prot · G70910 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:10 Förhandlingarnaleddes till en början av tredje vice talmannen. 14§ Riksdagsarbetet fram till juluppehållet Anf.55 TREDJE VICE TALMANNEN: Pågrundval av uppgifter från utskotten har upprättats tids- och ärendeplaner förtiden fram fill juluppehållet. Dessa planer har utdelats till kammarensledamöter. Härav framgår att mycket få debattärenden kommer att föreligga tillbehandling under den närmaste månaden. Det är först under senare hälften avnovember som arbetsplena behöver anordnas . beräknasdet däremot bli en sådan anhopning av ärenden att det blir nödvändigt attfortsätta riksdagsarbetet in i julveckan. Såvitt nu kan bedömas bör kammarens sistaarbetsplenum kunna hållas , då frågan om löntagarfondernaskall slutbehandlas av . Det kan emellertid tänkas bli nödvändigt attta även i anspråk för riksdagsarbete. 15 § Allmänpolitisk debatt(forts.) Anf.56 (): är ensamt om att ha en regering som prioriterar arbete. Deandra västliga industriländerna har gett upp. De godtar en hög arbetslöshet ochprioriterar exempelvis understöd till arbetslösa i stället för att satsa påarbete. inlägg framgick dét klart och tydligt vadsvensk socialdemokrati står för och vad vi anser om uppgiften att skapasysselsättning för människorna, nämligen att det är en av våra viktigasteuppgifter. Enligt vår mening är denfulla sysselsättningen välfärdssamhällets funda- Arbetarrörelsens syn på den fulla sysselsättningenhar tidigare accepterats av så gott som alla i samhället. börjar man emellertid också i vårt land höra andratongångar. Det är första gången som det öppet uttalas att vi skallacceptera en högre arbetslöshet. Sansade borgerliga ekonomer säger att manskall kunna tolerera en arbetslöshet på . Någon har en högretoleranströskel och säger . Det finns i samhällsdebatten också andra oroande tendensertill ökad tolerans mot arbetslöshet. hade social- och miljöutskott anordnat en konferens om arbetsmarknaden iNorden. På denna konferens framhöll en av inledarna att den som ville väljaarbetslöshet skulle kunna göra det. Samhället skulle betala . ,och då fick vederbörande själv välja evig arbetslöshet. Det är tongångar sominnebär att man i realiteten har accepterat arbetslösheten som ettsamhällsfenomen, som man inte vare sig vill eller kan angripa och förändra. Densocialdemokratiska regeringens insatser visar att vårregering valt en annan väg. Socialdemokraterna står fast vid "arbetslinjen". Uppgiften att skapa jobb är enorm, men det har skapatsväldigt många nya arbeten under både . Vi kan klara detockså . Men det är viktigt att i det arbetet värna om vår välfärd. Det ärtack vare den svenska välfärden som vår industri har fått en hemmamarknad ochdärmed också möjlighet att utvecklas och att bli konkurrenskraftig utomlands.Vad vore exempelvis , om vi inte hade haft miljonprogrammet förbostadsbyggande och om vi vanliga svenskar inte hade haft råd att köpadammsugare, kyl och frys, allt resultat av socialdemokratisk välfärdspolitik? Vi hör ofta talas om det japanska undret. En del avjapanernas framgångar beror på att de har en stor hemmamarknad. Vårhemmamarknad kan inte jämföras med deras, men en rättvis fördelning av våraresurser och en bevarad välfärd ger också vår industri godaframtidsförutsättningar. Hotet mot vår välfärd kommer från det budgetunderskott somde olika borgerliga regeringarna lämnade efter sig. Detta faktum försöker deborgerliga partierna dölja genom att i debatten framhålla att vi socialdemokraterskulle ha varit så aningslösa att vi lovat att i en handvändning radera ut desex borgerliga regeringsårens budgetunderskott och arbetslöshet. Den kritik vi möter och den bristande viljan tillsamverkan hos exempelvis mittenparfierna har säkerligen sin grund i besvikelseoch grämelse över det resultat man åstadkom i regeringsställning. För oss socialdemokrater är det viktigt att bekämpaarbetslösheten, både med kortsiktiga och med långsiktiga medel. De arbetslösa får inte heller ses enbart som siffror istatistiken. Bakom varje arbetslöshetssiffra döljer sig en människa, en individmed möjligheter och med behov. De människorna får aldrig bli bortglömda idebatten, även om de inte själva med sina resurser orkar och kan konkurrera omdebattutrymmet med de välbeställda i samhället. Anledningen till attjag tar upp detta är att en liten grupp arbetslösa ungdomar , den dag dä vi öppnade . De överlämnade enmålning som de själva hade gjort. Målningen föreställde ungdomar som var på vägtill en arbetsförmedling. Deras budskap var enkelt och klart: Vi kräver jobb.Enligt uppgift från ungdomarna hade alla gruppkanslier blivit uppringda ochinbjudna att ta emot målningen. Bara två av fem partier ställde upp. Dessa ungdomar hade inte haft någon PR-apparat som trissatupp deras budskap. Att vara ung och kräva jobb är inte tillräckligt för attväcka intresse vare sig hos de borgerliga parfierna eller hos massmedia. Närungdomarna kom för att framföra sina krav, då hade inte de borgerliga partiernafid, och då hade TV-kamerorna slocknat. Byggkranarna där kamerorna varit monteradestod visserligen kvar utanför som monument från en annan värld,långt från de arbetslösa ungdomarnas. Den här "lilla" episoden är ettav många skäl för att vi inom socialdemokratin måste fortsätta att värna omungdomarnas rätt till arbete. Episoden visar också att den som är arbetslöslätt glöms bort. har redogjort för regeringenssenaste sysselsättningspaket och också för de speciella satsningarna för attkomma till rätta med ungdomsarbetslösheten. Det har förekommit mycket litet avkrifik mot dessa satsningar, exempelvis förslaget om ungdomslag. På vissa hållhar man emellertid frågat hur kommunerna skall klara detta. Jag bar försökt ta reda på hur man reagerar i ett av demest arbetslöshets-drabbade distrikten i landet, i . Där upplever manförslaget om ungdomslag som positivt. Man säger: "Det är klart att detmåste gå att skrapa ihop jobb. Det är positivt att ungdomarna kommer ut på ettjobb . Det är mycket bättre än KAS." Det är regering ochriksdag som ger ramar och skapar förutsättningar för att komma till rätta medproblemen, men hur resultatet blir är til syvende og sidst beroende av demänniskor som skall omsätta våra beslut i den praktiska verkligheten. Därför ser jag det som väldigt positivt när jag i mitteget län möter representanter för kommunerna, och även för de fackligaorganisationerna, som helhjärtat ställer upp och säger att det måste gå attklara ungdomsjobben. harvi upplevt ett väldigt angrepp på regeringen ute i landet. Både i skrift och ital har centerpartisterna sagt att den nuvarande regeringen avrustarregionalpolitiken. Man frågar sig: Är det ett försök att dölja vadtvåpartiregeringens sparpaket innehöll? Industriminister . Åsling tog uppfrågan , i samband med de ekonomisk-politiska åtgärderna. Då sadehan bl. a. att de nya grunder för beviljande av lokaliseringsstöd som hanföreslog och förordade skulle innebära att man minskade statens utgifter förlokaliseringslån och stöd med ungefär 300 milj .kr. Således förutsågsdet att fortsatt borgerligt regerande skulle innebära 300 milj. kr. mindre iregionalpolitiskt stöd . har fört en livlig debatt om regionalpolitiken,speciellt i skogslänen, men inte i ett enda uttalande har de redogjort för sinaegna avsikter, vilka framgår av det jag tog upp tidigare,alltså 300 milj. kr. mindre till regionalpolifiken. Den regionala obalansen ökade under de borgerligaregeringsåren, och den är fortfarande mycket stor. Vi har en alltför storarbetslöshet i skogslänen. Arbetslöshetssiffrorna i exempelvis berorpå neddragningen av personal vid och det stigande antalet nytillträdandepå arbetsmarknaden - främst genom att den s. k. ungdomspuckeln får genomslag -vilket gör att arbetslösheten inte minskat och att vi fortfarande har ungefärtvå gånger så hög arbetslöshet som riket. Gapet mellan rikets och länetsarbetslöshet är således oförändrat. Många människor frågar sig hur det skulle se ut om detborgerliga regerandet hade fortsatt. Utan de insatser som gjorts i de mestdrabbade skogslänen hade situationen varit betydligt svårare. Det skall OlofJohansson och andra centerpartister ha klart för sig när de talar omregionalpolitiken. Det är någon kunde säga något positivt i denhär talarstolen om utvecklingen exempelvis i vårt län. Därför kan jag inteunderlåta, med hänvisning till vad dagens borgerliga talare har sagt,att något uppehålla mig vid hur länsarbetsnämnden ser på situationen. Jagfrågade: Hur är läget med socialdemokratisk regering? prognoser i det län som har varithårdast drabbat av borgerlig politik är opfimisfiska både beträffandekonjunktur och sysselsättning för kommande höst och vinter. Flertalet avföretagen räknar med oförändrad stabil sysselsättning, förbättrad lönsamhet ochtillfredsställande orderingång. Den här förbättrade situationen kommervisserligen inte att leda till några större arbetskraftsbehov. Däremot blirsysselsättningen för de redan anställda tryggare, och farhågorna för varsel ochpermitteringar minskar. Det är inte oväsentligt, när stora delar avindustrisysselsättningen haft varselhoten hängande över sig. Basindustriernahar en påtagligt förbättrad situation. Skogsindustrin har varit en ryggrad i sysselsättningen.Man bedömer att den skall kunna behålla sin starka position, ochframtidsutsikterna är goda. Men råvarusituationen kan bli ett stort problem påsikt. Det framfördes också av företagarna vid ett sammanträffande som denorrbottniska riksdagsledamöterna hade med representanter för handelskammaren. För är utvecklingen god. sedan 1976har anställningsstoppet upphört. Det betyder att ungefär 150-200 personer underkommande år kommer att anställas och ersätta avgångar. En del företag betonarockså att de behöver mera arbetskraft med praktiska erfarenheter från arbete istörre och mindre företag. "Flaskhalsutbildningen" har visat sigposifiv. Det finns även andra positiva tendenser i utvecklingen. Vihar exempelvis flera handikappade som kommit ut på arbetsmarknaden. Det som jag har nämnt här är förändringar som människornamärker i sin vardag. De kan själva konstatera att det ändå har hänt någontingposifivt , när den socialdemokratiska regeringen har haftansvaret för sysselsättning och regional utveckling. har vi enlång och mödosam väg att vandra innan alla kan känna den trygghet som detinnebär att ha ett varaktigt och stabilt arbete. Det krävs ett tålmodigt arbeteoch personligt engagemang från många människor. Det krävs också uthållighet, omman skall få ett differentierat näringsliv i olika delar av landet. såg jag en rubrik i en av våra lokaltidningarsoin illustrerade vad uthållighet kan ge för resultat. Rubriken var"Problembarn som blev världskändis", och det gällde ett företag medleveranser över hela , , och . Jag vill baratala om att det här "problembarnet" startade i med AMSindustriella beredskapsarbete som grund och att det gör mellanväggar tillfartyg. Företaget har brottats med varvskrisens konsekvenser och många andrasorger och bekymmer men har aldrig gett upp. ser man nu positivaresultat. Företaget har 135 anställda, som gläds över att ha ett jobb och attföretaget går bra. Det skördar uthållighetens frukter. Om vi skall kunna värna vår välfärd och trygga sysselsättningen,krävs att vi delar resurserna rättvist och att bördorna bärs efter förmåga. Detkrävs också engagemang, tålamod och uthållighet. 57ELVER (): Svenska folket i allmänhet ochsocialdemokratiska väljare i synnerhet har anledning att känna sig besviknaöver den fakfiska och polifiska situafionen . Det är densocialdemokrafiska regeringen trädde till, efter en valrörelse där försummade något tillfälle att tala om de heroiska insatser som eneventuellt kommande socialdemokratisk regering skulle åstadkomma.Arbetsplatserna skulle bli kvar. De arbetslösas antal skulle kraftigt reduceras.Sysselsättningen skulle öka. Ungdomarna skulle erbjudas utbildning och arbete,och det allmänna reformarbetet skulle enligt socialdemokraterna"återupptas", för att nu inte tala om de socialdemokrafiskaattackerna på budgetunderskottet. Det var oförsvarligt stort, och det skullemycket snabbt både bemästras och krympas. , efteråt, vet vi bättre. Det uppblåsta pratet omatt nya reformer skulle beslutas har kommit av sig. Budgetunderskottet sköt medrekordfart i höjden samma höst. Antalet verksamma i den reguljäraarbetsmarknaden har minskat. Köpkraften för de allra flesta har urholkats, ochnytt rekord i arbetslöshet har regeringen nu slagit med god marginal -både i procent och i absoluta tal. Storordigt drev man i valrörelsen tesen att arbetslösheteninte bara var hög, den var förmodligen också onödig. Man drog sig inte hellerför att beskylla den dåvarande regeringen för att medvetet skapa arbetslöshet.Det är en ohygglig anklagelse, som jag hoppas att socialdemokraterna ångrar . I själva verket var det så att den förra regeringen, center-folkpartiregeringen,satte in ett batteri av åtgärder för att hålla nere arbetslösheten ochunderlätta framför allt ungdomars inträde på arbetsmarknaden. Nyrekryteringsstöd,utbyggd ungdomsgaranti, yrkesintroduktion, ungdomsplatser, enskildaberedskapsarbeten är några exempel på byggstenar i en konstruktiv byggnad av en kraftfull arbetsmarknadspolitik. Jag är beredd att instämma i de principiella delarna iinledningen av arbetsmarknadsminister anförande här omhur viktigt det är för unga människor att kunna erhålla ett eget arbete och hurfarligt det är för varje individ att uppleva situationen att inte behövas ellerkomma i fråga. skulle man, sade , återvända till arbetslivslinjen.Ja, det är bra, men att man skulle "återvända" till denna linje menarjag är en överdrift, för den linjen har varit genomgående i de försök somgjorts när det gäller arbetsmarknadspolitiska insatser. Jag tror, om jag skall vara uppriktig, herr talman, attsocialdemokraterna , då man var i opposition, hade något avett komplex inför att en liberal arbetsmarknadspolitik hade kunnat leda tillatt vi hade en ökad sysselsättning och en i förhållande fill omvärlden lågarbetslöshet. Det är annars svårt att finna en rimlig förklaring till varförman raserar några av de vikfigaste bitarna i den medelsarsenalen. Jag tänker dåsärskilt på yrkesintroduktionen och på de enskilda beredskapsarbetena. De förrahar man tagit bort, och de senare är man i färd med att ställa åt sidan. tankemöda i kanslihuset har inte kunnat avsättanågon större handlingskraft. Någon annan förklaring finns knappast till att manförsöker plagiera en del åtgärder som mittenregeringen lanserade. Men kopiornaser ut att vara sämre än originalen. Ungdomslagen kan inte mäta sig medungdomsslussarna, eftersom poängen just var att slussa vidare, inte att"låsa in" i otillräckligt akfiverande arbeten. Det hade varit bättreatt regeringen hade fullföljt de resonemang med parterna som den förraregeringen förde i avsikt att få till stånd nya ungdomsavtal på arbetsmarknaden. hade också i ett replikskifte med enmoderat företrädare en synpunkt på hur viktigt det var med respekt förindividen. Låt mig instämma. En förhoppning börjar faktiskt spira, och jagskulle vilja fråga : Kan denna respekt för individen kanskeutsträckas till att också gälla individens rätt att välja politiskt parti? Viktiga bitar i en offensiv arbesmarknadspolitik för deunga och nytillträdande är en starkare inriktning mot det enskildanäringslivet, gärna mot de små företagsenheterna och varför inte också ut motde små lantbruksföretagen. En utbyggnad och förbättring avlärlingsutbildningens villkor och omfattning är också mycket angelägen, intebara i s. k. udda yrken utan även i ett mer breddat utbud. skall naturligtvis inte bara arbetsmarknadsministernlastas för en svår situafion. Rent allmänt är det besvärligt. Det har det varitlänge, och det är det också . Men till detta kommer att den svenskasocialdemokrafiska regeringen har försvårat situationen med en ekonomiskpolitik som har minskat förutsättningarna för en framgångsrikarbetsmarknadspoHtik, där höjda skatter och hotet om de kollektivalöntagarfonderna verkligen inte främjar investeringsvilja och nyföretagande. Från sida har vi förordat en aktivarbetsmarknadspolitik, men vi har gång på gång slagit fast att denna måsteparas med ett posifivt näringsklimat och en sund samhällsekonomi. tiken är utomordentligt viktig både i sitt innehåll ochtill sitt omfång, så är den ändå enbart ett komplement, inte någonting istället för. I den delen finns det anledning att hälsa med tillfredsställelsede signaler som tonar ut från chefsrummet på . AMS-generalenspåpekande om att det behövs en klar satsning på näringslivet och på dentillverkande verksamheten är att notera med stor och uppriktig tacksamhet. Jag sade i ett debattinlägg här attfolkpartiets hållning är att vi måste arbeta och spara oss urkrisen. Varnande exempel finns på åtgärder som vidtagits av regeringar ute iEuropa, som likt fransmännen försökt sig på en ohämmad expansionistisk politikeller som engelsmännen en förödande åtstramningspolitik, den senare ikombination med en kallsinnighet inför den sociala nöd som arbetslösheten ledertill. Ensidigt sparande lika väl som ensidig expansion av den offentligasektorn leder till hög arbetslöshet - ofta redan på kort sikt och framför allti det längre perspektivet. ett halvårföre valet, stod i talarstol och höll ett animeratanförande om arbetslöshetens vådor. En hel del av vad hon sade i inledningen avdenna debatt påminde om det som då sades, och det var riktigt ochviktigt. Hon varnade då för att vi i liksom i många andra länder skulleförringa arbetslöshetsproblemet. Det debattavsnittet avslutades med en meningmed följande innehåll: "Också i kan vi se hur regeringen i ökandegrad tolererar arbetslösheten." Anklageisen gällde den dåvarandemittenregeringen . Arbetslösheten låg då på drygt hälften av dagensarbetslöshetssiffror. Inför ekot av detta omdöme frågar man sig: Var det enoförmåga att kunna se fill proporfioner eller skådade 18 månaderframåt i tiden? skulle ett sådant påstående vara mer relevant ännågonsin, då den socialdemokratiska regeringen har tolererat denhitintills största arbetslösheten. sade tidigare i debatten : Menvi har ändå fått hejd på ökningen av arbetslösheten, och har den minskatmånad för månad. moral skulle möjligen vara att socialdemokraterna hoppasatt läget blir så bra att det går att jämföra med den situation som rådde underden fidigare regeringens tid. försökte tidigare i debatten här förringaarbetslösheten genom att säga att arbetslösheten nu - i jämförelse med förraåret - var oförändrad. Detta är fel - den är högre! fortsatte: Vi är bäst i . Vi är inteens bäst i . Vi är bara på tredje plats i jämförelse med våra fyranordiska grannländer. Vad var det en gång sade: "Var försiktig medorden!" Att socialdemokraterna har misslyckats i sin ambition attinfria vallöftena får inte hindra vare sig regeringen eller att taansvar för att begränsa och reducera den alltför höga arbetslöshet vi har . Men för det krävs en både aktiv och fantasifull arbetsmarknadspolifik. Detbehövs också en näringspolitik och ekonomisk politik som skapar förutsättningarför färre arbetslösa och flera i ett meningsfullt arbete. Jag har stått mycket i talarstolen förut , och jag skall därför ge endast en mycket kort replik till det som ElverJonsson sade. när vi hade en borgerlig regering kritiseradevi er med rätta för att inte göra alla de insatser som i det läget kunde hagjorts för att hejda ökningen av arbetslösheten. vet lika väl somjag att det fanns förslag från som stöddes av väldigtmånga andra grupper i samhället. Man gjorde där den klara bedömningen att detbehövdes ytterligare insatser - annars skulle arbetslösheten öka dramatiskt.Det var också vad som senare skedde. Den borgerliga regeringen sade nej till detta. Och vadmera var: Man gjorde inga andra insatser i stället. Naturligtvis må det ståalla regeringar fritt att pröva bedömningar. Det finnsinget skäl att i alla lägen slaviskt följa . Men denbedömning som låg till grund, att det behövdes ytterligare åtgärder, varrikfig. Och den borde ha lett till att regeringen - om den fannatt konkreta förslag inte var lämpliga - hade lagtfram andra förslag. Men det gjorde den inte, och det var det vi kritiserade. Vidare: Det var en mittenregering. Utvecklingen undervåren här i har visat att det tydligen ändå i mycket storutsträckning var moderata samlingspartiet som drog i trådarna. Närmittenpartierna i oppositionsställning kunde frigöra sig bättre vidbehandlingen av arbetsmarknadsbudgeten i , då hade man ändratinställning. Det tycker jag var bra. Får jag sedan säga: Det som sade om deenskilda beredskapsarbetena begriper jag inte. De enskilda beredskapsarbetenaförbjöds av borgerligt regerande. Det sista borgerliga årethade man ett par hundra enskilda beredskapsarbeten. Vi har medvetet ökat demtill att vara i genomsnitt 15 000, och vikommer att ytterligare öka dem. Vi har gjort samma bedömning som parterna iarbetsmarknadsstyrelsens styrelse, att de här enskilda beredskapsarbetena ärkrångliga och byråkra-fiskt svåra. Och också ur andra synpunkter utgör de ettohanterligt instrument. Därför bör vi göra om dem till ett rekryteringsstöd,och det är det vi föreslår. Men ingen gång under de borgerliga åren har de enskildaberedskapsarbetena utnyttjats på det positiva sätt som skett under detsenaste, socialdemokratiska året. 59ELVER () replik: Arbetsmarknadsministern säger att de enskildaberedskapsarbetena inte haft den nytta som vi påstår att de har. Jag vill menaatt just de enskilda beredskapsarbetena har varit en av de kanske främstatillgångarna i den medelsarsenal som har stått till buds. Finessen har varitatt den överväldigande delen - från till ibland - har gåttöver i stadigvarande arbete. Och att nå fram till stadigvarande jobb är ju enav huvudpunkternai de mål som vi ställer upp för en lyckad arbetsmarknadspoHtik. försöker göra gällande att det somgjordes inte var så märkvärdigt, eftersom det ändåvar som styrde. Jag .skulle vilja fråga, eftersom hon är så kategorisk:På vilka punkter gick in och ändrade inriktningen och omfattningenav den arbetsmarknadspolitik som vi föreslog ? fattade, herr talman, beslut i en omfattning sominte någon tidigare riksdag hade gjort - inte heller beträffande den bredamedelsarsenalen. Där faims nyrekryteringsstödet, den utbyggda ungdomsgarantin,yrkesintroduktionen, som socialdemokraterna nu har plockat bort, ungdomsplatserna,den förkortade arbetsdagen för småbarnsföräldrar, en rättvisare beskattning försmåföretagen, utvecklingsfonderna som kom till och regionalpolitiken sombyggdes ut. Och parallellt med det drev vi igenom en stor reform förjämställdhet i arbetslivet - inom parentes sagt en reform som vi fick ta beslutom i strid med socialdemokratin. Därför tror jag att man skall vara litet mer försiktig närman nu försöker kriarätta och gå igenom vad den förra regeringen har gjort ochinte gjort. I de alternativ som socialdemokraterna redovisade kan man inte pekapå något väsentligt annorlunda. Det gäller bl. a. beträffande den totalavolymen, för socialdemokratin hade i det förgångna inte satsat så mycket påarbetsmarknadspolitik som då gjordes, och man hade inte heller varit bereddatt ta fram en så bred medelsarsenal som kom till användning. Därför, herr talman, vill jag i den här debatten hävda attden perioden var framgångsrik. Vi hade en arbetslöshet som var låg iförhållande till omvärlden. Arbetslösheten har ökat, och det harAnna-Greta inte heller bestridit. 60JÖRN (vpk): En gång i tiden fanns det någonting somkallades för full sysselsättning. Full sysselsättning ansågs råda när det fannsnågot fler arbeten att välja pä än det fanns människor som behövde arbete. Fullsysselsättning bildade en grundvärdering i arbetarrörelsen. Den var ettöverordnat mål för dess politik. Varför var den gamla generationen politiker iarbetarrörelsen så trogen den fulla sysselsättningen som huvudprincip?