prot · G709112 · 1983-12-31 00:00:00 — En störrefrihet för kommunerna att hantera de statsbidrag som utgår tycker jag är fulltmotiverad. Kommunerna har erfarenhet av barnomsorg. Diskussionen om statsbidragen till de enskilda daghemmenbygger inte på någon liten teknisk detalj i statsbidragssystemet, utan beroruppenbarligen på skilda synsätt. Det kan vara nog så bra med dessa 30 milj. kr.som utgår för diverse försök. De ersätter naturligtvis inte vad jag harargumenterat för och som innebär att alla som uppfyller de krav som ställs närdet gäller pedagogik och social fostran bör ha rätt att driva olikaverksamheter inom förskolans ram. Jag tycker det är sorgligt attsocialdemokraterna fäster större avseende vid vem som driver än hur det drivs.Om de krav som uppställs blir uppfyllda, kan det ju inte vara någon avgörandeskillnad om det råkar ske i ena eller andra juridiska formen, om det kallas föraktiebolag, stiftelse, föräldrakooperativ eller någonting annat.Kvaliteten är avgörande. Jag hoppas verkligen att socialdemokraterna visar såmycket mod att de vågar tänka om på den här punkten. 44ANN-CATHRINE () replik; sade att det nyastatsbidragssystemet uppmuntrar till flexibla lösningar för kommunerna. Men omdet nu är så att man är så angelägen om flexibla lösningar borde man stimuleraden alternativa barnomsorgen och de enskilda lösningarna. Det ger ju verkligflexibilitet. Men i och med att statsbidraget inte är rättvist och ger lika myckettill de enskilda, blir det ju inte någon flexibilitet. Vi når inte hellervalfrihet och de ytterligare barnomsorgsplatser som vi vill ha. sade att statsbidragssystemet är för nyttför att förändras. Men socialministern kommer ändå med en ny proposition omvillkoren för statsbidrag till enskild barnomsorg. Det är ju verkligen enavgörande förändring för den enskilda barnomsorgen. att det finns allanledning att diskutera och kritisera det som är dåligt och försöka få detbättre. Detta skall inte bara socialministern kunna göra, utan även vi frånoppositionen. Sedanhar jag ställt frågan vad "affärsmässig" betyder. Enligt detpressmeddelande som kommit är det affärsmässigt drivna daghem ochfritidshem som inte skall få statsbidrag. Men jag har inte fått något svar påden frågan. Jagtycker det är märkligt att socialdemokraterna inte ställer upp på målsättningenatt vi skall ha god barnomsorg till svenska barn i så stor omfattning sommöjligt och i enskild regi så länge som vi kan garantera att barnomsorgen ärgod och att kvalitén är hög. Det är ju misstro mot både personal och föräldraratt tro att de inte själva kan se att barnomsorgen är bra om en annan huvudmananordnar den. Målsättningen måste ju vara hög kvaUtet oavsett vilken huvudmansom ordnar barnomsorgen. Vadgäller barnmiljörådet vill jag säga att barnens säkerhet och barnens miljöskall värnas om av alla i vårt samhälle. Det skall inte behövas en centralmyndighet och central byråkrati för detta. Barnomsorgen,m. Anf.45 () replik: sade att det här nya systemet har medfört ökade möjligheterför kommunerna att anpassa sin barnomsorg efter lokala behov. Då kan jagkonstatera att regeringspartiet ligger betydligt efter när det gäller att hatagit del av reaktionerna i kommunerna i det här sammanhanget. tydligen inte tagit del av de diskussioner som systemet har tvingat framute i kommunerna. Där resonerar man nu om att ställa "heltidsbarn"först i kön, att omforma barnomsorgstaxorna till heltidsbarnens förmån, attdaghemmen kanske måste reserveras för heltidsbarnen, medan"deltidsbarnen" uteslutande får tas in på familjedaghem. Det ärfaktiskt inte alls så att det alltid är heltidsbarnen som är de som bästbehöver en barnomsorgsplats. Jag undrar om detta var vad socialdemokraternatänkte på när de införde systemet. Jag ställde en fråga till , och jagtänker upprepa min fråga; Vilka skäl anser det finns för att inteta in deltidsförskolan i statsbidragssystemet? 46 INGA (vpk)replik; sade att vi måste få en plan för utbyggnaden avbarnomsorgen och upplyste om att en sådan plan håller på att utarbetas. Det ärväl bra. Men en plan medför ingen utbyggnad - det har ju tidigare erfarenhetervisat. Den tidigare femårsplanen misslyckades att uppnå det alltför snåla målsom sattes upp. Någon större tilltro till planer tycker jag inte att man kan haom det inte finns ett vettigt statsbidragssystem. Jagtycker inte att socialdemokraterna värnar om barnomsorgen när de så kallsinnigtavstyrker vpk-förslagen, som faktiskt skulle både trygga en utbyggnad och säkraen kvalitativt bra barnomsorg. Vi menar att statsbidragssystemet skallstimulera till en utbyggnad, tvinga kommunerna till en Barnomsorgen, m. m. Det skall kopplas in bindande kvalitetsnormerför att få effekter på den kvalitativa sidan. Det finns 850 000 barn som har förvärvsarbetandemödrar. För dessa 850 000 barn finns det 150 000 daghemsplatser, 55 000fritidshemsplatser och 100 000 familjedaghemsplatser i den kommunalaverksamheten. En enkel addition visar att det faktiskt fattas 500 000 platser.Det finns alltså ett mycket kraftigt utbyggnadsbehov. Vi kommer aldrig attkomma någonstans vare sig när det gäller utbyggnaden eller när det gällerkvaliteten om man inte har ett statsbidragssystem som har den konstruktion somvi har föreslagit i vår motion. Kvaliteten inom barnomsorgen håller på att försämras.Överinskrivningar på överinskrivningar och omflyttningar för barn, olika formerav organisatoriska förändringar är vad som håller på att ske ute i kommunerna,för man måste anpassa sig till det system som föreslagits. Man planerar nu ivissa kommuner att dra in städpersonal och öka barnstugepersonal för att fåstatsbidrag. vet jag inte om man hade räknat med detta när man införde dethär nya statsbidragssystemet. Barnomsorgen kan förstås bli ännu sämre, om man låtervinstintressena börja gälla inom barnomsorgen. Det kommer att skäras ned påpersonalsidan, och barngrupperna skall vara större för att verksamheten skallge någon vinst. Entreprenadverksamheten kan bli ett bekvämt sätt attytterligare sänka kvaliteten. En billigare och sämre barnomsorg kommer att gåut över våra barns välbefinnande! 47ANITA () replik; De förslag som vi diskuterar skulleinnebära att kommunerna skulle få ett betydligt sämre statsbidrag än vad de fåri dag. Det moderata förslaget innebär en minskning av statsbidraget med ca 440milj. kr., och förslag innebär en minskning med 575 milj. kr. Deltidsförskolan har vi diskuterat här i kammaren mångagånger. Redan när vi antog förslaget om utbyggnad infördes i det gamlastatsbidragssystemet en tvingande regel för kommunerna att anvisa plats församtliga sexåringar i deltidsförskolan. Däremot är det frivilligt för barnenatt delta i denna. När det gäller statsbidragssystemet kommer en uppföljningatt ske, och behövliga justeringar måste då göras. Inom socialdemokratin har vinaturUgtvis målsättningen att all barnomsorg skall vara av bra .kvalitet. Detär ju därför vi inte vill minska bidragsbeloppet till kommunerna. Om man skulleinföra statsbidrag även till de daghem som är avsedda att drivas med vinst iaktiebolagsform, måste det innebära en kraftig kvalitativ försämring- annarsfinns det ju ingen möjlighet att driva dem billigare. Dagens statsbidragssystem och det som man kommer attföreslå medför ingen förändring för dagens alternativa barnomsorg. Det haralltid utgått statsbidrag till den alternativa barnomsorgen. Den förändring somskedde när det nya statsbidraget infördes var att man inte fick samma stöd somdet kommunala bidraget ger, men den procentuella fördelningen av kostnaderna ärprecis densamma som i det gamla systemet. TillRosa Östh skulle jag vilja säga beträffande överinskrivning att jag Nr 112 Barnomsorgen, m. m. undrar vaddet fanns för något i förslag som skulle förhindra överinskrivning.Alla sådana regler togs ju också bort i detta system, och en spärr fanns förkvalitetsförbättringar. Det var genom den socialdemokratiska motionen somsocialstyrelsen fick i uppdrag att utarbeta mål, som senare har godkänts avriksdagen. Ett pedagogiskt program har utarbetats, och det är nu ute på remiss.Avsikten med detta pedagogiska program är att kommunerna senare skall utarbetaegna riktlinjer. Jag yrkar fortfarande bifall till utskottetshemställan i dess helhet. Under detta anförande övertogförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandUngar. 48 () replik: De exempel som har dragit fram visarpå olyckliga konsekvenser av de vistelsetider som det beslutadestatsbidragssystemet medför. Jag har i mitt tidigare inlägg påtalat att det kanfå många olyckliga effekter. Det leder med all sannolikhet till längrevistelsetider på daghem för barnen än vad föräldrarna egentUgen önskar. Det kanleda till att det blir fler barn på daghemmen än vad personalen och föräldrarnaönskar och vad som är rimligt utifrån allmänna sociala och pedagogiskautgångspunkter. Det kan också leda till att det blir lägre statsbidrag tillkommunerna än vad de har . Därtill kommer risken för konflikter mellanpersonal och föräldrar när man skall diskutera dessa mycket krångliga regleroch risken för ökad byråkrati. Jag tycker att detta borde vara skäl nog att redan nu sägaatt det skall rättas till. Något kanske man kan göra inom ramen förtillämpningsföreskrifter, men det vore klädsamt om ville erkännaatt det nuvarande systemet inte är bra och att regeringen är beredd att rättatill det. Frågan om de enskilda daghemmen fårvi i utskottet och i kammaren tillfälle att diskutera - medanledning av en proposition som egentligen aldrig hade behövt skrivas ellerlämnas till . När vi nu ändå får en sådan proposition skulle jag viljafråga om regeringen är beredd att sluta med diskrimineringen avföräldrakooperativen. Även om socialdemokraterna misstror daghem som drivs iandra juridiska former - oavsett vilken kvalitet de visar sig kunna uppnå -borde man ändå kunna ta ännu ett steg för att ge föräldrakooperativen medkommunal barnomsorg likvärdigt statsbidrag. En sådan ny chans fårsocialdemokratin här . Det vore fint om ville medverkatill att i alla fall den skamfläcken tvättas bort. 49ANN-CATHRINE () replik; Fru talman! Vårt förslag innebär attanslagsutrymme skall beredas för en vårdnadsersättning till alla barn . Barnomsorgen, m. m. ning kan allt fler föräldrar välja andra former avbarntillsyn än den kommunala. Familjerna får bättre råd att, om de så önskar,låta en förälder vårda barnen hemma. De kan betala för en valfri barnomsorg, ienskild eller regi. Vårt förslag innebär dessutom ett rättvist statsbidragtill enskild barnomsorg. På det sättet stimulerar vi utbyggnaden av denenskilda och alternativa barnomsorgen. Vi kan få fler platser för samma pengareller till en lägre summa. Vårt förslag stimulerar alltså fram fler platser ibarnomsorgen än det nuvarande statsbidraget. Mycket har sagts om statsbidragssystemet. Detstörsta felet med nuvarande statsbidragssystem är att det diskriminerar denenskilda barnomsorgen - föräldrakooperativ, annan barnomsorg som ges avideella föreningar, kyrkor osv. Det vore riktigt av att erkännadetta. Socialdemokraterna bör ta den chans som propositionen omvad de kallar affärsdrivna daghem och fritidshem ger dem till att förbättrabidragssystemet, så att de enskilda institutionerna får ett rättviststatsbidrag och vi får mer barnomsorg av god kvalitet. 50 () replik; tar här upp frågan omöverinskrivning. Jag sade i mitt anförande visserligen att jag inte tänkteöverdriva vådorna av en viss överinskrivning, men jag anförde också att detsocialdemokraterna nu hävdar rimmar mycket illa med vad de har sagt omjust överinskrivning. De har ju kallat överinskrivning för social nedrustningoch ansett den vara helt förödande för barnomsorgsverksamheten. förslag skulle inte ge oss möjlighet attgarantera kvaliteten, påstår . Hon säger också att vårt förslaginnebär en besparing i förhållande till socialdemokraternas förslag. Som jag sade tidigare verkar inte det system som viföreslog och en tidigare riksdagsmajoritet fattade beslut om styrande - när detgäller omsorgsform, vistelsetid osv. - på det olyckliga sätt somregeringspartiets system gör. Vårt förslag ger också, som jag harframhållit, utrymme för en mycket nödvändig och angelägen utbyggnad avvårdnadsersättningen. hade inget svar attge mig när det gällde deltidsförskolan. Tyvärr måste man nog se det som ettexempel på hur föga intresserat regeringspartiet är av meningsfullaregionalpolitiska insatser. 51INGA (vpk) replik: Jag tror att man tyvärr kan konstatera attbarnomsorgen håller på att försämras - trots den ofta hängivna personalensansträngningar - på grund av verkningarna av statsbidragssystemet. Jag skullevilja fråga ; Hur länge tänker socialdemokraterna åse dennaförsämring, både när det gäller utbyggnaden av barnomsorgen och när det gällerkvaliteten? Detta statsbidrag utgår per inskrivet barn, och man har slopatytnormerna och alla kvalitetsnormer. Ett sådant system bäddar föröverinskrivningar. Detta har vi sett i pressen och hört från personalen. Hurlångt skall det gå. innansocialdemokraterna säger att man inte kan acceptera detta, att man måste ändrabidragssystemet och få en annan syn på kvaliteten inom barnomsorgen? Tänker nistoppa överinskrivningarna? 52 () replik; Jag håller med om att det ärbråttom med att vi får en utbyggnadsplan, så att alla barn som har behov av det- det är den gamla målsättningen - skall kunna få plats i barnomsorgen. Närdetta beslut fattades i sade vi att kvaliteten och de pedagogiskamålen inte fick försämras. Det sker en uppföljning av det nyastatsbidragssystemet. Jag kan inte, som gör, säga att ytnormen ärett mått på en bra barnomsorg. Det är naturligtvis innehållet i barnomsorgensom är det viktiga. När det gäller statsbidragssystemet och reglerna för attstatsbidrag skall ges - dvs. att det skall vara sju timmars vistelsetid för skall få ett helt statsbidrag - anser jag att det är viktigt att kommunernafår ett ökat stöd för heldagsomsorgen. Det finns många barn som har behov avatt få tillsyn , och därför är det viktigt att staten stöder dekommuner som har denna tillsyn. När vi hade det förutvarande barnomsorgssystemetfanns det tendenser till att skära ner heldagsomsorgen och att ge barn tillsynbara på deltid i daghemmen. Återigen har man tagit upp frågan om vårdnadsersättning idenna debatt. Vårdnadsersättning är inget alternativ till barnomsorg och kommeraldrig att kunna bli ett bra alternativ till en utbyggd barnomsorg. Man kanundra varför ni inte införde den vårdnadsersättning som ni anser är så viktig,när ni hade på er i regeringsställning. Till vill jag säga att vi visst anser attdeltidsförskolan är viktig. Därför finns det lag på att kommunerna skall anvisaalla barn som är en plats i deltidsförskola, om de inte har plats idaghem. Man skall också anvisa plats till vissa femåringar i glesbygd, vilka dåkommer att gå . Jag vet av egen erfarenhet, eftersomjag själv bor i en kommun med ganska mycket glesbebyggelse, attdeltidsförskolan är viktig där. Vad som också är mycket viktigt är den öppnaförskolan, som vi har gett ett statsbidrag. Den gör att vi kan förbättrakvaliteten i familjedaghemmen och även för de hemarbetande föräldrarna. Vi harmycket generösa regler när det gäller statsbidraget till den öppna förskolansom kan utgå i olika former. Barnomsorgen, m. m. Förste vice talmannen anmälde att ,och anhållit att till protokollet få antecknat attde inte ägde rätt till ytterligare repliker. 53RUNE (): I socialutskottets betänkande nr 18 behandlasmin och motion 2235 om statsbidragsreglerna tillfritidshemsverksamhet för utvecklingsstörda. Bakgrunden till motionen är de problem som uppstod förJönköpings kommun när den inordnade en av bedriven Nr 112 fritidshemsverksamhet förutvecklingsstörda ungdomar i kommunens barn- 29 mars1984 statsbidrag inte kan utgå till denverksamheten och att nuvarande statsbi- dragsregler inte medger driftbidrag för fritidshemsavdelningar med enbart Vi yrkar därföri vår motion på en översyn av statsbidrags- fYi fYi reglerna, så att statsbidrag ocksåkan beviljas till fritidshem med enbart Utskottet har gjort en mycket ingående En sammanfattning av den redovisningen blir, somjag uppfattar den, att sakfrågan sönderfaller i tre delproblem. För det första önskar man att utvecklingsstörda barn upptill så långt som möjligt integreras med övriga barn i kommunensordinarie fritidshemsverksamhet. För det andra medger åldergränserna på fritidsverksamheteninte statsbidrag till verksamhet för barn . För det tredje är det oklart vem som har huvudansvaret förde utvecklingsstörda ungdomarnas fritidshemsverksamhet - landstingskommuneneller primärkommunen. Tyvärr hamnar de utvecklingsstörda ungdomarna och derasföräldrar lätt mellan stolarna i samhället. Det sammanhänger dels medoklarheter, som utskottet påpekar, om vem som har huvudansvaret, dels med attden biologiska åldern inte sammanfaller med utvecklingsåldern för de utvecklingsstördaungdomarna. Det finns, fru talman, ett uttalat behov avfritidshemsverksamhet för de utvecklingsstörda ungdomar som ar och därmed en positiv särbehandling i statsbidragsreglerna. Vi bör därförse positivt på den verksamhet som startat i . Det finnsockså anledning att påminna om att samhället har fastställt skolpliktsålderntill för denna grupp. Det är bra att utskottet begär ett klarläggande omansvarsfördelningen mellan primärkommun och landstingskommun beträffandefritidsverksamheten för dessa ungdomar, att man förutsätter att regeringen tarupp frågan i samband med beredningen av omsorgskommitténs förslag och, om detvisar sig påkallat, också tar initiativ till förändringar omstatsbidragsreglerna. Vi motionärer har därför anledningatt tacka för den positiva behandlingen av vår motion. Låt oss bara hoppas, frutalman, att lösandet av denna angelägna fråga inte tillåts dra ut . 54 BOSÖDERSTEN (s): Vissa politiska frågor har starka ideologiskaförtecken. Det gör att sådana frågor ofta är mycket svåra att behandla på ettrationellt och förnuftigt plan. Dit hör enligt min mening barnomsorgsfrågan. Det finns två grundläggande aspekter hos svensk barnomsorgsom en seriös diskussion inte kan undvika. Den första är att den svenskabarnomsorgen, per plats räknat, är utomordentligt dyrbar. Det andragrundläggande faktum - som naturligtvis är beroende av de höga kostnaderna - äratt man med nuvarande omsorgsformer bara kan nå en minoritet av våra barn i de Det medför att det mindre tal som i dagfår plats i barnomsorgen får ta del av en mycket dyrbar form av omsorg, underdet att det flertal som inte får plats praktiskt taget inte får någonting alls.Det är också svårt att se att vi inom ramen för nuvarande organisationsformerskall kunna lösa problemet inom överskådlig framtid. Med hänsyn till statens svagafinanser och kommunernas ansträngda ekonomi finns det knappast realistiskamöjligheter att få daghem för alla på denna sida om . Det finns ocksåmer djupgående skäl - som jag här inte skall gå närmare in på. De har medproduktivitetsutvecklingen inom tjänstesektorn att göra, och de leder till attvår nuvarande barnomsorg relativt sett - även vid en oförändrad volym - kommeratt bli allt dyrare. Detta har å ena sidan lett till att vårt nuvarande systemhar skapat mycket flagranta orättvisor mellan dem som får del av barnomsorgenoch dem som inte får del av den. Det har vidare lett oss in i en återvändsgrändsom vi inte på några realistiska grunder kan ta oss ur. De siffror som tidigare berört i debattenbelyser också på ett utmärkt sätt detta dilemma. 1 det här läget ter det signaturligt att höja blicken litet, se sig omkring utomlands och ställa frågan:Har man samma problem utomlands? Hur har man i så fall löst problemen där? Ja, det är klart att man också i andra länder har sammaproblem i meningen av att man har behov av en barnomsorg arrangerad avsamhället i ordnade former. Däremot har man knappast alls de specifikt svenskaproblemen. Vad beror då det på? Detta är utgångspunkten för motion 1224, som jag har väckt i frågan, där vi har föreslagit att man bör göra en utredningom införandet av en obligatorisk förskola. Svaret består, såvitt vi förstår, i att den svenska typenav barnomsorg, om man ser den i ett internationellt perspektiv, organisatorisktsett är helt extrem. Den utformning av barnomsorgen som är helt dominerandeutomlands för barn i åldrarna präglas av den genomförda förskolan. Vi kan ta ett, möjligen litet typiserat exempel, denfranska école martenell. Här börjar barnen vanligen , och varjeårsklass är sammanhållen i en, vanligen ganska stor grupp. Skolgången ärvanligen mellan kl. 8.30 och 15.30. Den omfattar ofta men med en dagledig mitt . Den pedagogiska uppläggningen är mycket strukturerad, ochförutom olika pedagogiska aktiviteter ingår också ett ordentligt mål lagad matoch utrymme för sömn/vila i verksamheten. Den som åker till och besökerett sådant daghem kan vid lunchen se de små franska barnen sitta mycketordentligt, konverserande varandra, ätande. Vill man hämta exempel från ett annat politiskt system kanman ta . Uppläggningen är i princip likartad med den franska, ävenom grupperna här är något mindre. Vid ett besök i som jag gjorde 1981var den normala storleken i en grupp där 18-20 barn. I , där manfrån samhällets sida onekligen lägger ned betydande resurser på barn ochungdom, inriktade man sig också på att erbjuda de föräldrar som behövde enlängre barnpassning att få en sådan. 1 förskoleåldern innebar det att barnen Barnomsorgen, m. m. Barnomsorgen, m. m. kunde komma tidigare till förskolan och stanna ,under det att de under dessa strötimmar erbjöds aktiviteter i friare form. Fördelarna med en obligatorisk förskola av den härprincipiella typen är uppenbara. Med en sådan metod kan man för en rimligkostnad nå samtliga barn som önskar gå i denna typ av omsorg. Det råderknappast någon tvekan om att vi i vårt land med de resurser som vi redan i daglägger ned skulle kunna erbjuda plats åt alla barn ibarnomsorgen, om man organiserade en svensk förskola efter de i grova draggrundläggande principer som gäller utomlands. Sannolikt skulle vi därigenom också kunna friställa - ochdet är en viktig poäng - stora resurser och överföra dem till de mer intensivaomsorgsformer som behövs för mindre barn. Troligtvis skulle barnomsorgen dåkunna ta hand om praktiskt taget alla barn. För föräldrarna skulle en sådan organisation som jag härhar skisserat innebära mycket stora fördelar. Framför allt skulle allaföräldrar veta att åtminstone fr. o. m. ålder skulle deras barn ha ensäker plats i barnomsorgen, oavsett var i landet de är bosatta. Det skullemedföra jämlikhet i detta viktiga avseende, och det skulle ge möjligheter förföräldrarna till en säker planering. Det skulle också bidra till att avskaffade bekymmer, det taktiska kalkylerande och den osäkerhet som omgärdar detplatslotteri som barnomsorgen i realiteten utgör. En obligatorisk förskola skulle också på ett helt annatsätt än vad som är fallet erbjuda möjligheter till en mjuk övergång tillsmåskolan, den riktiga skolan så att säga. Såvitt jag förstår erbjuder dennaövergång ett växande problem här i vårt land. I andra länder, som har denobligatoriska förskolan, exempelvis i , har man löst detta problempå ett mycket elegant sätt. Jag tror vi skulle ha åtskilligt att lära därifrån. Vi som skrivit motion 1224 har naturligtvis fullt klartför oss ätt det förslag som vi har väckt om utredning angående möjligheten attinföra en obligatorisk förskola inte är något krav som man vinner någonpopularitet på. Vi har också mycket riktigt redan framställts som bakåtsträvareav företrädare för de kommunalanställda och av vissa kvinnoorganisationer. Jagmåste säga att detta föga berör mig personligen. Den demokratiske socialisten måste alltid betrakta sinautopier som provisoriska. Hon eller han måste alltid vara beredd att inta enrationell attityd och inte låta kartan ersätta verkligheten. Framför allt fårman inte förväxla mål och medel. Ett medel som i dåtidenssituation kunde te sig naturligt, behöver inte längre vara det. Jag tror inte att vi löser våra barnomsorgsproblem genomatt baxa den nuvarande kärran längre och längre in i återvändsgränden.