prot · G70916 · 1983-12-31 00:00:00 — Mot den bakgrunden säger i sittyttrande till att styrelsen "med alla till buds ståendemedel bör verka för att vildsvinstammen inom länelimineras". Man är alltså rörande ense om att vildsvinen ställer tillstor skada och att de bör utrotas, men man får inget stöd avjordbruksministern. Då måste jag fråga jordbruksministern: de härremissinstanserna, som lever nära problemen och ser dem och kan görabedömningar, totalt missbedömt situationen? Om svaret är ja, vad grundarjordbruksministern då sin uppfattning på? OmutrotrUngav frilevande vildsvin i Som framgick av mitt svar, skalllänsstyrelserna i landet enligt den lagstiftning som infördes i april 1981verka för att de vildsvin som lever i frihet utrotas. Det står i lagen. Därförhar länsstyrelserna möjlighet att förordna särskilda jägare. Länsstyrelserna kan alltså vidta de åtgärder som de finnerdet vara angeläget att vidta mot bakgrund av den bedömning de gör avsituationen i länet. Det är detta jag hänvisar till i mitt svar. Jag kan integärna behöva föreslå ytterligare åtgärder som skulle sättas i länsstyrelsernashand för att klara den här uppgiften. Det är som skall göra bedömningen, ochlänsstyrelsen har möjlighet, med stöd av gällande lagstiftning, att se till attde frilevande vildsvinen utrotas. 141 (): Jag är medveten om den lagstiftning somfinns. Den är ett resultat av den proposition som lämnades till engång i tiden. Där står det klart att beträffande områden där det finns vildsvinfår regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer besluta om jakt efterdjuren. är det uppenbarligen så att i finnsen mängd vildsvin, och de förorsakar helt klart stor skada. Då måste fråganfortfarande vara: Anser inte jordbruksministern att de i enlighet medriksdagsbeslutet bör utrotas? Det måste ju vara möjligt för regeringen att förordna omutrotning med hänvisning till den lagstiftning som finns: harbeslutat att vildsvinen bara skall få finnas i - på andraställen skall de utrotas. De finns som sagt i och gör stor skada. När bara avvisarproblemet, måste man ju få ställa frågan: Anser inte jordbruksministern attvildsvinen, som en följd av det beslut fattat, skall bort frånSödermanlands län? 142Jordbruksminister : Herr talman! Jag upprepar att jag anser attmed hänvisning till den lagstiftning vi har skall de här vildsvinen utrotas.Jag vill också upprepa att har möjlighet att göra det med deverktyg som lagstiftningen 8 protokoll 1983/84:14-17 Omutrotning av frUevande vUdsvin i sätter i händer. Som vet, är vi intresserade av attdecentralisera genomförandet av olika åtgärder. Vi tycker att det är olämpligtatt regeringen bestämmer hur vildsvinsjakten skall gå till. Därför delegerar viden uppgiften till länsnivå och ger länsstyrelserna de möjligheter de bör haför att hantera de här frågorna. Jag har samma uppfattning som , attvildsvinen i bör utrotas. Det kan ske på det sätt som jaghar anvisat. 143LARZ (): Jag har, som jordbruksministern känner till,mycket stor respekt för tankegången om att decentralisera beslut. Å andra sidanhyser jag den uppfattningen att om har fattat ett beslut, somjordbruksministern och jag tydligen är överens om skall fullföljas, ochlänsstyrelsen i fråga inte utnyttjar de befogenheter den har fått, måste välrimligen regeringen se till att beslutet följs. 144 Jordbruksminister : Herr talman!Jag utgår ifrån att känner till att i den mån man inte nöjer sigmed beslut som fattas på länsnivå finns det en väg att gå, och det är attbesvära sig med anledning av det beslutet. Då kommer frågorna upp tillbedömning på regeringsnivå. Överläggningen var härmed avslutad. 29 § Föredrogs och hänvisades Proposition 1983/84:4till socialförsäkringsutskottet 30 § Föredrogs och hänvisades proposition1983/84:37 till skatteutskottet Beträffande detta ärende haderegeringen föreslagit att skulle besluta att motionstiden förkortadestill . Med anledning av atttalmanskonferensen fastställt att dagarna den 31 oktober-den 4 november inteskulle inräknas i löpande motionstid beslöt kammaren att motionstiden förproposition nr 37, om höjning av skatterna på drycker och tobak, m. m., skulleutgå . 31 § Föredrogs och hänvisades Proposifionerna 1983/84:38till arbetsmarknadsutskottet /84:40 Bil. 1 fill utrikesutskottet Bil. 3till socialförsäkringsutskottet Nr 16 Bil. 4 tilltrafikutskottet den Bil. 5 tillskatteutskottet- 27oktober 1983 Bil. 6 punkterna 1, 3-5, 7 och 8 till utbildningsutskottet punkterna2 och 6 till kulturutskottet punkterna 9 och 13 till socialförsäkringsutskottet Bil. 7 punkterna 1-3 och 5-9 till jordbruksutskottet punkt 4 till skatteutskottet Bil. 8 punkterna 1 och 2till arbetsmarknadsutskottet Bil. 9 fill bostadsutskottet Bil. 10 punkterna1-4 till näringsutskottet punkt 5 till försvarsutskottet i övrigt tillfinansutskottet /84:41 till bostadsutskottet 32 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1983/84:21yrkandena 1 och 4-6 till finansutskottet yrkandena11, 12 och 17 till utbildningsutskottet yrkandena13 och 14 till näringsutskottet i övrigt till arbetsmarknadsutskottet /84:22 och 23till arbetsmarknadsutskottet 33 § Anmäldes och bordlades Proposifionerna 1983/84:43Fortsatt giltighet av lagen (1974:922) om kreditpolitiska medel 1983/84:44Höjning av allmänna hypoteksbanks grundfond m. m. och ändring i lagen (1955:416) om sparbanker 1983/84:48Ändring i beskattningen av realisationsvinster på börsaktier, m. m. 34 § Anmäldes och bordlades Mofionerna 1983/84:24av m. fl. Höjning avSveriges kvot i och godkännande av beslut inom rörande revidering av de generellalånearrangemangen (prop. 1983/84:21) 1983/84:25 av KjeU Ändring i lagen (1977:975) med tulltaxa (prop. 1983/84:22) 1983/84:26 av och 1983/84:27av och 1983/84:28av m. fl. 1983/84:29a\ m. fl. 1983/84:30av och 115 1983/84:31 av m. fl. 1983/84:33av och 1983/84:34a\ . Särskildasysselsättningsåtgärder för /84 (prop. 1983/84:26) 1983/84:35 av m. fl. Rätten till offentlig försvarare (prop. 1983/84:23) 1983/84:36 av m. fl. Allemanssparandet (prop.1983/84:30) 35§ Meddelande om interpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1983/84:35av () till statsrådet om kulturpolitiken iekonomiska åtstramningstider: Kravet på en stark begränsning avde statliga utgifterna gör sig alltmer gällande. Moderata samlingspartiet harregelmässigt i sainband med avlämnandet av hudgetpropositionen lagt framalternativa budgetförslag som, om de hade antagits av , avsevärtskulle ha minskat budgetunderskottet. har emellertid också densocialdemokratiska regeringen insett nödvändigheten av att spara på olikaområden, och i den i samband med öppnande avlämnaderegeringsförklaringen aviseras kommande åtstramningar. Erfarenhetsmässigt har alltid dåliga ekonomiska tiderinneburit att kulturpolitiken drabbas särskilt hårt. Detta gäller såvälkommunala som statliga stödåtgärder för kulturell verksamhet. Regeringsförklaringenger inte mycket utrymme åt en redovisning av regeringens uppfattning om vilkenkulturpolitik som skall föras i vårt land. Det enda som där sägs är attkulturpolitiken skall genomföras i samspel med mediepolitiken med syftet attskapa ett fritt och öppet kulturliv, i vilket alla tar del. Alla torde vara ense om att just i hårda tider ökar deenskilda människornas behov av stimulans och kulturella upplevelser. Storarbetslöshet medför krav pä meningsfull sysselsättning . En grå vardag med påtvingad minskad konsumtion kan förgyllas av ettrikt utbud av litteratur, konst och musik liksom av aktivt deltagande i t. ex.studiecirklar eller musikutövning. Vi är många som med oro ser fram emot nedskärningar somkan komina att drabba kultursektorn. är det orimligt att tro attnågot område skulle undantas från den nödvändiga åtstramningen i vad gälleranslag över statsbudgeten. Den socialdemokratiskakulturpolitiken har i osedvanligt hög grad byggt på stödåtgärder av olika slag.Just detta gör kulturlivet i ett land som vårt särskilt sårbart när nödvändiganedskärningar måste göras. I andra länder har ett mångfasetterat kulturliv växtfram genom användande av olika alternativa och varandra kompletterandefinansieringsformer. Sponsring, avgiftsfinansiering eller skattebefrielse fördonationer och för stöd åt kulturella akfiviteter har prövats i många länderoch visat sig fungera väl. För ett litet land som vårt är möjligheterna till lönsahikulturproduktion självfallet begränsade, men öppna gränser och ökad aktivitetför ett förstärkt internafionellt kulturutbyte kan kompensera detta och ge nyaerfarenheter som stimulerar vår egen verksamhet inom olika kulturområden. Svensk kulturpolitik står vid något som kan liknasvid ett vägskäl. Antingen kommer begränsningen av statliga och kommunala medelatt medföra ett sakta avtynande kulturliv, eller också måste ett nytänkandekomina till stånd som ger utrymme för ökade kulturella aktiviteter men därmedockså ställer krav på rationaliseringar och alternativa finansieringsformer.Regeringsförklaringen ger här ingen ledning i fråga om regeringens syn påkulturpolitikens framtid. Mot bakgrund av det anförda önskar jag ställa följandefråga till kulturministern: Vilka omprioriteringar, rationaliseringsätgärder och nyafinansieringsformer kan kulturministern tänka sig för att förhindra attåtstramningspolitiken drabbar kulturaktiviteter av olika slag? 1983/84:36 av Margö (vpk) till socialministernom landstingens möjligheter att uppnå de sjukvårdspolitiska målen: Den nya hälso- och sjukvårdslagenmedför ökade krav på sjukvårdshuvudmännen. En fortsatt utbyggnad ochutveckling av primärvården är en grundläggande förutsättning för att kunnauppnå de hälso- och sjukvårdspolitiska mål som statsmakterna och sjukvårdshuvudmännenställt sig bakom. som sjukvårdshuvudmännens ansvar förbefolkningens hälsa ökat, har landstingens ekonomiska möjligheter att uppfyllasina skyldigheter minskat avsevärt. Enbart förändringarna i befolkningenssammansättning innebär att landstingen behöver öka sin volym för attkunna tillgodose de äldres vårdbehov. Staten har undandragitskatteintäkter och bidrag motsvarande miljardbelopp från landstingen. Följdenav statens strävanden att minska budgetunderskottet genom att försämralandstingens ekonomi har blivit direkta nedskärningar i vården. Den av allapartier beslutade förändringen niot öppna vårdformer inom. sjukvården haraldrig kommit i gång. En utbyggd primärvård och en sektoriserad psykiatriskulle reducera behovet av slutenvårdsplatser. Den ansträngdalandstingsekonomin leder till att sjukvårdshuvudmännen tvingas börja i felände. Slutenvårdsplatser läggs ner av besparingsskäl, och den beslutadeutbyggnaden av öppenvård kan ej genomföras enligt tidigare Därmed har förutsättningarna att nå upp till desjukvårdspolitiska målen förändrats betydligt. 1 har råkat i akutfinansieringskris. Det är det landsting som har den sämsta likviditeten ,avalla landsting. beräknas budgetunderskottet bli 153,3 milj. kr. Ett besparifigsprogram som skall ge 55miljoner kommer att få direkta effekter i vården och på sysselsättningen. Påcentrallasarettet i har akutslutenvården minskat riied under entreårsperiod, och ytterligare nedskärningar är att vänta i länet.Sysselsättningseffekterna av nedskärningarna motsvarar ca 350 arbetstillfällen.Minskningen av antalet arbeten kommer främst att drabba kvinnor och ungdomarsom gått ut från vårdskolor. Situationen inom i är ett exempelpå bristen på helhetssyn från statens sida då det gäller besparingar somdrabbar den offentliga sektorris vård och omsorger. Med hänvisning till ovanstående ber jag att tillsocialministern få ställa följande frågor: När kommerlandstingen enligt statsrådets mening att kunna leva upp till de honnörsord somuttalades dåden nya hälso- och sjukvårdslagen trädde i kraft? att föreslå några åtgärder som förbättrar exempelvis iSödermanland svåra ekonomiska situation? Vilka åtgärderkommer regeringen att vidta för att motverka den privatisering ochkommersialisering som kan bli en följd av nedskärningarna inom den offentligasektorns vård- och tjänsteproduktion? 36 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågorframställts 1983/84:119av förste vice talman () till socialministern omstatsbidraget till barnomsorg och hemhjälp: I proposition 1983/84:9 föreslåsnya regler för statsbidrag för barnomsorg och hemhjälp; De nyareglerna avses gälla . En utjämningsregel föreslås för1984, innebärande att ingen kommun skall vinna eller förlora mer än perskattekrona "vid en jämförelse mellan tillämpningen av nu gällande och deföreslagna bidragssystemen". Innebörden av denna regel är äv utomordentligt storbetydelse för bedömningen av kostnaderna för förslaget. Det har dock inte varitmöjligt att få klart besked om vad regeln avses innebära. Jag ber därför att fåställa följande frågor: Innebär utjämningsregeln att de föreslagnabidragssystemen skall jämföras med de löne- och kostnadsuppräknade statsbidragsom eljest skulle ha gällt för samt med tanke på det ökade antalbarnomsorgsplatser och hemhjälpstimmar som kommer att finnas resp. ges nästaår? Innebär propositionen vissa besparingar genom attstatsbidragen, som framgick av pressmeddelandet av men inte avpropositionen, totalt endast räknas upp ,dvs. ineden lägre procentsatsän löne-och kostnadsutvecklingen, samt pä oförändrat underlag? 1983/84:120 av () tillkommunikationsministern om åtgärder mot tågförseningar på grund av lokbrist: Undersenare tid,bl. a. torsdagenden , har ordinarie fjärrgåen-de tåg från ochStockholms central varit allvarligt försenade. Enligt SJ:s information på resp.plats var orsaken lokbrist. Med anledning härav vill jag fråga statsrådet dels hurdetta är möjligt med hänsyn till de betydande belopp som anslagit förlokinköp, dels omstatsrådet är beredd att vidta åtgärder så att en upprepning av det inträffadekan undvikas. 1983/84:121 av () till försvarsriiinisternom sjuktransporter med helikopter: har det ipressen redovisats ett fall, i vilket en svårt skadad soldats transport frånSundsvall till i fördröjdes avsevärt som följd avmeningsskiljaktligheter om hur existerande helikopterkapacitet skulle disponeras. Vad som inträffat och redovisats indikerar att oklarheterkan finnas beträffande förfoganderätt och beslutskompetens i fall då helikopterbedöms böra tas i anspråk för brådskande sjuktransporter. På en sådan punkt kaninga oklarheter accepteras. Är statsrådet mot bakgrund av det aktuella fallet bereddatt skyndsamt se över gällande regler och anvisningar på området i fråga? 1983/84:122av (vpk) till finansministern om skatteuppgörelsen mellansocialdemokraterna, och : Vid Metallindustriarbetareförbundets avtalskonferenser iBorlänge och har framförts krav om löneökningar på 21,9 %.Metallarbetarna hänvisar till av reallönesänkningar, till dengynnsamma löneutvecklingen för höginkomstgrupper samt till den orättvisaskatteuppgörelsen mellan regeringen, och folkpartiet.Avtalskonferenserna kräver av regeringen att skatteuppgörelsen, med dessfördelningspolitiska orättvisor, rivs upp. Med hänvisning till ovanstående villjag fråga finansministern: regeringen att föreslå en förändring avskatteuppgörelsen, så att den bidrar till att de som har . iårsinkomst kan höja sina reallöner? 1983/84:123av (vpk) till utrikesministern om konsekvenserna avutvecklingen i : har ånyo begått ett oerhört övergrepp mot ett litet,självständigt och oberoendeland genom att invadera . Motbakgrund av detta vill jag fråga utrikesministern: Vad avserregeringen att göra för att protestera mot rättsstridiga övergrepp,och hur bedömer regeringen konsekvenserna för i desshelhet av denna invasion? 1983/84:124 av () till industriministern omprövningen av vissa bevakningsföretags särställning vid leveranser till staten: På grundval av proposition1978/79:134 om särställningar för vissa företag m. m. vid leveranser tillstaten, beslöt avskaffa bl. Allmänna förlagets, Libers, SJ:sResebyråers m. fl. I propositionen anfördes bl. a. på s. 1: "Särställningen för Allmänna Bevakningsaktiebolagetoch vid anordnande av bevakning kommer att ses överinom regeringens kansli. Härvid kommer att prövas om särställningen kanbegränsas till att endast omfatta från säkerhetssynpunkt prioriterade bevakningsobjekt." När avser regeringen att till redovisa förslag ianledning av ifrågavarande prövning? 1983/84:125 av OUe () till socialministern omsnabbare registrering av nya läkemedel: Avser regeringen vidta någraåtgärder för att förstärka , så attregistreringsförfarandet i fråga om nya läkemedel kan påskyndas? 1983/84:126 av () till bostadsministernom ökad produktion av styckebyggda småhus: Bostadsbyggandeti minskar år . Även innevarande år pekar siffrorna nedåt.Särskilt markerad är denna utveckling för styckebyggda småhus. Jag vill därförställa följande fråga till bostadsministern: åtgärder avser bostadsministern vidta för att åter få i gång styckehusbyggandet? 1983/84:127 av () till finansministern om skatteavdragen för bilresor tilloch från arbetet: De nya reglerna för bilavdrag somgäller för resor till och från arbetet har vållat stor debatt ochhar kritiserats hårt även av myndigheterna. JO, , har krävt attregeringen vidtar åtgärder så att likformig bedömning sker över hela landet. Med hänsyntill ovanstående ber jag att till finansministern fä ställa Nr 16 följande fråga: den Vilkaåtgärder avser finansministern vidta för att motverka de missförhål- landen somde nya reglerna lett till? Meddelande om 1983/84:128 av ()till statsrådet om frågor regeringens fördelning av medelför litteraturfrämjande åtgärder: Det har i pressen förekommituppgifter om att regeringen fördelat medel för litteraturfrämjande åtgärder. Avuppgifterna framgår att fyra olika organisationer erhållit anslag, däriblandABF. Med anledning av dessa uppgifter ställer jag följandefrågor till kulturministern: Ur vilketanslag har dessa medel fördelats? På vilket sätt har organisationer, t. ex. studieförbunden,informerats om att dylikt anslag finns att söka? 37 § Kammaren åtskildes .