prot · G709123 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:123 Förhandlingarnaleddes till en början av andre vice talmannen. 16 § Anslag till polisväsendet, m. m. (forts, frånprot. 122) Fortsattes överläggningen om justitieutskottets betänkande1983/84:22. Anf.75 () repUk: Vad gäller replik före middagsuppehållet kan vi konstateraatt onekligen har svårt med sina motstridande argument. att det är både för många poliser och för få. Det är så litet pengar kan tala om felräkningar, men är det för mycket pengar så att viinte har råd. Hur förhåller det sig egentUgen? Anser att det finnsför många poliser som går och dräller utan arbetsuppgifter? Om svaret är ja, ärdet i så fall rimligt med ett övertidsuttag som motsvarar 800 årsarbeten? Jagskulle uppskatta om jag fick svar på mina frågor. Vidare skulle jag vilja fråganär det gäller planen för polisutbildningen: Betyder utskottsmajoritetensskrivning att frågan återkommer - eller kommer den inte tillbaka? anser också att det var de tidigareregeringarna som raserade svensk ekonomi. Vi är vid det här laget ganska vanavid att socialdemokraterna försöker att skylla ifrån sig på andra. Men, ArneNygren, är det inte litet pinsamt att fortfarande behöva skylla på deicke-socialistiska regeringarna när det gäller hur många poliser vi skaUutbilda? Socialdemokraterna har ju faktiskt haft makten i över ett och etthalvt år. 76 ARNENYGREN (s) repUk: Jag hade inte svårt med motstridande argument, utan jag hade svårt medtiden före middagsuppehållet. Jag skulle ha kunnat utveckla svaret till GunillaAndré. Nufrågar om jag anser att vi har för många poliser. Svaret är nej.Det skulle naturligtvis ha varit mycket enklare att genomföra 8Riksdagensprotokoll 1983/84:122-123 Anslag till polisväsendet, m.m. förstärkningarna till eko-polisen, narkotikapolisen ochtill våldsrotlarna om vi hade haft den samhällsekonomi som vi hade i mitten av1970-talet och som möjliggjorde inrättandet av flera hundra nya tjänster varjeår. Men, , den samhällsekonomin har vi inte , utan nu har i statsskuld, hundratals miljarder i upplåningutomlands. Vi måste klara vår ekonomi innan vi kan anse att vi har råd med attsatsa på bl. a. fler poliser. Det här känner till, så det behövervi inte föra någon debatt om . Jag kan också säga att jag inte tycker att det är rimligtmed ett övertidsuttag av det slag som redovisade. Det är dessvärre inte så lätt för polisledningarna att reglera tidsåtgången, därför ibland måste in i arbetsuppgifter som kräver extraordinär tidsåtgång. Dåuppstår sådana här problem. Om jag minns rätt sade jag inte att det varborgerliga regeringar som hade raserat ekonomin. Jag sade att vi i mitten av1970-talet hade en välordnad samhällsekonomi som medgav vissa satsningar.Vidare sade jag att vi inte har den samhällsekonomin. Jag nämnde intevilka som har regerat och förändrat samhällsekonomin som gåttsedan dess. Det var som drog den slutsatsen. 77INGE (): Den ekonomiska brottsligheten är ett mycketstort samhäUs-problem, kanske vår tids största kriminalpolitiska problem. Samhället går miste om skatter och avgifter för ca 14miljarder kronor . Det innebär att varje hederlig skattebetalare får skjutatill . Konkurrensen mellan företag snedvrids. Det blir svårareatt styra samhällsekonomin, och samhällssoUdariteten uppluckras. Det finns inga tecken på att den ekonomiska brottslighetenhar minskat. Den har tvärtom ökat mer än den traditionella brottsligheten. Detre kapitaUstiska partierna visade under sina regeringsår ingen som helst viljaatt komma tUl rätta med dessa problem. Kommissionen mot ekonomisk brottslighet har lagt framsitt slutbetänkande. Det gäller ett trettiotal betydelsefuUa betänkanden,rapporter m. m. Motståndet från högern och likasinnade grapper är kompakt.Förklaringen är ju att de vill ha ett annat samhälle än det solidariskasamhälle som vi socialdemokrater vill ha. Kommissionen, i vilken bl. a. ingått, hararbetat snabbt och bra. gäller det för regeringen att lägga fram förslagentill höstriksdagen. betänkande 1983/84:22, som vi nubehandlar, berör bl. a. min motion 1983/84:599.1 motionen begär jag att eneko-rotel inrättas i . Av betänkandet framgår att regeringen föreslår attresurserna inom polisväsendet omfördelas, så att 50 polismän avdelas förbekämpning av den ekonomiska brottsligheten. Dessa 50 nya tjänster innebär i och för sig inte någon särskiltstor resursförstärkning. Resurserna borde ändå räcka tiU både en förstärkningav befintUga eko-rotlar ochinrättandet av en rotel i Norrköping- landets fjärde största polisdistrikt. I24 poUsdistrikt finns det ekonomiska rotlar. Jag anser att vi skyndsamtmåste inrätta rotlar där behoven är störst. finns det 317 polismän, av vilka 100 ärkriminalpolismän. På bedrägeriroteln, den del av kriminalavdelningen somutreder ekonomisk brottslighet, finns det 10 befattningshavare. I distriktetfinns det en narkotikarotel och en stor tullorganisation, mellan vilka detråder ett intimt samarbete. Likaså har kronofogdemyndigheten en nyupprät-tadekonomisk rotel. Förhoppningsvis blir också den kontakten fruktbärande. Vidarevill jag framhålla den lokala skattemyndigheten inom distriktet, vilken har organisation. Till detta kommer alla de statiiga verk som under 1970-taletplacerades i . I detta stora polisdistriktsaknas alltså en eko-rotel. Beträffandestatsmakternas beslut om eko-rotlar anges i direktiven att deras huvudsakligauppgift skall vara att spana, uppdaga och utreda grov ekonomisk brottslighet. ILinköping - där det finns en eko-rotel - är arbetsbelastningen så stor att manendast i mycket begränsad omfattning kan bedriva ekonomisk spaning ochutredning som gäller . Lokalkännedomeni spaningssammanhang är ovärderlig. har en storgeografisk utbredning - från Södermanlandsgränsen i norr till isöder. I väster avgränsas distriktet av och i öster av hela denöstgötska skärgården. Inom Ugger kommunerna samt många andra folkrika orter, vilka tillhörNorrköpings kommun. Medundantag för fem sex stora industrier är det kännetecknande för distriktet atten mångfald småbolag erfarenhetsmässigt arbetar med ekonomiskt både lagUga ocholagliga medel. RimUgtviskan man inte begära att några få polismän i skall kunna utföra eneffektiv spanings- och utredningsverksamhet när det gäller ekonomiska brott iett så vidsträckt och tätbefolkat område. Norrköpingspolisdistrikt har den största arbetsbelastningen och är av detta skäl detstörsta av polisdistrikten i . En ekonomisk rotel i ärväl befogad i kampen mot den ekonomiska brottsligheten. Jagdelar utskottets skrivning, vari sägs att resurserna skall satsas där behovenär störst. Regeringen borde därför skyndsamt inrätta en ekonomisk rotel iNorrköping - där är behoven mycket stora. Anslagtillpolb-väsendet, m. m. I detta anförandeinstämde (). 78 PER (vpk): I betänkande nr 22 från justitieutskottet, som vi behandlar , berörsockså motion nr 1525 kommunisterna. Den rör inte anslagutan krav på en utredning. Det kravet har vi fört fram . Därförfinns det ingen anledning att utförligt argumentera för vad AnslagtiU polisväsendet, m. m. somligger bakom kravet på en utredning. Utredningskravet handlar omsäkerhetspoUsens organisation och verksamhet. Liksom utskottet i svaret på vårmotion hänvisar till tidigare års beslut angående motiv, kan jag göra sammasak. Därmed kan jag bli tämligen kortfattad. Förstoch främst vill jag klargöra att det från motionärernas sida inte handlar omifall skaU ha en säkerhetspolis eller ej. Vi är helt klara över att viskaU ha det. Däremot anser vi att folket måste ha ett fullständigt förtroendeockså för denna del av polisverksamheten i landet. Mot bakgrund av en delhändelser som har inträffat av och till menar vi att det skulle vara nyttigtför förtroendet för denna polisverksamhet om den blev föremål för en utredning,där alla riksdagspartier, alltså även vpk, var representerade. Detta är vårtmotionskrav. Idebatten , alltså för mindre än , lämnades vissaöppningar för att det skulle kunna komma att bli en sådan översyn. Motionenavstyrks av justitieutskottet med motiveringen att den ordning somsäkerhetspolisen arbetar efter nu har funnits så att det därför intefinns anledning att f. n. göra en sådan översyn som motionärerna yrkar på. Iutskottets skrivning lämnas emellertid en liten öppning, som jag vill ta fastapå. Där står följande: "mening saknas uppenbarUgen f.n. - innan den nya ordningen försäkerhetstjänstens verksamhet hunnit vara i tillämpning någon nämnvärd tid -skäl att föranstalta om en utredning för att granska säkerhetstjänstensorganisation och verksamhet. Utskottet avstyrker därför bifall till motion1983/84:1525." Utskottetkan alltså tänka sig en sådan översyn som vi yrkar på, men inte . Min frågaär: När kan utskottet anse tiden vara mogen? Eftersom vi harbegärt en översyn tycker vi att tidpunkten för en sådan nu börjar närma sig. Motdenna bakgrund yrkar jag bifaU till motion 1983/84:1525. Det måste jag göra pågrund av att vi inte är företrädda i justitieutskottet och därför icke kan hanågon reservation fogad till betänkandet. 79 (): Per ställer en fråga till mig, men svarar egentligensamtidigt genom att referera till utskottets betänkande. Det är riktigt attjustitieutskottet har sagt att säkerhetspolisen bör få arbeta med dennya organisationen innan man gör någon utvärdering och ser om det behövs enöversyn. Det var också vad Per läste ut av betänkandet. Jag fårhänvisa till den argumentationen. Anf.80 PER (vpk): Jag kan bara säga att vi förväntar oss att det inte skall gå alltförlång tid innan vi får den begärda översynen. Den har vi, som sagt, arbetat föri . Jag vill återigen.påminna om att det behövs en sådan Anslag tiU polisväsendet, m. m. översyn för att folketskall få ett ordentligt förtroende för säkerhetspolisens Nr 123verksamhet. .Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1(aspirantantagningen 1984/85) Utskottets hemställan bifölls med 259 röster mot 50för reservation 1 av och . Mom. 2 (långtidsplaneringav aspirantantagningen) Utskottetshemställan bifölls med 259 röster mot 50 för reservation 2 av ochGunilla . Mom. 2 (översyn avsäkerhetspolisens verksamhet) Utskottetshemställan bifölls med 292 röster mot 17 för motion 1525 av m. fl. Mom. 1 (Medelsberäkningen;tjänster till narkotikapolisen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av i -bifölls med acklamation. Mom.2 (omfördelning av polismän) Utskottetshemställan bifölls med 231 röster mot 77 för reservation 5 av m.fl. 17 §Föredrogs betänkande 1983/84:24 Ändring i lagen om gravrätt 18 §Föredrogs socialutskottets betänkanden 1983/84:19 om anslag till Vissa myndigheter m. m.(prop. 1983/84:100 delvis) samt 1983/84:20 om anslag till socialtbehandlingsarbete, alkohol- och narkotikapolitik (prop. 1983/84:100 delvis). Anslagtill , m. m. Socialutskottetsbetänkanden 19 och 20 kommer att behandlas i tur och ordning. Voteringarna ägerrum i ett sammanhang efter avslutad debatt. Förstupptas alltså socialutskottets betänkande 19 om anslag till Vissa myndigheterm. I fråga om detta betänkande hålls gemensam överläggning för samtligapunkter. Anslag tillsocialstyrelsen, m. m. Anf.82 MARGÖ (vpk): I de medicinska register som finns inom vår svenska sjukvård kan man inte hämta någon samlad social och yrkesrelaterad statistik. Men vi vetgenom utländska undersökningar att det finns ett starkt samband mellanarbetsförhållanden och ohälsa. Iår presenterade Metall en undersökning som gjorts av dess miljöavdelning. Detvar en skrämmande läsning. Den visade vilka stora skUlnader som råder mellansocialgrapperna när det gäller hälsotillstånd. Det är faktiskt så att ärman rik och frisk, eller också är man sjuk och fattig. Arbetare får oftare äntjänstemän och akademiker sjukdomar som cancer, yrsel, bröstvärk, andnöd, högtblodtryck och förslitningsskador. Hjärtinfarkt visar sig drabba den lågavlönadearbetaren i större utsträckning än direktören. Metallhar också tagit med en finsk undersökning om sambandet mellan livslängd ochklasstillhörighet. Eftersom det i inte finns någon statistik som kananvändas för att studera sådana samband, kan vi bara förmoda att de finskaförhållandena är jämförbara med de svenska. Den finska rapporten visade att enarbetare har kortare medellivslängd än personer i socialgrupp 1 och 2. Metallsundersökning bygger på LO:s olika rapporter, statistiska centralbyrånslevnadsundersökningar och en statlig utredning. kan man endast göra undersökningar om samband mellan arbetsmiljöer,samhällsförhållanden och ohälsa genom att använda sig av flera olika register,och utskottet förespråkar en sådan samköming för hälsostudier . Mensamköming av dataregister rymmer en rad begränsningar. Trots förväntade problemmed yrkeskoder framstår det som rationellast att komplettera de medicinskaregister som finns och framtida öppenvårdsregister med uppgifter om yrkeoch social bakgrund. Detfinns, herr talman, en rad exempel där vi på ett tidigt stadium skulle haupptäckt sambandet mellan farliga miljöer och ohälsa och för tidig död, om vihade haft en samlad socialt/yrkesmässigt relaterad statistik från den svenskahälso- och sjukvården. Jag kan nämna järnvägsarbetare och hormoslyr,gravarbetare och radon, lösningsmedel och reabränslen, för att ta någraexempel. Det kan också gälla samband mellan missfaU och yrke eller bostadsort. Attspåra samband mellan arbetsmiljö, sociala bakgrundsförhållanden och ohälsa föratt man snabbt skall kunna sätta in förebyggande åtgärder måste varaen central uppgift för att kunna leva upp till det ansvar som den nyasjukvårds- och hälsolägen medför. Jag yrkar bifall till reservation nr 1. Reservationerna4, 5 och 6 rör samtiiga ett ökat samhällsinflytande över hanteringen avläkemedel. slog dé multinationella läkemedelsföretagenförsäljningsrekord, . dog en miljon människor itredje världen till följd av den dåligt kontrollerade handeln med läkemedel,enligt en rapport från Internationella konsumentunionen. Förhållandenaär givetvis inte jämförbara i och -läkemedelsföretagen harvisat sig ha en moral i och en annan i i-länder - men samma företagsom säljer sina produkter i säljer också i . I industriländersatsar de mest på medel för bantning och mot depressioner. Vi kan nog varaöverens om att läkemedelsföretagen inte har samma intresse som samhället attinitiera forskning inom den förebyggande vården, en forskning som på siktskulle minska behovet av läkemedel. ISverige konsumerar vi f. n. läkemedel för . En stordel av den kostnaden betalas av sjukförsäkringen, som i sin tur finansieras avalla som betalar skatt. Information om läkemedel får läkarna i huvudsak avläkemedelsbolagens specialutbildade informatörer. Det finns ca 400 sådanainformatörer. Läkemedelsinformationenfrån producenterna av läkemedel är läkemedelsbolagens bästa reklam. Dessasatsar ca 500 milj. kr. Informationens effektivitetkontrolleras genom försäljningsstatistiken, och det visar sig att efter enriktad kampanj för ett läkemedel ökar försäljningssiffrorna. Denproducentobundna informationen, dvs. den som ochläkemedelskommittéerna svarar för, har svårt att hävda sig gentemotläkemedelsindustrins massiva satsning. En objektiv information kan aldrigförenas med läkemedelsindustrins intresse att öka försäljningen av sinaprodukter. För att bryta den nuvarande ordningen, med läkemedelsbolagens dubblaintressen att ge information och öka den egna försäljningen, måste samhället fådet avgörande inflytandet över läkemedelsinformationen. Vidare bör läkarnasutbildning i klinisk farmakologi få större utrymme. Jag yrkarbifall till reservationerna nr 4, 5 och 6. AnslagtiU , m. m. 83 (): I socialutskottets betänkande 19 behandlas en rad anslagsfrågor ochmotioner som rör . Utskottet har tillstyrkt propositionensförslag och avstyrkt motionerna, med vissa vägledande skrivningar, som ju intealltför sällan finns med. Jag ber inledningsvis att få yrka bifall tillsocialutskottets hemställan och avslag på reservationerna 1-6. Jag vill göra någrakommentarer till reservationerna. Reservation1 gäller patientdatabaser, som Margö tog upp. Frågan rymmernaturligtvis en del problem. Det gäller om vi skall personre-latera det helaeller ta det mer allmänt. Av anförande framgick det att detfinns ganska mycket fakta på detta område, och jag har ingen anledning attpolemisera mot henne med anledning av de fakta som framkom. De som har svårajobb, framför aUt arbetare, råkar naturligtvis AnslagtiU , m. m. ocksåut för yrkesskador mer än andra - de har en svårare situation och blir oftaresjuka. Jag tror det är viktigt att detta kommer fram ordentligt i debatten.Detta har också uppmärksammats, vilket framgår av utskottsbetänkandet på s. 5.Det har tillsatts en grupp som arbetar med frågan. Landstingen arbetar ocksåmed saken - det gäller ju framför allt dem. Frågan är om man skall ta in ocksåyrke och socialt bakgrundsmaterial i dessa databaser. Reservation2 av tar upp abortrådgivningen. Den har varit föremål för mycketdiskussion, och framför allt fra känner väl till utskottets inställning.En utredning har också arbetat. bereds frågan i , och viväntar på ett förslag. Det är viktigt att understryka att den abortförebyggandeverksamheten verkligen bör komma till stånd i större skala än f.n. Ävensocialstyrelsen behandlar saken. Fråganom statlig kontroll av läkemedel och omprövning av registrering av läkemedel ärockså föremål för utredning. Jag tror att vi ifrån socialdemokratiskt håll kansäga att vi verkligen har uppmärksammat denna fråga, och jag har inte heller pådenna punkt någon anledning att polemisera mot . Vi har enläkemedelsutredning, som tar upp dessa frågor, och jag hoppas att den ocksåkommer med förslag som kan hjälpa oss. Det är helt klart att det måste finnasen mycket stark samhälleUg kontroll av läkemedel och läkemedelsindustrin. Storaprofitintressen är ju involverade, och det är klart att det kan förekommasådant som vi inte kan acceptera. Därför har också en utredning tillsatts, ochjag hoppas att vi får en starkare samhällelig kontroll på det här området. Meddetta, herr talman, yrkar jag än en gång bifaU till utskottets hemställan ochavslag på samtliga reservationer. 84 (vpk) replik; Jag är glad att inte fann någon anledning att polemiseragentemot mig. Då är vi alltså överens i sakfrågorna, och det är något annat änatt vi har olika meningar som ligger bakom utskottets avslag på våra motioner. Menom vi inte skall polemisera mot varandra, kanske vi kan resonera något om dettamed patientdatabaser. Jag har full förståelse för dem som hyser oro för attpatientdatabaserna skulle vara personrelaterade, så att man direkt medpersonnummer skulle kunna gå in och kontrollera människors uppgifter. Men manfår nog ha klart för sig att det är skillnad på de olika registren. Det ärskillnad mellan sådana dataregister som upprättas för forskning och statistiskkontroll och sådana som används för en administrativ kontroll och som skallligga till grund för beslut om olika människor. Patientdataregistrenskall bara användas för forskning och för statistiskt inhämtat material. Jagtror att man kan lösa problemet att skydda den personliga integriteten - om detnu skall ske genom att man inte har med personnumren eller, om man väljer ennågot dyrare och krångligare metod, genom att man krypterar personnumren. Det är bråttom och viktigtatt få fram yrkesrelaterade och socialt Jag tycker inte att vi har råd att offra fler arbetares liv i denheliga personliga integritetens namn. 85 (): väcktes en fyrpartimotion i angåendelegitimering av kiropraktorer. För nära ställde jag en fråga tillstatsrådet angående den försöksverksamhet som regeringen hadegivit i uppdrag att genomföra i samarbete medLandstingsförbundet. En projektplan var framtagen, och medel hade anvisats. StatsrådetSigurdsen var mycket kortfattad i sitt svar, ja, rent obenägen att alls yttrasig. Hon hänvisade till den pilotstudie som på skulle starta vidsjukhuset i . Många av de frågor jag då hade på tungan inför enförestående debatt fastnade i halsen, då talmannens klubba föll och statsrådethade avstått från att ge sig in i någon som helst form av replikväxling. Försöket borde vara genomfört och utvärderat.Om avsikten varit den rätta, hade kanske t. o. m. kiropraktorer-na befunnit sigpå den lista över behöriga yrkesutövare inom hälso- och sjukvården som i enproposition just lagts på bord. Men så har alltså inte skett. Manmåste fråga sig varför. De frågor jag den gången ställde till statsrådetSigurdsen blev aldrig besvarade. De gällde bl. a. det innersta syftet - kanskedet fördolda - med pilotprojektet. De klargöranden jag sökte tegs ihjäl. Detfinns anledning att undra över vilka krafter som ligger bakom förhalningarnaoch de ständiga uppskoven. Det senaste uppskovet har bestått i att etiskanämnden inte yttrat sig över pilotprojektet, som har förlagts till Huddinge.Papperen från inlämnades . Nästa sammanträde medetiska nämnden är, enligt uppgift, . Någon start av pilotprojektet iapril, som socialutskottet uppger, torde därmed inte heller ske. När kommer mandå i gång? Det förefaller väl föga troligt. Och när kommerman i gång med det egentliga försöket? Det kan under alla omständigheter intebli färdigt . Idenna motsträviga atmosfär motionerade jag under allmänna motionstiden i år.Min motion handlar just om det som jag inte fick chansen att diskutera ,dvs. ett nu tjugoårigt, väl integrerat, legitimationssystem förhögskoleutbildade kiropraktorer i , som fungerat tillfredsställande.Detta system hade man från svensk sida kunnat studera precis när som helst-ombara viljan funnits. Utbildningen har man kunnat studera på ort ochställe i t. ex. , , och på . Hurkommer det sig att man i - trots att det finns positivaerfarenheter både inom och utom av högskoleutbildade kiropraktorersverksamhet - inte bara arbetar emot en legitimering av yrkeskåren i fråga utanockså under en administrativ täckmantel ständigt skjuter denna fråga ifrån sig?Detta sker trots och regeringens uttryckliga uppdrag. Anslagtill , m. m. Jagkan bara konstatera, herr talman, att viljan hos ansvariga myndigheter saknas -trots att begärt både initiativ, aktivitet och utvärdering avhandläggarna. I min motion har jag begärt en analys av det schweiziska systemetför legitimering av högskoleutbildade kiropraktorer och av ersättningen frånsjukkassesystemet för denna vård - omsatt på svenska förhållanden.Självfallet, herr talman, har jag begärt detta. Det tycks ju nämligen intefinnas vare sig vilja eller kraft att genomföra det för länge sedan beslutadepilotprojektet. Låt oss då åtminstone dra lärdom av vad andra länder utprövatoch godkänt. Jagkan, herr talman, emellertid inte heller undgå att kommentera socialutskottetsbehandUng av min motion. Utskottet anser att syftet med min motion skulle varatillgodosett. Den har ju avstyrkts. Trots allt sade faktisktstatsrådet följande: "De erfarenheter och synpunkter som kommerfram under försöksverksamheten får avgöra vilka åtgärder som därefter skallvidtas, bl. a. om legitimation bör införas för Doctors of Chiropractic." Ihennes svar fanns ingen koppling till den försöksverksamhet som socialutskottetuppger skall kunna följa på den första, ännu inte inledda, dvs. Man kan i denna utskottets skrivning befara en påspädning avförhalningstaktiken. F. ö. önskar jag av utskottets talesman få veta vad den ibetänkandet redovisade studieresan till utmynnade i. Slutligenkan man av socialutskottets yttrande också utläsa den föratfatta-de meningenatt kiropraktorernas eventuellt legitimerade verksamhet endast kan tänkasförekomma inom den offentliga vården. Någon förståelse för att dehögskoleutbildade kiropraktorerna är egna företagare och självständigautövare av sitt yrke kan inte utiäsas däri. Å andra sidan är denna attitydkanske inte ägnad att förvåna - mot bakgrund av den aktuella diskussionen ometableringsstopp, etableringskontroll och etableringstUlstånd när det gällerandra privata och redan legitimerade yrkeskategorier inom hälso- och sjukvårdeni vårt land. Attityden förvånar alltså inte, men den är att beklaga. vårdkonsumenterna - borde själva få välja vårdform och vårdmetoder.