prot · G709155 · 1983-12-31 00:00:00 — Jagbeklagar deniia lokaUsering - inte. för del, inte för stockholmarnasdel, utan för de konsekvenser en förläggning till kommer att innebäraframför allt för de akuta konserveringsbehov av kulturföremål av skilda slagoch material som är en realitet. Jag beklagar den dessutom medanledning av de fördyringar som enligt utredningen skulle bli en konsekvens aven förläggning till . Enframtida målsättning är självfallet att nå så långt att förebyggande och vårdandeåtgärder kan bli dominerande. Lokaliseringen av konservatorsutbildning, m. m. De akuta behoven av snabba insatsermed adekvat teknisk kunskap i botten kommer tyvärr att under lång tid framöverdominera behoven av åtgärder. Låt mig bara nämna den nedbrytningsprocess som f.n. på grund äv luftföroreningar hotar skulpturer runt om i landet. Det är min förhoppning att få bli trodd ochuppfattad som seriös när jag hävdar att.mitt förslag om lokalisering tillStockholm har sin grund i omtanken om konserveringen av våra kulturföremål vadbeträffar såväl akuta hjälpinsatser för förstörelsehotade kulturföremål somförebyggande och vårdande insatser. Det gäller här 10 utbildningsplatser av totalt 30 000 iStockholmsregionen. . Var och en borde väl med dessa siffror som bakgrundförstå att det i den situationen är kvaliteten och inte kvantiteten som varitavgörande för vårt ställningstagande. Inte några ovidkommandeStockholmssynpunkter. Det är riktigt att utredningen anser , Göteborgoch som tänkbara alternativ. Men utredningen hänvisar också till detilläggsdirektiv som alla kommittéer och utredare erhållit och som lyder somföljer: "Enligt tilläggsdirektiv (dir. 1980:20) till samtiigakommittéer och särskilda utredare angående finansiering av reformer skallutgångspunkten vara att alla förslag som kommittéerna lägger fram skall kunnagenomföras inom ramen för oförändrade resurser inom det område som förslagenavser. Kostnadsberäkningarna skall vara väl genomarbetade och ta hänsyn tillalla kostnader som kan uppstå oavsett de drabbar staten, kommuner ellerenskilda. Med hänsyn till dessa direktiv utgör det bästaalternativet när det gäller lokaliseringen av konservatorsutbildningen." Låt mig också avsluta med ännu ett citat ur utredningen: "I det fall regering och riksdag skulle viljaförlägga utbildningen till någon annan ort - och /isamverkan med är de enda tänkbara - kommer detta att medföra extrakostnader för såväl lärarresurser som praktikplatser. Med hänsyn till attkonservatorsutbildning i sig själv är förhållandevis kostnadskrävande samtregeringens allmänna ekonomiska direktiv till kommittéerna har vi inte ansettdet försvarbart att förorda en lokalisering till de nämnda orterna." Detta ärdirekta citat ur utredningen. Tänkbart alternativ, ja, men inte det bästa ur densynpunkt som jag anser skall vara den främsta för oss alla, nämligen att setill att inte en rad kulturföremål förstörs innan vi får en sådan kvalitet ochkvantitet av konservatorer att vi kan ta hand om dessa föremål. Jag beratt få yrka bifall till reservation 1 till betänkandet. 55MARGOT () replik: Vi kan räkna med att mycket stora krav ochförväntningar ställs på den nya grundutbildningen i konservering. Egentligen ärdet varken nödvändigt eller önskvärt att argumentera mot somlokaliseringsort. Utskottet har i valet mellan lokaliseringsorter ansett attflest skäl talar för . Förutom de skäl som jag har nämnt kanframhållas att här finns ettkemiskt-tekniskt kunnande som är betydelsefullt för konservatorsutbildningen,man kan erbjuda tillfredsställande praktiktjänstgöringar, här finns denbebyggelseantikvariska linjen, som är unik för landet, man har erfarenhet avatt ge kurser på detta område och, jag kan återupprepa detta, här finnssärskild kompetens på textilområdet. Man har också framhållit länsmuseernas ochhembygdsvårdens krav på bredd i utbildningen, och att det ka.i tillgodosesbättre genom en lokalisering till . Till och med argument som närhetentill och , som kan vara en grund för nordiskt sammarbete inomkonservatorsutbildningen, har framhållits. Och det finns fler argument somtalar för . Detta kan naturligtvis diskuteras i all oändlighet. Dethandlar om att ta ställning för en av orterna, som alltså samtligahar bedömts som tänkbara och lämpliga. Sedan skall sägas att utbildningen skall tillgodose ettriksbehov och att den skall etablera samarbete med övriga delar av landetoavsett var utbildningen placeras. Vi måste utgå från att man kommer attgenomföra en kvalitativt högtstående utbildning i . Om ElisabethFleetwood begär att bli tagen pä allvar, tycker jag att vi även skall taGöteborgs ambitioner gällande utbildningen och utbildningsutskottetsställningstagande på allvar. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. Lokaliseringen av konservatorsutbildning, m. m. 56ELISABETH () replik: Jag trodde att hade förståttatt jag inte är ute efter att angripa den utbildning som kommer till stånd iGöteborg, för där kommer den att anordnas. Jag beklagar bara att den hamnardär, eftersom den kapacitet som vissa delar av utbildningen behöver icke finnsi , vilket den eniga utredningen och expertgruppen inom utredningen haruttalat. Låt mig tala om att de experter som deltog i dennautredning var eniga om att förlägga utbildningen till - även denrepresentant från som ingick i expertgruppen. Jag hade inte tänkt ta upp detta. Det var därför jag intenämnde det i mitt första anförande. Jag hoppades att vi inte skulle få denna,som jag uppfattar det, litet onödiga diskussion. Ändamålet med utbildningen är definitivt det främsta. Menjag måste också få bli trodd på mitt ord när jag säger att det är utbildningensom sådan som för mig är det väsentliga. Jag måste därför också få tala om att jag har gått igenomremissinstansernas ställningstaganden. Trots, herr talman, att jag nu upptarfler minuter än jag hade tänkt mig vill jag säga att husgerådskammaren,krigsarkivet, statskontoret, , , kungl.biblioteket, statens konstmuseer, livrustkammaren, museet, UHÄ,AMS, , TCO, SACO-SR, och ett partill -där jag inte kan tyda mina egna hieroglyfer - har ansett att ärden bästa lokaliseringsorten. Några remissinstanser som förordar finns också.Det är LO, den s. k. om konservatorsutbildningen. 5 protokoll 1983/84:155 Lokaliseringen av konservatorsutbildning, m. m. ningen,landsantikvariers förening och en lång rad lokala organ pä . Det har jag stor förståelse för, men jag tycker att det, herr talman, öm vi här i försöker se objektivt på frågan, inte är något tvivel om vart den här utbildningen borde lokaliseras för kulturföre måls överlevnads skull. 57 () replik: Det här resonemanget blir hederligt först närman gör en jämförelse och på motsvarande vis räknar upp vad som finns iGöteborg. Det har man från på ett hedervärt sätt gjort för utskottet.Det är viktigt att säga att utredningen faktiskt angett tre orter som bådetänkbara och lämpliga för lokalisering av utbildningen. Det handlar alltså inteom att bli trodd eller inte utan om att väga sakargument mot varandra och tillsist ta ställning. Det har utskottet gjort, och vi har tagit ställning förGöteborg. 58 () replik: "Lämpliga" är fel ord, MargotWallström - "tänkbara" är det riktiga. Jag har svårt att förstå att MargotWallström inte vill lyssna på expertgruppen och representanten för Göteborgsom ingick i gruppen, och att hon inte vill lyssna på remissinstanserna. Närdet gäller de förebyggande insatserna och vården är , såvitt jag kanförstå, i paritet med . Det gäller emellertid den tekniskautbildningen. Jag skulle vilja likna mänga av våra kulturföremål vid en mycketsjuk patient. Det gäller i första hand att få patienten att överleva. När manväl har räddat patienten till livet kan man sätta in åtgärder som ger honom ettangenämare liv. Likadant är det med kulturföremålen. Först får vi se till attförstörelseprocessen inte fortsätter, sedan skall vi sätta in de förebyggande,vårdande insatserna. Jag saknar denna första kvalitet i den utbildning vi får. 59BARBRO i (m): Jag kommer att något kommentera min motion 547 angående högskoleutbildning på . Jag kommer inte attyrka bifall till motionen mot ett tyvärr enigt utskott. beslutade att förlägga visshögskoleutbildning till , nämligen förskollärarutbildning. Denorganiserades som en egen institution och knöts till högskolan förlärarutbildning i . Initiativet till denna utbildning togs avregionstyrelsen i högskoleregion och olika organ inom Gotlandskommun. Efter riksdagsbeslut startades utbildningen . Hösten 1983föreslogs i proposition 1983/84:40 att denna utbildning skulle läggas ned.Utbildningsutskottet beslutade dock om bordläggning till denna vårriksdag. Detdefinitiva nedläggningsbeslutet fattades i denna kammare . Gotlandsförsta och enda blev tyvärr inte gammal -. Trotssmärtan och medvetenheten om att nedläggningen skulle få svåra konsekvenserför Gotiands kommun motsatte sig varken min medmotionär, jag själv nedläggningen. Anledningen därtill var att det fanns alltför fåsökande och alltför många arbetslösa förskollärare. Efter riksdagsbeslut att inrättasjälvständiga högskoleenheter i och 1983 har alla län utomBlekinge och antingen en mindre regional högskoleenhet eller en ort medhögskola. Detta är för både regionalpolitiskt och utbildningsmässigtmycket allvarligt, tycker jag. Lägg till detta att statsbidragssystemet förstudieförbundens universitetskurser förändrats, vilket innebär att det kommeratt bli alltför kostsamt att anordna sådana universitetskurser. Detta drabbarGotland särskilt hårt, eftersom länet tillsammans med ett par Norrlandslänrelativt sett varit det mest aktiva på detta område. På grund av den situation som uppstått harregionstyrelsen tillsatt en projektgrupp bestående av ledamöter från olikaorgan inom och tjänstemän från iStockholm. Projektgruppen har fått i uppgift att förutsättningslöst inventeramöjliga utbildningar på . Det skulle gälla t. ex. fort- ochvidareutbildning, men det skulle också gälla lokala linjer eller delar avallmänna utbildningslinjer, vilket är mycket viktigt att poängtera. I den nya högskoleorganisationen finns ettsärskilt anslag för bl. a. lokala linjer och enstaka externa kurser. Enuppräkning av detta anslag har glädjande nog föreslagits i åretsbudgetproposition. Jag hoppas att de pengarna i viss mån kommer tilldel. De lokala linjerna förläggs till en viss ort efter beslutav -för del i Stockholmshögskoleregion. Ingen lokal linje har ännu föriagts till , men dennautbildningsform är vanlig i de flesta andra län. särart skulle säkerligen erbjudaintressanta studieområden även för studerande från övriga delar av vårt land.Ämnen som arkeologi, geologi och botanik -och även utbildning inomenergi-processteknik - borde vara av intresse, liksom vattenbruksomrädet.Lokala linjer med detta innehåll skulle säkerligen locka elever inte bara frånGotland utan också från övriga delar av vårt land. Den mycket kompetenshöjandeutbildningen skulle vara till stor nytta för vårt näringsliv. De externa kurserna är också viktiga. De ökarju högskoleutbildningens tillgänglighet högst väsentligt och är oftaintroduktionen till längre vidareutbildning. Mellan fyra och femdecentraliserade kurser har anordnats på . Dessakurser utgör en synnerligen viktig utbildningsresurs på , särskilt nunär vi kan räkna med studieförbundens hjälp i någon högre grad. Det är viktigt att detta program breddas avsevärt och gesen klarare inriktning. Det är också viktigt att dessa externa kurser ges så,att närliggande ämnen följer pä varandra och bildar pusselbitar i en helhet.Enstaka kurser kan då sä småningom leda till en fullständig högskoleutbildning. Lokaliseringen av konservatorsutbildning, m. m. Lokaliseringen av konservatorsutbildning, m. m. Många unga människor lämnar inte så gärna vårö efter sin gymnasieutbildning. Därför är det viktigt att vi ger dem dennamöjlighet och också tar vara på den resurs som dessa unga människor är. Gotlandhar inga alternativa studiemöjligheter. Därför är både enstaka linjer ochexterna kurser av största vikt. Tyvärr anser utskottet inte att bör göra någotuttalande när det gäller att förlägga viss högskoleutbildning till . Manåker gärna dit och har trevligt, men det här är för oss viktigareän sådana saker. På regionkansliet är dock en rapport under utarbetande av dentillsatta projektgruppen. Det beslut som eventuellt fattas på detta underlagkommer därefter att remitteras till högskolor och myndigheter. Förhoppningen på är att realistiska förslag tillhögskoleutbildning på kommer att bli resultatet av de olika initiativsom tagits i detta syfte, trots att inte vill uttala sig för enhögskoleutbildning på . 60PÄR (): Med anledning av i Visbyinlägg vill jag påminna om att vi från i ett särskilt yttrandeklargjorde vår inställning till högskoleutbildning på i samband med attförskollärarutbildningen där lades ned. Vi är helt på det klara med att detmåste komma till en helt ny högskoleutbildning på . sysslarregionstyrelsen med det ärendet, och vi fömtsätter att den kommer till ettpositivt resultat. Skulle den mot förmodan inte göra det, är vi för vår delberedda att medverka till att ingriper så att en högskoleutbildningverkligen kommer till stånd på framöver. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 4 (lokalisering av konservatorslinjen) Utskottets hemställan bifölls med 213 röster mot 90 förreservation 1 av Per m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 1 (planeringsramar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 av PerUnckel m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 2-5 Utskottets hemställanbifölls. 7 § Kammaren beslöt attbehandlingen av de på föredragningslistan återstå- Nr 155 ende utskottsbetänkandenaskulle uppskjutas till ett senare sammanträde. 8 § Svar på fråga1983/84:566 om hanteringen i av hemliga handlingar har frågat mig, om ett besök från en tjänsteman istatsrådsberedningen i skedde på mitt uppdrag. Jag vill tillfoga att syftet med det angivna besöket var, som ocksåframgår av en till utskottet överlämnad promemoria, ett rentinformationsutbyte. Omhanteringen i av hemliga handlingar Anf.62 (): Jag tackar statsministern för svaret på den här frågan. Jag har inteställt frågan för att dra i gång någon diskussion här i om ambassadörFerms brev till statsministern - det har jag varken skäl eller lust att göra -utan jag har ställt frågan på rent konstitutionella grunder, eftersomriksdagens granskning av regeringens löpande arbete sker genom konstitutionsutskottetsdechargegranskning. Dettaär en viktig del av vårt parlamentariska liv. Då är det också viktigt att dennagranskning från sida kan ske helt utan påtryckningarfrån regeringen. Det kan inte vara rimligt att regeringen, när utskottet försin granskning ber att få ta del av vissa handlingar, har synpunkter på hurdessa handlingar skall hanteras. Vi får utgå från att ,både dess ledamöter och dess kansli, är väl förtroget med det regelsystem som vihar när det gäller hemliga handlingar. Om det har funnits anledning att tro har förfarit lagstridigt med en handling i ,kan det prövas exempelvis av justitiekanslern som är fristående. Det är motdenna bakgmnd som jag tycker att det inte är godtagbart att en tjänsteman istatsrådsberedningen uppsökt för att få reda påhur en viss regeringshandling, som utskottet begärt in, har behandlats inomutskottets kansli. Jag noterar nu med tillfredsställelse attstatsministern säger att detta inte skett på hans uppdrag. Jag utgår ifrån attstatsministern kommer att se till att saken inte upprepas. har dåligt reda på vad som har inträffat. Jag kan integärna förhindra någonting som jag inte kan se varit någonting förgripligt. Vadsom har skett enligt den promemoria som jag har tagit del av är ettinformationsutbyte när det gäller hantering av hemliga handlingar; sådant börnaturligtvis förekomma mellan riksdagsutskott och . I dettasyfte har en tjänsteman i statsrådsberedningen uppsökt ordföranden i Fredagenden Denne,som ju känner till den här frågan, har i dechargedebatten 25 mai1984 inte haft någon somhelst kritik att framföra härvidlag. har han sagt att om andra vill, skall man gärna ta upp denna fråga Om hanteringen i till granskning ikonstitutionsutskottet. hemligahandlingar f- (): socialdemokratiskeordförande hade ju vid dechargedebatten inte några invändningaralls att rikta mot regeringen. Jag förmodar att detta känns tryggt istatsministerns kansli. var det emellertid inte den saken jag tog upp utan detfaktum att det som statsministern här kallat för ett informationsutbytefaktiskt var ett besök av en tjänsteman i statsrådsberedningen, som ville tareda på hur man inom handhade hemliga handlingar. Jag vill då upprepa att om man har anledning att misstrohanteringen av hemliga handlingar inom , hos dess ledamöter eller ' dess kansli, får man låta t. ex.justitiekanslern göra en utredning. Det kan inte vara rimligt att en regeringen underställdtjänsteman - jag tror att det var fråga om en politisk sakkunnig - gör dengranskningen. Det är ju då det finns risk för att det upplevs som enpåtryckning ifrån regeringen på det organ i som har att granskaregeringen. Det jag reagerade mot var det"polisiära" tonläget i inlägg då han uppmanade mig,attse till att detta inte skulle upprepas. Eftersom jag inte fått information om att någontingförgripligt skulle ha skett, nekar jag att göra den typen av auktoritära ochpolisiära ingripanden. Vill granska detta har manall rätt till det. Men att stå här och uttala sig om humvida en tjänstemanförfarit riktigt eller ej, utan att ha tillgång till ordentliga fakta i måletoch utan att ha med saken att göra, tycker jag vore att visa ett slagsauktoritär stil som inte är den rätta. 66 (): Jag noterade med tillfredsställelse attbesöket i utskottets kansU inte skett på statsministerns uppdrag. Jag tror attstatsministern inte heller har underrättats om saken. Jag tycker som sagt attdet är tillfredsställande, och jag har självfallet godtagit den delen avstatsministerns svar. Vad jag sedan sade var att jag tycker att statsministernskulle kunna se till att de tjänstemän i statsministerns kansU, som eventuellthar planer på att besöka , iakttar viss varsamhetframöver. Jag är övertygad om att statsministern med sin begåvningoch talarförmåga kan göra detta utan att det verkar auktoritärt ellerpolisiärt. 67 Statsminister (): Efter denna förtroendeförklaring nedlägger jag naturligtvis all talanmot . Och jag får väl uttrycka min övertygelse om attstatsrådsberedningens tjänstemän städse kommer att handla efter gällande lagaroch författningar, utan speciella tillsägelser från min sida. Överläggningenvar härmed avslutad. 9§ Svar på fråga 1983/84:547 om sillexporten till EG har frågat mig om det inställda mötet vecka 18 medEG-kommissionen om sillexporten betyder att regeringen inte anser det lönt attförhandla samt, om så är fallet, vad regeringen nu avser att göra. Saken har ingenting att göra med någon ändradhållning hos regeringen. Mötet sköts upp tUl följd av rent praktiska hinder.Något nytt datum för mötet har ännu inte fastställts, men vi räknar med att detkommer att äga rum . 69 (): Jag tackarutrikeshandelsministern för svaret på min fråga. Anledningentill att jag ställer den är den oro som jag känner - och med mig hela densvenska sill- och strömmingsfiskarkåren. Vi känner oro därför att regeringeninte driver frågan om EG:s silltuUar med kraft, utan som det verkar låter EGagera hur som helst. Undertvå perioder har vi nu haft EG-tull på sill. Första året hade vi det i tolvdagar, andra året . börjar en ny period, dåytterligare sill tullbeläggs. Det betyder troligen att vi får tullpå sill och strömming under ytterligare . Det kan således bli såatt vi får silltullar . Menvår regering tar det lugnt. Den inställer de EG-förhandlingar som skulle ha ägtrum vecka 18. Riksdagengav regeringen fullmakt i enUghet med vad man begärde i budgetpropositionen1983/84. Det heter där att regeringen "för det fall svensk sillexport tillEEC skulle tullbeläggas - får besluta om att under tid som regeringen bestämmeråterta helt eller delvis de i skriftväxling mellan och EEC den 21 juli1972 omnämnda svenska åtagandena avseende tullar samt avgifter med samma verkanför vissa fiskvaror med urspmng i EEC:s medlemsländer". Jagmåste också erinra utrikeshandelsministern om jordbruksministerns uttalande den2 . Jag gjorde detta också i en tidigare interpellationsdebatt,så jag behöver kanske inte citera uttalandet igen. Detframgår av uttalandet att det kommer att finnas en beredskapsplan som kansättas i verket. Men ännu har inte någonting skett, och det är nu åtta och enhalv månader sedan jordbruksministern gjorde sitt uttalande. Om sillexporten till EG Man kan av uttalandet få denuppfattningen att detta är en fråga mellan jordbruksministern ochutrikesministern - det sades så - och det var därför jag stäUde mininterpellation till utrikesministern. Jag funderar litet över om det är två departement somutarbetar en beredskapsplan och undrar om inte utrikeshandelsministern, somändå är ansvarig, är inblandad i förhandlingarna. Känner utrikeshandelsministern till denna beredskapsplan,som enligt vad jordbruksministern sade kan sättas i verket om svensk sillexporttullbeläggs? Jag är som sagt orolig för att inget kommer att hända, ochministerns korta svar har inte stillat min oro. händer ingenting,och det finns ingenting bestämt för framtiden. I det avtal som slöt medEG sålde man en stor del av det svenska fisket - ingen kan tala om vaddet såldes för - och regeringen visar inte heller nu någon större vilja attskydda vår näring, fisket. Den fråga som har ställt tillmig gäller ju varför ett möte har skjutits upp - ochinte det som nu tar upp. Han har fått svar på den fråga hanställde - det var praktiska skäl. Det är två parter och det gäller att hittaett datum, och därför har mötet skjutits upp. Vi hoppas att mötet skall kunnaäga rum . De andra frågor som upp har vi diskuterat tidigare - de var inte med i hans frågeställning här.Han vet mycket väl att jag har deklarerat att vi arbetar utomordentligt hårtmed EG för att få en långsiktig lösning av detta problem. Det är ju ingalundaså enkelt som framställer det. Han vilseleder också en del avsina vänner i fiskerinäringen, om han menar att problemet går att lösa ensidigtfrån svensk sida. EG är mitt inne i ett fiskekrig mellan de egna länderna. Detgör det inte lättare för ett land som att förhandla. Vi lägger ned -det har jag upprepat här i - mer förhandlingskraft pådenna fråga än på någon annan fråga i förhållande till EG. kanvara fullkomligt övertygad om att när det av praktiska skäl uppskjutna mötetkommer att äga mm, så kommer vi att vara lika aktiva och engagerade som vi harvarit . 71JENS (): Jag har pekat på de här sakerna därför attjag vill understryka den oro vi känner för att ingenting händeroch för att det kostar oss mer och mer pengar. För som går blirsiUtullen drygare och drygare. Jag vill också erinra om att det inte bara är för fisketsom det kostar pengar utan att det också kostar i samband med prisregleringen.Jordbruksnämnden har avgivit ett besparingsförslag, där man vill begränsautbetalningen av pristiUägg för siU, delvis av den orsaken att det tas utsilltullar. Om man gör så, kommer fisket att få ta hela kostnaden, och detkommer att bli kännbart i ett läge när vi som har låg lönsamhet. Att detinte är enkelt vet jag också. Men om man drar på detta år . får vi lätt uppfattningenatt troligen kommer ingenting att hända. Ni har ändå vapen som ni kan användaom ni vill, eftersom EG:s import hit är belagd med avgifter som ni har sammamöjligheter att ta bort som EG har att ta bort suspensionen när det gällertullar. Det är därför som jag menar att man måste ta i med kraft om man skallfå något resultat. Jag tror inte att det hjälper att förhandla, för då blir detfråga om att köpa för någonting annat, och svenskt fiske har i varje faUingenting mer att sälja. Överläggningenvar härmed avslutad. Ombenämningen på nästa århundrade 10§ Svar på fråga 1983/84:592 om benämningen på nästa århundrade har frågat mig om jag delar den s.k. språkvårdsgruppensuppfattning att nästa århundrade skall heta tjugohundratalet.