prot · G709105 · 1983-12-31 00:00:00 — Remisstiden har ännu inte gått ut. Den var följande: till början av marsför huvuddelen av remissinstanserna och för vissaremissinstanser, bl. På grundval av remissmaterialet kommer också debranschpolitiska och de sysselsättningspolitiska effekterna att bedömas. Om begränsningen av importen av textilvaror från 20 (): Jag tackar också för detta svar, men jagtycker ändå inte att jag har fått svar på den fråga som jag har ställt, omindustriministern är beredd att söka andra lösningar på energiproblemet och deproblem som finns i . Ärendet är ännu inte avgjort, säger industriministern, ochdet känner vi till. Jag hoppas att det kommer att bli en vettig lösning, fördet kan inte vara klokt att satsa statliga pengar på något som sedan skapararbetslöshet på andra håll i landet. 21 (): Jag är betydligt mer nöjd med det senaresvaret. Om man ser noga på vad det finns för kapacitet o. d., tror jag att detkommer att bli ett för och för sysselsättningen i omgivningenpositivt svar. Överläggningen var härmed avslutad. 9§ Svar på fråga 1983/84:398 om begränsningen av importen av textilvaror frånTurkiet har frågat mig vilka motivsom ligger bakom den genomförda hårda begränsningen av importkvoter påtextilvaror från . Inledningsvis bör noteras att man internationellt erkäntbehovet av avsteg från frihandelsprincipen på tekoområdet. (MFA), som är ett specialavtal under , utgör det internationellaregelverket för reglering av handeln med tekovaror. Inom dess ram har Sverigeslutit bilaterala textilbegränsningsavtal med ett antal lågprisländer.Utvecklingen av tekoimporten till från andra lågprisländer övervakasgenom ett importlicenssystem. Skulle importen från ett sådant land ha enomfattning som medför risk för marknadsstörning på den svenska marknaden, kan Om begränsningen av importen av textilvaror från Sverigeenligt bestämmelserna i begära konsultationer i syfte att få till stånd enreglering av exporten i fråga. En betydande ökning av importen av tekovaror från Turkietskedde . är, liksom , medlem i MFA. begärdedärför konsultationer om en begränsning av exporten från till Sverigeav vissa varugrupper. Förhandlingar har ägt rum , senast ifebruari , utan att någon överenskommelse kunnat nås. fortsatteimporten från att öka och nådde en nivå som såväl totalt som medavseende på berörda varugrupper överträffade importen från flera av vårabegränsningsländer. Importen av konfektionerade varor från uppgickunder till 53 milj. kr. mot 18 milj. kr. och endast 3milj. Mot bakgrund av det alltjämt besvärliga läget inom svensktekoindustri och med hänsyn till de riktlinjer för vår tekopolitik som lagtsfast av fann regeringen det därför nödvändigt att med stöd avbestämmelserna i införa begränsningar av importen från . Det börunderstrykas att detta inte är en unik svensk åtgärd. Även EG har vidtagitensidiga begränsningar av importen av tekovaror från . Det är beklagligt att en förhandlingsuppgörelse medTurkiet inte kunnat nås. Det var emellertid inte möjligt att fortsättade mycket långdragna förhandlingarna utan att något gjordes åt den stadigtväxande tekoimporten från detta land. Om importen från hade tiUåtitsatt öka ytterligare, hade detta lett till en förmånsbehandling av somskulle ha varit svår att motivera gentemot de länder med vilka vi har begränsningsavtal. Deåtgärder som vidtagits kan knappast betecknas som "hårda". inte somChrister Eirefelt påstått fråga om "nästan en halvering" av Importen av de produktgrupper som omfattas av restriktionerna hari enlighet med bestämmelserna i frysts på den nivå som hade uppnåtts underen tolvmånadersperiod t. o. m. . Enligt MFA hade det varit möjligt attlåta begränsningarna gälla retroaktivt . För att minskaolägenheterna för handeln har denna möjlighet emellertid inte utnyttjats. Frånsåväl turkisk som svensk sida har man förklarat sig beredd att fortsättaförhandlingai-na. Begränsningarna har därför t. v. fastställts att gälla för enperiod av endast i förhoppning om att en överenskommelse skallkunna nås före utgången av . 23CHRISTER EIREFELT (fp): Jag tackar utrikeshandelsministern för svaretpå min fråga. Jag är naturligtvis medveten om att det här är ett led i ettförhandlingsspel, men det minskar inte mina betänkligheter. Egentligen är det av två skilda anledningar som jag harbegärt besked om begränsningen av importen från . Den första anledningenär av principiell natur och gäller frihandelstanken. Den här åtgärden attkraftigt minska importen av tekovaror från visar tyvärr att regeringensstolta frihandelsdeklarationerinte är mycket värda när det kommer till praktisk handling. I den s.k. förnyelsepropositionen heter det: "Framför allt måste tendenserna till tilltagandeprotektionism framhållas. En ökad bilateralism i handeln och slutenhet inomhandelsblocken kan allvarligt komma att skada svensk industrisutvecklingsmöjligheter". har ju f. ö. själv svarat för fleraliknande utmärkta försvarstal för frihandeln. Men tyvärr visar bl. a. det nu aktuella exemplet medTurkiet att för den socialdemokratiska regeringen är frihandelstanken något manhåller vackra tal om. När det verkligen gäller är högtidstalen ochpropositionstexterna i stor utsträckning glömda. Men, herr talman, det finns alltså ett andra, kanske merpåtagligt, skäl för min fråga. Den här begränsningen, som genomförs med mycket kortvarsel, drabbar flera textilimportföretag mycket hårt, och naturligtvis ocksåderas kunder här hemma och leverantörerna i . Faktum är, ,att i förhållande till beordrade leveranser 1984 innebär kvoteringen en nedskärningi storleksordningen . har importföretaget varorna beställda, oftaförskottsbetalade. Och man har lagt ut mycket pengar därutöver på kontakter,resor och Uknande. Det finns också exempel på företag som har dyrbarakataloger och reklamkampanjer helt klara för varor som man irite vet omman får. Det här är, enligt min uppfattning, en helt oacceptabel följd avregeringens handlande. I en interpellationsdebatt för litet sedan hänvisade MatsHellström till ett land som sagt "att det svenska avtalet är bra därföratt det skapar stabilitet, långsiktighet och bra planeringsmöjligheter". Tycker att den här kraftiga nedskärningenmed kort varsel av importen från har något med långsiktighet och braplaneringsmöjligheter att göra? Importföretagen och tekofabrikerna i Turkiettycker det inte! Om begränsningen av importen av textilvaror från Nej, , det är just ettlångsiktigt avtal vi vill ha. Men i dessa förhandlingar liksom i förhandlingarmed EG har vägrat att gå fram den vägen. Jag hade förstått argumentering här omhan velat principiellt ta upp frågan om vårt medlemskap i . Men han harsjälv skrivit under partimotion, där det sägs att man på lång siktvill avskaffa våra tekoregleringar men där man inte ifrågasätter Sverigesmedlemskap i och de avtal vi nu har. Och mot bakgrund av de avtalen voredet en orimlighet, i förhållande till de länder tillsammans med vilka viutarbetat avtalen, om vi vid sidan av avtalen tillät att ett annat land tarderas marknadsandelar, ökar importen från det landet långt utöver de nivåer som Om begränsningen av importen av textilvaror från gällerländer som , , Sri Länka, osv. - jag skullekunna räkna upp många fler-, nivåer som ligger under också vad som tillåtsmed den här frysningen när det gäller . argumentering faller ihop, menar jag,när han inte själv är beredd att avskaffa MFA. Det har han inte varit i denpartimotion som han skrivit under. Och är man med i MFA måste man ta den härtypen av konsekvenser, om ett land utanför avtalet ökar sin andel långt utöverde gränser som gäller för andra länder. Vi har aldrig på något sätt ifrågasatt att begränsningarav det här slaget har en kostnad. är totalt sett ett av de mestfrihandelsinriktade länderna i världen, men när det gäller teko har vibegränsningar. Det har vi aldrig förnekat och vi hycklar inte med det. Men närman av beredskapsskäl och andra skäl, exempelvis att man skall kunna ge enomställningsmöjlighet i industrin, tvingas införa begränsningar har detta ettpris. Det är inget hyckleri från vår sida. Vi har begränsningar på tekoområdet,och dem har också och hans parti accepterat. Debegränsningsavtal som vi har med olika länder är ofta byggda på grundval avförhandlingar som hans egna partirepresentanter under sin regeringstid förde. Jag skallåterkomma till den andra frågan, om handeln. 25 (): Jag ifrågasätter inte medlemskapet i MFA,även om vi från vårt håll har sagt att vi tror att man skall minska de härhandelshindren i betydligt större utsträckning än vi gör . Begränsningen har en kostnad. Jag har här velat påtala attden kostnaden skulle kunna minskas i detta fall. Man har exempelvis gått in medrestriktioner med mycket kort varsel, och det drabbar framför allt flera mindreimportföretag mycket hårt. Jag har exempelvis haft kontakt medett litet importföretag i , som har hela sin affärsverksamhet inriktadjust på handeln med . Det innebär givetvis att de drabbas ännu hårdareän de större företagen, som har vissa möjligheter att skaffa sig spelrum.Företaget har förskottsbetalat varor till ganska stora belopp, man har haftstora kostnader på grund av att man varit på plats och förhandlat medfabrikerna, och riskerar man inte bara att inte få några leveranser utan manriskerar också sin goodwill för framtiden, om man inte kan leverera varornatill sina kunder. Jag upprepar min fråga till : Är att vidta sådana åtgärder att den här typen av skador undviks? Som jag har sagt är det tyvärr oundvikligtatt det uppstår problem föi handeln när restriktionerna införs. Det tillhör debegränsningar som MFA innebär. Jag beklagar självfallet detta, men det ligger ialla typer av handelsbegränsningar. Men när det gäller den här konkreta frågan - det vill jagsäga till förhandlingarna med i maj 1983.Redan dessförin- nan hadekommerskollegium kortat giltighetstiden för impOrtlicenser för import frånTurkiet. De berörda importörerna bör således inte ha varit omedvetna om attbegränsningar i någon form var att vänta. F. ö. förhåller det sig så att varje gång vi inför enbilateral överenskommelse innebär det begränsningar och därmed också vissaproblem för handeln. Men jag vill understryka vad jag också sade i mitt svar,nämligen att regeringen just med hänsyn till handeln inte har utnyttjat demöjligheter som MFA givit att införa bestämmelserna retroaktivt - det hade vikunnat göra, men med hänsyn till handeln har vi inte gjort det. håller nu på att samla in underlag föratt fördela de kvoter som kommer att gälla. En bedömning av möjligheterna attlösa problemen inom ramen för fastställda kvoter kan självfallet göras närkommerskollegium har sammanställt sitt underlag. Jag vill avslutningsvis säga att det icke är fråga om enkraftig nedskärning-importen kan förväntas uppgå till kanske fyra femtedelar avförra årets, och därmed blir problemen inte heller så stora. Om begränsningen av importen av textilvaror från 27 (): Jag tror nog att man har varit medveten omatt det skulle komma begränsningar, framför allt har de större företagen haftmöjligheter att få en sådan insyn att de blivit medvetna om det. Däremot trorjag inte att man har trott att de skulle bli av den omfattning som de nuuppenbarligen kommer att bli. Jag menar att det finns möjlighet att minskaskadeverkningarna genom instruktioner till kommerskollegium, t. ex. om att detsom är beställt och förskottsbetalt innan beslutet fattades inte skall räknasin i kvoten. Inte heller bör de varor som skeppades före meddelandet ombegränsningen räknas in i kvoten. Därutöver har vi problemet med demsom importerar från och alltså av det skäletinte får någon kvot. Kanske är det dessa företag som råkar allra mest illa ut.Jag upprepar min fråga: Är beredd att försöka hitta åtgärder somgör att dessa skador undviks? Jag har delvis svarat på Eirefelts fråga idet avseendet. I övrigt kan jag självfallet inte föregripa vad myndigheten,kommerskollegium, nu gör i sitt arbete på att ta fram ett underlag förfördelning av kvoterna. Jag kan självfallet inte föregripa myndighetens arbetepå det här området. överskattar problemen när han talar omhårda nedskärningar. Såvitt man kan bedöma av de antaganden som kan göras ompriser och annat kan importen totalt av konfektionerade varor under 1984beräknas komma att uppgå till omkring fyra femtedelar av import. Detär givetvis ett räkneexempel - ingen av oss kan veta exakt vad som sker. Mångaområden är också undantagna från begränsningar; begränsningarna gäller bara enmindre del av varugrupperna. Det skulle i så fall innebära att 2 protokoll 1983/84:105-106 Om begränsningen av importen av textilvaror från importenunder 1984 är större än den var 1982. Det indikeraråterigen att problemen - som jag inte alls hävdar inte finns -ingalunda är avden storleksordning som Eirefelt vill göra gällande. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Föredrogs och hänvisades 1983/84:117till lagutskottet 11 §Föredrogs och hänvisades 1983/84:2570-2579till finansutskottet 1983/84:2580-2582till justitieutskottet 1983/84:2583till försvarsutskottet 1983/84:2584-2591till utbildningsutskottet 1983/84:2592 yrkandena 1 och 2 tillutbildningsutskottet yrkande 3 till jordbruksutskottet 1983/84:2593till trafikutskottet 1983/84:2594till jordbruksutskottet 1983/84:2595yrkande 1 till näringsutskottet 1983/84:2596till näringsutskottet 1983/84:2597till utbildningsutskottet 1983/84:2598 yrkande, 1 tUlnäringsutskottet yrkande 2 till försvarsutskottet 1983/84:2599till jordbruksutskottet 1983/84:2600-2602till utbildningsutskottet 1983/84:2603till trafikutskottet 1983/84:2604till utbildningsutskottet 1983/84:2605till näringsutskottet 1983/84:2606-2610till utbildningsutskottet 1983/84:2611till näringsutskottet 1983/84:2612till utbildningsutskottet 1983/84:2613och 2614 till jordbruksutskottet 1983/84:2615 yrkandena 1-16 tillutbildningsutskottet yrkande 17 till försvarsutskottet yrkande 18 tilljordbruksutskottet yrkandena 19 och 20 till trafikutskottet yrkandena 21-29till näringsutskottet 1983/84:2616till jordbruksutskottet 1983/84:2617till kulturutskottet 1983/84:2618och 2619 till utbildningsutskottet 1983/84:2620yrkandena 1 och 2 till socialutskottet yrkandena3 och 4 till utbildningsutskottet 1983/84:2621till jordbruksutskottet 1983/84:2622-2625till utbildningsutskottet 1983/84:2626till trafikutskottet 1983/84:2627till utbildningsutskottet 1983/84:2628till näringsutskottet 1983/84:2629till jordbruksutskottet 1983/84:2630yrkandena 1-3 och 5 till arbetsmarknadsutskottet yrkande 4 till utbildningsutskottet /84:2631 tillnäringsutskottet /84:2632 till kulturutskottet /84:2633 tillutbildningsutskottet /84:2634 yrkandena 1-22 och 24-30 tillutbildningsutskottet yrkande 23 till kulturutskottet /84:2635 tilljordbruksutskottet /84:2636 till näringsutskottet /84:2637 och 2638till utbildningsutskottet /84:2639 till näringsutskottet Omsorgom äldre och handikappade m. m. 12 § Fortsattes överläggningen om socialutskottetsbetänkande /84:14 (forts, från prot. Omsorgom äldre och handikappade m. m. 29INGEMAR (): Det mesta i vårt land kännetecknas av godordning och reda. Var sak har sin tid, sin plats och sina regler. Bådeoffentlig och enskild verksamhet drivs i huvudsak med stor effektivitet. Detmesta är grupperat, klassificerat och typgodkänt. Detta är i många sammanhang en styrka. Men det rymmerockså risker. Mänskligt liv och leverne låter sig dess bättre inte i allastycken planeras och kodifieras. Varje människa är unik, har egna värderingar,drömmar, åsikter och egenheter. Det har emellertid i vår äldreomsorg ibland funnits entendens att bortse från detta. Pensionärer omtalas inte sällan som en enhetliggrupp som behöver tas om hand. Sedan man uppnått pensionsåldern anses man hagått in i den s. k. passiva perioden av livet. Det är naturligtvis en kränkandemänniskosyn. Varje äldre människa måste också mötas med respekt - jag skullevilja säga särskilt de äldre. Jag tycker emellertid att vi kan konstatera attäldreomsorgen numera tar stor hänsyn till dessa enkla fakta. Det finns ett ökathänsynstagande till de äldres egna önskemål, och man eftersträvar att ibegreppets bästa mening individualisera omsorgen. Den lagstiftning som reglerar också äldreomsorgen -socialtjänstlagen - baseras på dessa synsätt. Den har som utgångspunkt bl. a.principerna om självbestämmanderätt för äldre och normalisering av derastillvaro. Omsorg om äldre och handikappade m. m. Detinnebär att människor t. ex. skall kunnna behålla sin bostad när de blir äldre,att de så långt möjligt skall kunna erbjudas bostäder i vanliga bostadsområdenoch att den vård och omsorg de behöver skall erbjudas individuellt i form avsocial hemhjälp, färdtjänst, olika tekniska hjälpmedel osv. Det är ganska långtfrån inställningen, att äldre mår bäst av att isoleras från det pulserandelivet och bör behandlas som en enda hjälplös grupp. I den motion omäldreomsorgen som väckt och som behandlas i nu föreliggandebetänkande sägs bl. a. att äldreomsorgen måste ha som utgångspunkt att manskall stimulera äldre att behålla fungerande färdigheter och inrikta hjälpenpå det de äldre har svårast att klara själva och vidare att söka hålla nereantalet förflyttningar mellan bostäder och institutioner. För att detta synsättskall genomsyra äldreomsorgen krävs i motionen bl. a. förbättrad utbildningbåde för vårdpersonal och för administrativ personal. Motsvarande synpunkter finns också i andra motioner ochhar uttalats i samband med att socialtjänstlagen antogs. Vi konstaterar därföri utskottet att det finns en bred politisk enighet om inriktningen av äldreomsorgen. Vi har också kunnat konstatera att det nu pågår mycketrunt om i kommuner och landsting för att anpassa vård och omsorg efter denenskildes behov och önskemål. Det betyder ingalunda att allt är väl beställt.Det är viktigt att man överför erfarenheter och kunskaper mellan huvudmännen,så att erfarenheter snabbt sprids och för att undvika att misstag upprepas.Tillsynsmyndigheten har här naturligtvis ett särskilt ansvar. Inom ramen förett projekt för samordnad service och vård för äldre och långtidssjuka pågår isocialstyrelsens regi ett utvecklingsarbete för den sociala och medicinskaäldreomsorgen till stöd och stimulans för samarbete och samordning. Dettaprojekt kommer enligt uppgift att redovisas . Motsvarande underlagför utbildningen inom äldreomsorgen har publicerats i skriften socialtjänst. Också inom.Spri pågår ett omfattande arbete för att ökahuvudmännens kunskaper och överföra erfarenheter. Detta och annat arbete kommer att leda fram till allmännaråd om den sociala samt råd om hur vård och service för äldre ochlångtidssjuka kan och bör samordnas av de olika huvudmännen. Det är angelägetatt de färdigställs för att ge vägledning och för att påskynda denförändring av äldrevården om vilken det råder stor enighet. Regeringen har naturligtvis det övergripande ansvaret föratt så sker. Under den förra regeringens tid tillsattes den s.k.äldreberedningen. Beredningens huvuduppgift är att ta ställning till hursamhällets insatser skall samordnas och prioriteras. Under första halvåretnästa år beräknar beredningen kunna presentera förslag till riktlinjer för detfortsatta arbetet inom äldreomsorgen. Det är angeläget att äldreberedningens arbete och förslagsamordnas med vad avser att publicera som allmänna råd. Detankommer på regeringen att se till att så sker. Moderata samlingspartiet föreslår i en reservation attriksdagen uttalar att regeringen redan nu bör vidta sådana åtgärder att deriktlinjer varom utskottet är enigt fullföljs: Man har alltså inga avvikandemeningar om riktlinjernasinnebörd, och säger inte heller någonting om.vilka åtgärder, utövervad som redan pågår, som skall vidtas från regeringens sida. Regeringen har naturligtvis redan uppgiften att se tillatt de av fastlagda riktlinjerna fullföljs. Om detta skall sägas engång till, bör något nytt ha framkommit eller läggas till. Jag kan inte se attså sker i reservation. Däremot är det angeläget stryka under att de riktlinjerför det fortsatta arbetet med äldreomsorgen som äldreberedningen arbetar medinte fördröjs och att regeringen så fort ske kan redovisar dessa för riksdagen.Dettta sägs också klart ut i utskottsbetänkandet. Särskild uppmärksamhet bör ägnas äldre invandraressituation. Det följer av tanken på individualisering att deras speciellaproblem och önskemål måste få slå igenom i äldreomsorgen. Det finns emellertid skäl att inte ha alltför högt ställdaförväntningar när det gäller vad som kan åstadkommas med allmänna råd ochriktlinjer. Tanken på individualiserad omsorg reser ju gränser för hur långtman kan gå med anvisningar från centralt håll. Grundtanken om självbestämmandeför de äldre och flexibla lösningar får inte kringgås genom alltför detaljeradecentrala riktlinjer. Lagar och anvisningar har också en annan begränsning,nämligen att man aldrig kan lagstifta fram sunt förnuft eller medmänsklighet.Tvärtom måste genomförandet av de riktlinjer för äldrevården som riksdagenuttalat sig för i hög grad lita till styrkan i opinionsbildningen. Om de högaambitionerna och goda avsikterna skall nås, måste den gemensamma värderingen -kalla det gärna samhällsmoralen - vara att visa respekt för varje enskildindivid att känna gemensamt ansvar förde äldres villkor. Om t. ex. möjlighetenatt bo kvar hemma, även när man behöver vård och tillsyn, skall kunnaförverkligas måste det alltid vara ett samspel mellan den hjälp samhället kantillhandahålla och de anhörigas och vänkretsens ansvar. Jag tror att det ocksåär en uppgift för oss poUtiker att ta aktiv del i opinionsbildningen för devärderingar som socialtjänstlagen i dessa avseenden vilar på. betänkande tar i övrigt upp ett antalanslag och motioner på handikappområdet. kommer att förutskottsmajoritetens räkning kommentera dessa frågor. Låt mig för min del baraberöra de reservationer som gäller anslagsfrågorna. Både och kommunisterna harreserverat sig beträffande anslaget för färdtjänst. Reservationerna äremellertid varandras motpoler. För kommunisterna finns nästanaldrig några ekonomiska restriktioner. Om man inte besväras av sådana, kan mannaturligtvis gå hur långt som helst. Det finns självfallet brister ifärdtjänsten. I ett läge med mycket ansträngd ekonomi är det viktigt attkoncentrera sig på de mest iögonfallande bristerna. Det råder storaskillnader mellan kommunerna när det gäUer kvahteten på färdtjänsten. Det motiverarett statsbidrag som är så konstruerat, att kommuner med dåligt utbyggdfärdtjänst stimuleras att förbättra den. förslag att slopastatsbidraget riskerar att permanenta dessa skillnader. Omsorg om äldre och handikappade m.m. Omsorgom äldre och handikappade m.m. Moderatasamlingspartiet föreslår också att statsbidraget till landstingens särskolorskall slopas. Ibåda dessa frågor hävdar att den verksamhet till vilkenstatsbidraget går inte skall drabbas. Man behöver inte ifrågasätta denna avsiktför att ändå hävda att detta är precis vad som kommer att ske, om man antarmoderaternas förslag. Föregen del anser jag att specialdestinerade statsbidrag efter hand börförsvinna.. Det måste emellertid ske efter överläggningar med kommuner ochlandsting. Det är det enda sättet att överföra det finansiella ansvaret isådana former att det inte går ut över den verksamhet man önskar prioritera. Omriksdagen ensidigt skulle förändra villkoren på det sätt föreslår,därtill med omedelbar verkan, är det oundvikligt att svårigheter uppkommer förhuvudmännen, i det här fallet att driva färdtjänsten och särskolorna vidare ioförändrad omfattning. Jag ber att få yrka bifall till hemställan i socialutskottetsbetänkande nr 14. 30 MARGÖ (vpk) replik: kommer med beskyllningar att det för vpk inte finnsnågra ekonomiska begränsningar. När det gäller färdtjänsten föreslår ochefterlyser vi inte några privilegier för handikappade som behöver utnyttjafärdtjänst. Vi anser bara att handikappade i möjligaste mån måste få sammamöjligheter som icke handikappade att förflytta sig. Det har de inte . TyckerIngemar att den begränsningsregel som infördes och som vpk villavskaffa är konstruerad så att den utfaller rättvist?