapitulation att erbjuda fyratimmars arbete till våra arbetslösa ungdomar. Det går alltid att säga att det är bättre att göra dettaän ingenting alls, att vara arbetslös. Men jag tror att det är viktigt, precissom det har sagts också i debatten, att man inte skapar olika typer avarbetsmarknad. Jag kan citera direkt t. ex. vad , harsagt: "De riskerar att skapa en andra klassensarbetsmarknad." Han använde just de orden i sin kritik av ungdomslagen. Man får en känsla av att det här är en kapitulation infördet faktum att det helt enkelt inte går att tala facket till rätta när detgäller att komma med ytterligare ungdomsplatser. hade Anna-GretaLeijon och jag och några andra en diskussion om hur viktigt det var att försökagå vidare på den här vägen utöver 16-17-åringarna, men är den vägen stängd,och man har valt en ny väg i stället. På den punkten skulle jag vilja frågaAnna-Greta om detta är en korrekt beskrivning av situationen och om inteheller staten som arbetsgivare har hittat några möjligheter att öppna den härgrinden. Vi vet ju att ungdomsplatserna har varit framgångsrikabland de åldersgrupper där de har använts, och det finns därför ingenanledning att kritisera utan att stödja de förslag om ytterligareresurser till att skapa fler ungdomsplatser som finns i propositionen. Lärlingsutbildningen har vi, precis som andraicke-socialistiska partier, länge försökt främja på bästa sätt. Det är viktigtatt detta sker, men det räcker inte. Här kommer att krävas ytterligareinsatser, t. ex. för att återskapa en del av den situation vi hade med degamla, mycket framgångsrika företagsskolorna, och för att knyta gymnasieskolantill i företagen inbyggd utbildning på ett mera metodiskt och långsiktigt sätt.Det innebär litet grand av en återgång till de system som vi har haft tidigarepå svensk arbetsmarknad. Dessapreliminära kommentarer vill jag göra till den proposition som vill jag också såga att det naturligtvisär en väldig svaghet att här inte finns några förslag frånindustridepartementet vare sig på industripolitikens område eller när detgäller regionalpolitiken. Jag antar att det är en tanke i detta. Men alla är jumedvetna om att vill man över hela fältet skapa just långsiktig, uthålligsysselsättning, räcker det inte med enbart arbetsmarknadspolitik. Vad tänker då regeringen göra för att föra vidare densmåföretagspolitik som framgångsrikt inleddes när hade ansvaret? Fränsocialdemokratiskt håll har man mest försökt att inför opinionen stjäla deframgångar som tidigare regeringar uppnådde, det må sedan gälla LandskronaFinans, Tele-X eller t. o. m. JAS. är och utvecklingsfonderna varmans egendom. Frågan är vad industridepartementet under socialdemokratiskledning tänker åstadkomma på egen hand. Eller har man stängt inte baraakutmottagningen utan också verksamheten? Vad tänker regeringen göra för attskapa regional balans? Eller är också detta en fråga på undantag? Det är lättatt få den misstanken när man minns hur regeringen försökte fä bortmålsättningen regional balans i den ekonomiska politiken. Det tog inte hellersärskilt innan den vanliga 1960-talspolitiken kom fram igen i valdadelar. Det gällde ökade flyttningsbidrag, avskaffad oljeprisdifferentiering föratt skapa rättvisa för glesbygderna, försvunna statsbidrag till enskilda vägaretc. Många i våra mest tätbefolkade onnäden uppfattar säkertinte de här frågorna som särskilt viktiga, men de är väsentliga för demänniskor som de berör. Det blir naturligtvis ännu mer påtagligt att man har ennegativ inställning till glesbygden, om man gör allvar av planerna ilivsmedelsutredningen på att kasta ut 20 000 som är sysselsatta ilivsmedelsindustri och jordbruk - ofta i de glesast befolkade områdena - i enosäker tillvaro utan att några nya jobb inom andra sektorer i samhället kangaranteras. Sammanfattningsvis går det inte att vända utvecklingenbara genom ett stort och ökande resurstillskott till AMS. Det senaste åretborde om något vara ett bevis för detta. Först vill jag be om ursäkt för att jagliksom smet emellan i debatten. Jag hade verkligen ingen avsikt att tillskansamig extra tid, men jag förstod inte riktigt finessen med talarordningen. Jagber om ursäkt! Sedan till sakfrågorna. Det finns en hel del i det somOlof sade som jag vill instämma i. Det kanske återspeglade något avverkligheten att jag gick upp efter anförande, eftersombehandlingen av arbetsmarknadsfrågorna i visade att centerntack och lov inte ville fortsätta att bli hopbuntad med i dettaavseende. Jag hoppas att jag inte skall tolka den allra sista delen av OlofJohanssons anförande som att tänker avvika från den linjen och säga nejtill de sysselsättningsåtgärder som vi nu har föreslagit. Men detfanns en punkt i det som tog upp som jag tyckte var ganska allvarlig. Han sade att det ar en kapitulationatt ordna dessa ungdomslag och ge arbete i fyra tinnnar åt ungdomarna. Jagförstår inte alls kan säga på det sättet. Jag kari inte komma ifrån attdet låter ruskigt. Hur ser det ut på den svenska arbetsmarknaden ? Jo,av de drygt 4 miljoner som är sysselsatta är ungefär I miljon deltidsarbetande.Det är framför allt kvinnor, och framför allt i den offentliga sektorn, ikommuner och landsting, som jobbar som hemsamariter eller städerskor ellersköter matbespisningen åt ungarna i skolan. Det är ingen kapitulation dessa kvinnor har gjort. Det äringen kapitulation för svensk arbetsmarknads- och sysselsättningspolitik attdessa kvinnor jobbar på deltid. Jag vill försäkra både och de arbetslösaungdomar som ibland har ställt sig frågan om det går att skaffa meningsfylldaarbetsuppgifter för fyra timmars arbetsdag att det går. Fråga de här kvinnornaom de inte tycker att deras jobb är meningsfullt! Jag skulle vilja påstå attdet finns få andra jobb som är lika meningsfulla som de kontakter med andrainänniskor, inte minst sjuka, äldre och barn. som dessa arbeten innefattar. En del av dessa kvinnor vill ha längre arbetstid, en delvill ha kortare arbetstid. Vad som har hänt är att endel av dem också har fått längre arbetstid. Jag är övertygad om att för de ungdomar som bara haratt välja mellan en öppen arbetslöshet och att få kontant arbetsmarknadsstöd ärdet inte att betrakta som en kapitulation att komma in i ett arbetslag, där mantillsammans med andra ungdomar kan diskutera och påverka sin situation och därman fåren vettig arbetsuppgift i kommun, landsting eller stat. Det är ettväsentligt steg mot ett samhälle, där vi hos dessa ungdomar kan ingjuta hopp omframtiden och fa dem att medverka till att skapa en framtida bättrearbetsmarknad. talade om ett A- och ett B-lag. Den fråganhar varit uppe i de diskussioner som vi inom det socialdemokratiska partiet harfört med , liksom många andra sysselsättningsfrågor. Jagvill f. ö. säga till att han inte behöver vara orolig när jagsitter med i arbetsgrupper med representanter från LO: jag är ganska van attgöra det efter många års arbete inom socialdemokratin. När vi har arbetsgruppermed representanter från partiet och LO. är det partiets representant som sittersom ordförande. Det var det i detta fall också. Jag skulle naturligtvis inteheller ha någonting emot att sitta som ledamot i en arbetsgrupp där ordförande. Vi diskuterade dessa frågor även i denna arbetsgrupp. Enav de saker som man framförde från sida var naturligtsisoron för att denna typ av ungdomsverksamhet, med en ersiittningsnivå som intevar avtalsenlig. skulle kunna leda till att man fick ett A- och e*t B-lag. Jagtror att det är en väsentlig tillgång att vi kan räkna med att medlemmar iKommunalarbetarförbundet, som är det förbund som i praktiken mest kommer att faarbeta med dessa ungdomar i ungdomslagen, ställer upp för denna verksamhet. Därefter något mer omsifferexercisen. Siffror kan ju användas pä många olika sätt. Vi kan jämföra demånader då vi har lämnat över regeringsmakten till varandra. Jag skulle viljapåminna om att arbetslöshetssiffran , när de borgerliga togöver efter det socialdemokratiska regeringsinnehavet, var 70 000. Den ökademed mer än 100 000 fram till den septembermånad då vi tog överregeringsmakten. Jag hoppas att det skall dröja länge innan vi får ett nyttbyte av partier på regeringsstolarna. Men jag vågar lova att vi med den politiksom nu förs och med litet tid på nacken skall kunna redovisa en betydligtbättre utveckling än vad de borgerliga kunde presentera för oss. Vi sade förut i debatten att om man skall få enrättvisande bild av utvecklingen skall man använda litet än enenda månad. Därför kan man naturligtvis titta på vad som hände påarbetsmarknaden med socialdemokratiskt styre ochjämföra detta med vad som hände under det sista borgerliga regeringsåret. Arbetslösheten ökade frän med 35 000 personer. Sådan var ökningstakten när vi tog överregeringsmakten. ökadearbetslösheten med 16 000 personer. Vi är inte till freds med situationen på arbetsmarknaden,men vi kan konstatera att vi har brutit den negativa utveck'.ngen. Vi är pä vägatt klara av situationen även på arbetsmarknaden, och de sista siffrorna,liksom prognoser och liksom den verklighet som människornamöter ute i många företag - en verklighet där människorna ser att orderböckernanu börjar fyllas, att man tömt lagren och börjar arbeta på övertid, att mant. o. m. börjar nyanställa - tyder på detta. Det är denna verklighet som har drivits fram av densocialdemokratiska regeringen, i vissa delar med stöd bl. a. av här i , mot moderata samlingspartiets intressen. Detstödet hoppas jag att vi kan räkna med när vi skall behandlasysselsättningspropositionen i , eller när det nu blir. 52OLOF () replik: Jag tänker inte ägna mig särskilt mycket åtsifferexercis. Men jag tycker att det i debatten här finns en grad avslarvighet hos socialdemokratiska talare som har varit genomgående under heladagen, och som tar sig uttryck i att man glömmer bort den verklighet som vimötte 1976, med 40 ä kostnadsstegringar för arbetskraften, med snart nogen andra oljeprischock innan den första hade värkt ut i den svenskasamhällsekonomin. Det är klart att man kan inkassera, som , minskande ökningstakt i antalet arbetslösa som en framgång, men det är iså fall en helt annan ambitionsnivå än den som präglade socialdemokraterna förevalet. Sedan ett par kommentarer till detta med deltiden. Jagtalade faktiskt inte om kapitulation för de människor som detta gäller. Jagtalade om en kapitulation av den politiska förmågan att klara ut dessa saker iförhållande till de fackliga organisationerna och deras vilja och den debattsom vi hade här föresommaren, som säkert kommer ihåg. Det är ju skillnad mellanpåtvingad och frivillig deltid. När det gäller de kvinnor som att hänvisa till, så har av dem, såvitt jag kommer ihåg,valt deltid frivilligt. Jag är övertygad om att det inte kommer att vara likamånga av de ungdomar som blir aktuella i ungdomslagen som frivilligt - de skulle vilja ha mer. Jag hänvisar bara helt kort till vadTCO-ordföranden har sagt, och jag är verkligen inte ensam om att vara bekymradinför detta val av alternativ. När det sedan gäller min kritik i slutet av mitt anförandesom blev litet bekymrad över, vill jag säga att den varallvarlig. Jag menar nämligen att det inte räcker att bedriva sysselsättningspolitikgenom - även om det är en nödvändig del - utan det ärviktigt att se helheten och att satsa på de mindre och medelstora företagen,att satsa via regionalpolitiken, så att vi får den rimliga balans som behövs.Men är i arbetslöshet en hög siffra, så är naturligtvis en ännuhögre siffra - det är precis vad man genomsnittligt har i skogslänen . Detkrävs alltså regionalpolitik. Jag efterlyser den, och det kommer vi också attgöra i våra alternativa förslag. Vi skall satsa på den enskilda sektorn, säger . Det är bra, men varför gäller det inte ungdomslagen också, när vi nuändå skall ha dem, enligt ert förslag? ytterligare en sak: Om ni vill satsa på enskildföretagsamhet tror jag att det vore bra om ni ibland lyssnade till vad t. ex.arbetsförmedlingens föreståndare i säger: "Vi har inte en endaarbetssökande under . Vårt svåraste jobb ar att hitta folk till de ledigajobben." Det finns också sådana exempel, och det borde föranleda enordentlig satsning på de mindre och medelstora företagen. Utökningav antalet suppleanter i vissa utskott Kammarenbeslöt att förhandlinaarna skulle fortsättas . 7 § Utökning av antalet suppleanter i vissa utskott Enligt till kammaren inkommet protokollsutdrag harvalberedningen föreslagit att antalet suppleanter i justitie- ochförsvarsutskotten skall utökas från 15 till 16 samt i socialutskottet från 16till 17. Jag hemställer att antalet suppleanter i justitie- ochförsvarsutskotten bestäms till 16 samt i socialutskottet till 17. Kammaren biföll denna hemställan. 11 protokoll 1983/84:7-10 8 § Meddelande om fyllnadsval Jag får meddela att fyllnadsval till justitie-, försvars-och socialutskotten kommer att ske vid morgondagens sammanträde. 9 § Anmäldes och bordlades Propositionerna 1983/84:24 Godkännande avöverenskommelsen om ändring av samarbetsöverenskommelsen den23 mellan , , , och () 1983/84:35 Ändring idubbelbeskattningsavtalet mellan och 10 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1983/84:3av m. fl. Dubbelbeskattningsavtalmellan och Sri Länka (prop. 1983/84:2) 1983/84:4 av m. fl. Dubbelbeskattningsavtal mellanSverige samt och (prop. 1983/84:5) 1983/84:5 av m. fl. Ändring i lagen (1977:654) omkungörande i mål och ärenden hos myndighet m. m. 1983/84:7) 1983/84:6 av och 1983/84:7av m. fl. 1983/84:9av Beriil m. fl. 1983/84:10av och Fastighetsmäklare(prop. 198.3/84:16) 11 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1983/84:30av () till utrikesministern om utvecklingsbiståndet tillNicaragua: Situationen i Centralamerikafortsätter att inge allvarlig oro. Kampen för mänskliga rättigheter ochdemokrati röner inga urskiljbara framgångar. bedriver utvecklingssamarbete med ett av ländernai regionen: . Också i fråga om finns anledning till oro vadbeträffar Undantagstillstånd och presscensur fortsätter attgälla. Osäkerheten är stor om de utlovade fria, allmänna valen kommer attavhållas. Anserutrikesministern att det svenska utvecklingsbiståndet till ärutformat på ett sådant sätt att det stöder en demokratisk samhällsutveckling ilandet? Vilkamöjligheter har att inom eller utom biståndssamarbetet medverka till endemokratisk utveckling i ? 1983/84:31 av () till utrikesministern om den politiska utvecklingen i : vacklar diktaturen i . Förförsta gången på länge verkar det finnas förutsättningar för att inleda denprocess som förr eller senare måste leda till återupprättandet av den chilenskademokratin. Det är främst den ekonomiska krisen och den instabilitetsom följt i dess spår som skapat dagens akuta situation i . Men i grunden ligger självfallet de politiska problemen.Den militärdiktatur som etablerades har mer och mer kommitatt bli en personlig diktatur för generalen . Därmed har diktaturensbas också blivit allt smalare. Medelklassgrupper som under delar av 1970-taletvar beredda att för tolerera har tydligt vänt sig mot honom.Motsättningarna kring den ekonomiska politiken har undergrävt Pinochetsförtroende t. o. m. inom diktaturens inre cirklar. eller senare kommer Pinochetdiktaturen att falla. Fåländer i har bättre förutsättningar för en balanserad demokratiskutveckling än just . Det gör den tragedi som Pinochetdiktaturen och dessförtryck representerar dubbelt tung att bära. Andres Zaldivar, ledare för kristdemokrater,underströk vid sitt framträdande inför moderata föreningsordförande i betydelsen av andra demokratiska partiers stöd. behöver kristdemokrater - och de övrigadeinokratiska grupperingar som deltar i oppositionssamarbetet - deninternationella opinionens stöd. En övergång till en stabil demokrati i Chilevore en seger för de värden vi kämpar för också i vår del av världen. Mot bakgrund av ovanstående hemställes att tillutrikesministern få ställa följande fråga: På vilket sätt kan den bidra till attstödja den demokratiska utvecklingen i ? 12 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1983/84:93 av () till statsrådet om prissättningen på elektricitet från kärnkraftverk: erbjuder nusina kunder kontrakt om el-leveranser som innebär successivt sänkta realpriserunder . Detta ger enligt pressuppgifter inte täckning förproduktionskostnaderna i tillkommande kärnkraftverk. Det är således fråga omen dumpning som ytterst torde bekostas av skattebetalarna, och som försvårarintroduktionen av inhemska bränslen. Är energiministern beredd att vidta åtgärder mot den nuaktuella dumpningen av kärnkrafts-el? 1983/84:94 av () till finansministernom beskattningen av dieseldrivna fordon: Beskattningen av dieseldrivnafordon är inte utformad så att den befrämjar en utveckling motenergisnålare fordon, vilket skulle minska avgasutsläppen. Är finansministern beredd att förändra skattereglerna säatt en utveckling mot bränslesnålare fordon gynnas? 1983/84:95 av Per () tillkommunikationsministern om uppbörden av vägtrafikskatt: Vägtrafikskatteuppbörden finnsreglerad i vägtrafikskatteförordningen (1973:776). Enligt denna förordningskall bilägaren aviseras senast den 15 i resp. månad för betalning föremånadens utgång. Därefter utgår straffavgift. Är statsrådet redo att medverka till att en längreaviseringstid införs för uppbörden i syfte att underlätta för bilägarna isynnerhet i semestertider? 1983/84:96 av () till utbildningsministernom läkarutbildningen i : Enligt uppgift i pressen avserregeringen att lägga ned läkarutbildningen i . Är dennauppgift riktig? 1983/84:97 av (m) till utrikesministernom aktualiserande av vissa frågor vid officiellt besök från : I slutet av kommerCubas regeringschef och vice president att besökaSverige på inbjudan av den . har i nyhetsmedia uppgivitsatt skulle ha en stående inbjudan att besöka vårt land. På sitter ett stort antal människor fängslade istrid med om de mänskliga fri- och rättigheterna. Det gäller t.ex. regimkritiska författare, homosexuella, fackföreningsmän som förespråkarfria fackföreningar och oppositionspolitiker. Med anledning av besök och mot bakgrundav de politiska fångarnas situation på vill jag ställa följande frågortill utrikesministern: Avser regeringenatt genom överläggningar med vicepresident förbereda ett besök avFidel i ? Kommerregeringen vid överläggningarna att vädja om frisläppande av politiskafångar och andra kubaner som fängslats i strid med om demänskliga rättigheterna? 1983/84:98 av () till utrikesministern omökad biståndsgivning genom multilaterala kanaler: I sitt tal inför FN:sgeneralförsamlings andra kommitté uttryckte Sverigesrepresentant på de nordiska ländernas vägnar förhoppningen att allabiståndsgivare i ökande grad skulle använda sig av multilaterala kanaler. Är utrikesministern beredd attinformera om hur en sådan förstärkt inriktning för delkommer att ges uttryck vid FN:s förestående bidragskonferens beträffandeutvecklingsaktiviteter? 1983/84:99av () till civilministern om prästers tjänstebostäder: har det framkommitatt ett av våra oskattbara kulturarv är hotat, nämligen prästgårdarna. Hotetkommer dels från skattemyndigheterna, dels från de offentliga arbetsgivarna. Reglerna för hyressättningen av prästgårdar är atthyran skall baseras på maximalt 140 m~ och utgöra högst av lönen. Ofta äremellertid prästgårdarna väsentligt större och skall med en marknadsmässigbedömning betinga en högre hyra. Taxeringsmyndigheterna har på flera hållbestämt sig för att betrakta skillnaden mellan utgående och marknadsmässig hyrasom en beskattningsbar löneförmån. 1 har redan skett eftertaxeringar, somdrabbat enskilda präster med belopp . De nya taxeringarna harenligt min uppfattning gjorts utan att man i tillräcklig omfattning beaktat attdet råder bostadstvång och att prästerna har betydande skyldighet att ställautrymmena till församlingens förfogande. Nr 9 Från arbetsgivarhåll har man drivitkravet att den s. k. hyresprocentsre- Onsdagenden 8'" skall ses över. Man anseratt denna regel, framför allt genom de kraftigt 19oktober1983 ökande energipriserna, blivitbetungande eftersom man inte kan ta ut full Meddelandeom bakgrund av ovanstående vill jagfråga civilministern: