prot · G709118 · 1983-12-31 00:00:00 — Kompletteringsvaltill utskott och till krigsdelegation 7 1983/84:380 av PaulLestander (vpk) om fortsatt drift vid Matarengi Skinnprodukter iÖvertorneå ............ 8 1983/84:421 av Carl-HenrikHermansson (vpk) om utlåningen till privatpersoner förskatteplanering och spekulation 9 1983/84:437 av KarinAhrland (fp) om avskaffande av förbudet mot utländskbanketablering ............................ 12 1983/84:423 av PärGranstedt (c) om ett centrum i för hjälp åt tortyrskadade .................................... 14 Meddelande om svar påinterpellation 1983/84:125........ 16 1983/84:443 av (vpk) om domänverketsskogsav verkningar i ........................... 16 1983/84:413 av () om denarbetsmarknadspolitis ka betydelsen av en eventuell nedläggning av tandläkarhög skolan i ............................................. 17 1983/84:438 av KarinAndersson (c) om erfarenheterna av enskUda beredskapsarbeten............................... 20 1983/84:455 av () om enskildaberedskapsarbe ten .......................................................... ........ 20 Aktiebeskattningen ...................................... ........ 26 Ekonomisk brottslighet .................................. ........ 48 Anslag till kyrkligaändamål............................... ........ 61 1983/84; 141 av () om tvångsförflyttningen av arbetslösa i .................................. 72 1983/84:479 av ToreNilsson (m) om priserna på inrikesflygets Norrlandslinjer ........ .............................. 73 1983/84:480 av FilipFridolfsson (m) om löntagarfondernas effekt på åretsavtalsrörelse ......................... ........ 73 1Riksdagensprotokoll 1983/84:118-121 1983/841983/84:481 av () om den löneledande rollen i 118-121 årets avtalsrörelse ............................................ 73 1983/84:482av () om framtida besparingar i denstatliga budgeten ............................................................................ 74 1983/84:483 av ()om ökningen av lönekost naderna ................................................................................................ 74 1983/84:484av () om följsamhetsklausulen i 1983/84:485 av () omröriigheten på arbets marknaden ............................................................................................ 75 1983/84:486av i (m) om den framtida 1983/84:449av (vpk) om användning av viss råjärnsprocessi SSAB-Domnarvet ............................................................ 77 1983/84:119av () om tuUens kroppsvisitation av 1983/84:383av () om tullens kroppsvisitation av svenskaresenärer .............................................................................. 78 1983/84:388 av () om tullens kroppsvisita tion av svenska resenärer .................................................................. 78 1983/84:389av () om reformering av skördeska- desystemet....................................................................... .................... .......... 89 1983/84:116 av (vpk) om ökade järnvägstrans porter för att minska luftföroreningarna................................................ .......... 93 1983/84:120 av ()om etableringen av privatlä karpraktik ............................................................................................. 96 1983/84:136av (vpk) om åtgärder mot segregation i 1983/84:142av () om strukturomvandlingen inom dagUgvaruhandeln................................................................................... ......... 126 1983/84:487av () om det svenska biståndet till 1983/84:488av () om färjetrafiken i glesbygd .. 128 1983/84:489av () om malmfältsutredningens förslag....................................................................................................... ......... 128 1983/84:490 av (m) om de särskildabehörighets- 2 kraven för tillträde tillhögskoleutbildning............ ......... 128 1983/84:491 av UllaTilländer (c) om behovet av familjepolitiska 1983/84 reformer ..................................................... 129 118-121 1983/84:492 av () om skattetryckets inverkan på samhällsekonomin ........................................ ....... 129 1983/84:493 av BoSödersten (s) om vissa ändringar i lagen om handel med drycker........................................ ....... 129 1983/84:134 av BertilJonasson (c) om tidigareläggning av vägbyggnadsprojekt iVärmlands län.................. ....... 131 Uppskov med besvarande avinterpellationerna 1983/84:132, 129 och 135samtfråga1983/84:450........................ ....... 134 1983/84:396 av i () ombibehållande av den kreosotoljebaserade impregneringsindustrins konkur renskraft .................................................. ....... 135 1983/84:416 av (vpk) om åtgärder motsvavelut släpp ....................................................... ....... 135 1983/84:422 av OswaldSöderqvist (vpk) om luftföroreningarna från storafjärrvärmeanläggningar...................... ....... 135 1983/84:425 av ToreClaeson (vpk) om luftföroreningarna från industri-och värmeanläggningar........................ ....... 135 1983/84:428 av (vpk) omluftförore ningarna från industrianläggningar ................. ....... 135 1983/84:111 av () om stödet tUlidrottsför eningar ................................................... ....... 143 1983/84:453 av GretheLundblad (s) om gemensamma nordiska åtgärder motluftföroreningar........................... ....... 147 1983/84:143 av BengtWittbom (m) om ungdomsarbetslösheten 151 1983/84:144 av andre vicetalmannen () om nämnderna fördjurförsöksfrågor........................ 152 1983/84:494 av StenAndersson i (m) om skyldigheten att vittna vid rättegång ..................................... ....... 154 1983/84:495 av KarinAhrland (fp) om innebörden av uttalande om ..................................................... ....... 154 1983/84:496 av KnutWachtmeister (m) om omsättningsskatten på aktier .................................................... ....... 155 1983/84:497 av LarsHjertén (m) om de politiska förhållandena i 1983/84:446 av GunhildBolander (c) om försvarets civila personalram.......................................................................... ....... 157 1983/84:410 av ChristerEirefelt (fp) om marknadsföring avdatorsäkerhetstjänster................................... 158 1983/84:414 av GullanLindblad (m) om klarare utformning av domslut................................................................................ ....... 161 1983/84:431 av KenthSkårvik (fp) om förfarandet vid utmätning 1983/84:448 av (vpk) om minskatövertidsar bete ................................................................................. 165 1983/84:452 av BengtWittbom (m) om verksamheten med 1983/84:459 av BengtWittbom (m) om studieledighetslagarnas 1983/84:145 av UllaTilländer (c) om kostnadsansvaret för upprustning avjärnvägssträckan .......................... ....... 177 1983/84:498 av (vpk) omnäringslivets informa tion till skolorna................................................................... 178 1983/84:499 av (vpk) om domänverketsiniti ativ till besvär över kommunala beslut i vissa fall ..................... ....... 178 1983/84:500 av Per () om betygssystemet inom gymnasieskolan ..................................................................... ....... 178 Val av en ledamot isocialförsäkringsutskottet.............................. 7 Val av en ledamot itrafikutskottet............................................. 7 Val av en suppleant ifinansutskottet.......................................... 7 Val av en suppleant iskatteutskottet......................................... 7 Val av en suppleant ijustitieutskottet......................................... 7 Val av en suppleant isocialförsäkringsutskottet ......................... 8 Val av en ledamot iriksdagens krigsdelegation.............................. 8 1983/84:32Aktiebeskattningen m.m........................................... ....... 26 1983/84:34Dubbelbeskattningsavtal med . 1983/84:21Anslag till brottsförebyggande rådet 48 11-121 1983/84:23Utsökningsregisteriag ................... ........ 60 1983/84:14 Anslag tillkyrkliga ändamål ........... ....... 61 1983/84:15 Anslag tillinternationellt-kultureUt samarbete 71 1983/84:16 Vissa frågorrörande samarbete med 71 Riksdagensprotokoll 1983/84:118 FörhandUngarnaleddes tiU en början av andre vice talmannen. 1§ Kompletteringsval till utskott och till krigsdelegation Centerpartietspartigrupp har med anledning ay avgång och gjorda avsägelseranmält följande nya företrädare, nämligen som ledamot isocialförsäkringsutskottet , som ledamot i trafikutskottetGösta , som suppleant i finans- och skatteutskotten , som suppleant i justitie- och socialförsäkringsutskotten samt som ledamot i krigsdelegation . Andrevice talmannen förklarade valda till ledamoti socialförsäkringsutskottet () ledamoti trafikutskottet () suppleanti finansutskottet () suppleanti skatteutskottet () suppleanti justitieutskottet () Omfortsatt drift vid Matarengi Skinnprodukter i suppleant isocialförsäkringsutskottet () ledamoti krigsdelegation () 2§ Justerades protokollen för . 3§ Svar på fråga 1983/84:380 om fortsatt drift vid Matarengi Skinnprodukter iÖvertorneå har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för atttrygga fortsatt drift vid Matarengi Skinnprodukter i . Riksdagenbeslöt att ett upprätthållande av en årlig produktion av 2-2,5miljoner par läderskor skulle utgöra ett riktmärke för den fortsattaförsörjningsberedskapen på detta område. Produktionen uppgick till istorleksordningen 2 miljoner par. Statsmakternahar avdelat betydande resurser för att tryggaförsörjningsberedskapen i fråga om läderskor. Under det av för åren1979-1981 beslutade särskilda effektiviserings- och omstruktureringsprogrammetlämnades således i olika former av lån till skoföretag ca 130 milj. kr. Inomramen för de resurser som statsmakterna beslutar om ankommer det påöverstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) att vidta de åtgärder som är mestangelägna av försörjningsberedskapsskäl. Reglerför ÖEF:s handläggning av dessa frågor finns bl. a. i förordningen (1982:517)om beredskapslån och beredskapsgaranti. ÖEFhar ingått avtal om upprätthållande av produktion ochproduktionskapacitet i skoindustrin . Avtal omberedskapslån träffades med ett tjugotal skoföretag. Kostnaderna för dettauppgår till ca 55 milj. kr. Det företag nämner är enligt vad jaghar upplysts om inte med bland dessa företag. Jagvill i det sammanhanget nämna att ÖEF enUgt den nämnda förordningen skallhänskjuta ett ärende till regeringens prövning, om ärendet bedöms varaangeläget från handelspolitisk, sysselsättningspoUtisk, regionalpolitisk ellerindustripoUtisk synpunkt, eller om ÖEF av andra skäl finner att regeringen böravgöra ärendet. Motdenna bakgrund ser jag inget skäl för regeringen att vidta någon åtgärd i dettaenskilda ärende. Jag har fullt förtroende för ÖEF:s kompetens att handha frågorav det här slaget. Anf.3 (vpk): Jag tackar försvarsministern för svaret, även om jag långt ifrån ärnöjd med innehållet. Jagtänker inte gå in i någon diskussion om överstyrelsens för ekonomiskt försvarkompetens. Det här ser jag'mer som en tendens. Redannu ligger den svenska skoproduktionen vid den undre gränsen för vad som enligtsvaret anses skäligt. Matarengi Skinnprodukter har varit en av producenternanär det gäUer vår försörjningsberedskap beträffande skor. Det här torde betydaatt man redan nu är på väg att hamna under den bestämda nivån. På detta sättutarmas lokala produktionsenheter. När det gäller det yttre försvaret betraktasju som synnerligen viktigt, men blir mer och mer sårbartju fler produktionsenheter som läggs ned där uppe. Det här är en produktion sompåverkar sårbarheten. Ur den aspekten är svaret djuptotillfredsställande. Manhar inte fattat beslut om detta, men det har träffats en överenskommelse om enhöjning av försvarsanslagen. Då borde man naturligtvis också sätta målet högrenär det gäller att minska sårbarheten. Det är mycket svårt att se att man är påväg åt rätt håll. Vårt ekonomiska försvar bUr alltmer sårbart, och det ges inteden prioritet som svenska folket har rätt att fordra. Omutlåningen till privatpersoner för skatteplanering och spekulation Överläggningenvar härmed avslutad. 4§ Svar på fråga 1983/84:421 om utlåningen till privatpersoner förskatteplanering och spekulation har frågat mig vilka åtgärder regeringen avseratt vidta med anledning av vad som framkommit vid bankinspektionensundersökning av de stora lånen från banker, fondkommissionärer och *finansbolag till privatpersoner för skatteplanering och spekulation. Bankinspektionenhar till uppgift bl. a. att övervaka att kreditinstitutens verksamhet utvecklaspå ett sunt sätt och att när så behövs ingripa mot instituten. Bankinspektionenhar efter sin undersökning av stora krediter till privatpersoner förskatteplanering och spekulation riktat kritik mot vissa lämnat aUtför stora krediter för sådana ändamål. Inspektionen har samtidigtmanat de kritiserade instituten till återhållsamhet med stora privatkrediterför nämnda ändamål. Sin syn på sådana krediter har inspektionen närmareutvecklat i sitt etikmeddelande nr 46. Vad inspektionen där anfört kansammanfattas så, att kreditinstituten över huvud taget bör visa återhållsamhetmed stora värdepapperskrediter om ändamålet är i huvudsak privatekonomiskt ochdet inte gäller finansiering av produktiva investeringar. Miljonkrediter börnormalt undvikas, om ej hänsyn till låntagarnas inkomst- ochförmögenhetsförhållanden eller andra särskilda skäl medför att kreditenframstår som försvarlig även från allmän synpunkt. Bankinspektionensetikmeddelanden är i och för sig inte bindande. Om ett kreditinstitut inteföljer vad som uttalats i ett sådant meddelande, kan det emellertid finnas skälför inspektionen att i kraft av sina allmänna tillsynsbe- Omutlåningen till privatpersoner för skatteplanering och spekulation fogenheter ingripa motinstitutet. Erfarenheterna visar att instituten normalt rättar sig efter vadinspektionen uttalat. Jagkan i allt väsentligt ställa mig bakom den syn på kreditinstitutens långivningsom bankinspektionen gett uttryck åt. Men jag vill tillägga att de förhållandensom avslöjats genom bankinspektionens undersökning är så pass uppseendeväckandeatt de kan behöva ytterligare granskas. Jag kommer i samband därmed också attöverväga om några lagstiftningsåtgärder erfordras. Anf.5 (vpk): Jag tackar för finansministerns svar. Det finns väl inget avslöjandefrån storfinansens värld som orsakat så stark indignationbland allmänheten som uppgifterna om hur stora privatlån från olikafinansinstitutioner använts av rika människor för att systematiskt minska sinaskatter. Stat och kommun har lurats på skattebeloppsom i stället övervältratspå lönarbetarna och andra hederliga skattebetalare. Det förfaringssätt somanvänts måste skarpt brännmärkas. Kritiken måste gäUa bådefinansinstitutionerna och skattesmitarna. Bankinspektionenhar kritiserat 112 lånetransaktioner, var och en på 15 milj. kr. eller mera,den största på 250 milj. kr., sammantaget . Kritiken gällersex affärsbanker, sex fondkommissionsbolag och tretton finansbolag.Bankinspektionen har beslutat att inte offentliggöra namnen på de kritiseradekreditinstituten, ej heller på kredittagarna. Häremot har stark kritik riktatsfrån olika håll. skriver: "Det är en skandal ombankinspektionens granskning av miljonärernas privatlån förblir hemligstämplad.Regeringen bör se till att den bUr offentlig." Bankinspektionenhar hänvisat till sekretesslagen. Men i denna lags 8 kap. 5§ står:"Regeringen kan för särskilt fall förordna om undantag från sekretessenenligt första stycket 1, om den finner det vara av vikt att uppgiftenlämnas." I 14 kap. 8§ står: "Regeringen får, förutom när det särskiltanges i bestämmelse om sekretess, för särskilt fall förordna om undantag frånsekretess när det är påkallat av synnerliga skäl." Min första fråga tillfinansministern är: Avser regeringen att förordna om undantag från sekretessen,så att bankinspektionens granskning offentliggörs? Om regeringen icke viU göradetta, vilka är då skälen? Jaganser det högst anmärkningsvärt att bankinspektionen först när en enskildjournaUst avslöjat förre justitieministern stora skatteplaneringslångriper sig an med granskningen av den omfattande lånetrafik i detta syfte somtydligen varit vardagsmat i banker och olika slags finansbolag.Detta tyder knappast på att bankinspektionen arbetat effektivt. Min andra frågatill finansministern är därför: Avser regeringen att vidta åtgärder för att påolika sätt, eventuellt genom personalförstärkningar eller personalförändringar,förstärka bankinspektionens verksamhet? Detborde föreligga allmän enighet om att kreditinstitutens stora privatlån tillskatteflykt och spekulation bör stoppas. Min tredje fråga till finansminis- Om utlåningen till privatpersoner för skatteplanering och spekulation tern är: Avser regeringenatt tillsätta en sådan snabbutredning som begärts av Nr 118 t. ex. LO, föratt stoppa den systematiskt uppbyggda klippekonomin för miljonärer? Med anledning av frågor vill jag svara för detförsta att regeringen har beslutat att bankinspektionen skalloffentliggöra namnen på de kreditinstitut som har lämnat större lån tiUprivatpersoner för skatteplanering eller spekulationsaffärer. Fördet andra: Jag har vid överläggningar med bankinspektionen blivit upplyst omatt bankinspektionen avkrävt de kreditinstitut som utsatts för kritikförsäkringar om att de skall upphöra med det här slaget av kreditgivning.Bankinspektionen har också fått sådana försäkringar. Fördet tredje: Bankinspektionen kommer att följa upp den här undersökningen, bådei sin ordinarie granskningsverksamhet och genom nya särskilda undersökningar.För detta har bankinspektionen tUlräckliga resurser. Anf.7 (vpk): Jag finner det självfallet mycket tillfredsställande - mot den bakgrundjag nämnde i mitt första inlägg - att regeringen fattat beslut om att namnen påde bankinstitut som lämnat de stora skatteflyktslånen skall offentliggöras. Skatteflyktslånenär ju led i en omfattande verksamhet som går ut på att beröva stat och kommunstora skatteinkomster. har beträffande miljoninkomsttagare iStockholm genomfört en specialstudie , som avslöjat chockerande förhållanden.Var fjärde miljoninkomsttagare betalade i skatt. Och hälften avmiljoninkomsttagarna betalade 1982,i skatt. Tidningen ställermed rätta frågan: "Hur ska det gå att få arbetare och tjänstemän atttåligt fortsätta betala en betydande del av sina begränsade inkomster i skattnär de rikaste - de som har mest att betala med -ges möjlighet att smitaundan?" Destora skatteflyktslån som avslöjats har bara varit en av de metoder som använtsi detta syfte. Men hela verksamheten med dessa lån är ju oerhört flagrant. Attsyftet varit skatteflykt förefaller svårt för någon att förneka. Det ärsjälvfallet tillfredsställande om bankinspektionen nu blir mera alert när detgäller att övervaka sådana här typer dv skattesmiteri. Finns det inte möjUghetatt redan nu ingripa, på grundval av det material man har? Min fjärde fråga till finansministern är alltså;Anser inte finansministern att den generella skatteflyktsklausul, som riksdagenantagit, är tillämplig på den verksamhet med stora skatteplaneringslån som haravslöjats på detta sätt? De utredningar som skett på detta område har framför allt resulterat iförslagen från kommissionen mot ekonomisk brottslighet. Några speciellautredningar just med anledning av denna undersökning och vad som Omavskaffande av förbudet mot utländsk banketablering där har framkommit ser jagi varje fall för dagen inte något skäl att göra'. Närdet gäller frågan om dessa transaktioners förenlighet med gällande skattelagarutgår jag från att skattemyndigheterna i vanlig ordning vid granskning avdeklarationer och vederbörandes skatteförhållanden drar erforderligaslutsatser. Det ankommer inte på mig att agera skattedomstol. Slutligenvill jag säga att de ingrepp mot skatteplanering och skatteflykt som hittillshar gjorts förvisso har visat sig vara otillräckliga. Men eftersomkreditgivning spelar en så väsentlig roll i skatteplaneringen och skatteflyktenanser jag att vi, om vi kan täppa till detta hål genom att bankernas,finansbolagens och fondkommissionärernas kreditgivning inriktas på produktivaändamål, har tagit ett stort steg framåt. Anf.9 (vpk): Jag hoppas givetvis att finansministern får rätt i denna sinförhoppning. Men det är så, som jag sade inledningsvis, att de avslöjanden somhar gjorts om de stora skatteflyktslånen har vållat mycket stark indignationbland allmänheten. Det är mycket farligt om regeringen underskattar vad som haravslöjats. Jagvill här citera vad framhålUt i en ledande artikel i nr 13 år1984: Gör inte regeringen eller någonting åt det som hänt kan ingenpolitiker längre vädja till medborgarnas moral. Det är därför regeringensskyldighet att redovisa vad banker och kreditinstitut sysslat med ochstoppa den systematiskt uppbyggda kUppekonomin för miljonärerna. Jaginstämmer helt i detta. Det första av dessa bägge krav, att vi måste få enöppen redovisning, har regeringen nu uttalat sig positivt om - regeringen skallvidta åtgärder. Men det återstår fortfarande att vidta åtgärder, och jag troratt en sådan här snabbutredning, som bl. a. talat om, skulle varai hög grad nödvändig. Överläggningenvar härmed avslutad. 5 § Svar på fråga1983/84:437 om avskaffande av förbudet mot utländsk banketablering har frågat mig om jag är beredd att föreslå attförbudet mot utländsk banketablering i avskaffas. Inledningsvisvill jag erinra om att den svenska banklagstiftningen medger attutländska banker har representationskontor här i landet. F. n. är det etttjugotal banker som fått tillstånd av regeringen att driva sådan verksamhet iSverige. I jämförelse med andra länder i är dock vårt land ett av demest restriktiva när det gäller utländska bankers etablering. Regeringentillsatte en kommitté för att göra en översyn av kreditmarknadensstruktur- kreditmarknadskommittén (Fi 1983:06). som formerna företablering av utlänska finansinstitut i är av stor betydelse förstrukturen på den svenska kreditmarknaden överfördes bl. a. frågan ometablering av utländska banker här i landet från banklagsutredningen tillkommittén. Kommitténkommer att behandla bl. a. frågan om utländsk banketablering med förtur. Jaghar inhämtat att ett delbetänkande som tar upp denna fråga kommer attöverlämnas till mig . Efter sedvanlig remissbehandlingkan ett förslag lämnas till tidigast . Detär givetvis för tidigt att nu uttala sig om vad kommitténs förslag kommer attleda till. Som jag påpekade redan i direktiven för kommittén kan enligt minmening etablering av utiändska finansinstitut - t. ex. banker - i gevärdefuUa tillskott till den svenska kreditmarknaden. En omfattande etableringav i synnerhet banker innebär emellertid en betydande institutionell omdaning.En ökad etablering av finansinstitut över gränserna får inte medföra attförutsättningarna för kredit- och valutapolitiken väsentligt försvåras genominternationella kapitalrörelser. Vidare måste de konkurrensmässiga effekternabedömas. Frågan om utländska bankers etablering här i landet måste därföringående belysas, innan man tiUåter utländska banker att utvidga sin verksamheti . Omavskaffande av förbudet mot utländsk banketablering 11 (): Jag tackarfinansministern för svaret. Medanledning av den sista meningen i svaret vill jag invända att frågan äringående belyst. Det fanns, vilket framgick av den fråga jag ställde, ettnästan färdigt förslag till lagändring vid regeringsskiftet . Varför inteta fram det i stället, så kan man genast få en ändring? Jag tyckte mig märkaatt finansministern inte är så absolut negativ till en etablering som jagibland har fruktat, eftersom ett förslag i ärendet dröjer. Jaghar i min hand manuskriptet till ett tal om aktuell kreditpolitik, hållet avfinansministern i den norska regeringen. Talet handlar om varför nu givitutländska banker etableringsrätt i landet.