prot · G709122 · 1983-12-31 00:00:00 — När det gäller förutsättningarna för utvecklingen på arbetsmarknadenliksom arbetsmarknadspolitikens inriktning har de tre ickesocialistiskapartierna framfört gemensamma reservationer. Vi delar på dessa områden inte denarbetsmarknadspolitiska bedömning som regeringen för fram iarbetsmarknadsutskottets betänkande 21. har före mig redovisatoch klargjort alternativ. Jag kommer att närmast kommentera någraav de reservationer som står bakom. Reservation33 berör den demografiska databasens fiUaler i kommunerna , ochJörn. har på detta område samma uppfattning som motionärerna, bl.a. , när det gäller betydelsen av en fortsatt verksamhet viddemografiska databasens filialer i de tre nämnda kommunerna. Filialerna bidrar till att ge sysselsättning åtlokalt bunden arbetskraft på orter med betydande arbetslöshetsproblem. Detinnebär även en ökad differentiering av arbetsmarknaden i dessaglesbygdskommuner. finns det, vid sidan om den centralt prioriteradeforskningen, ett stort behov av det arbete som här bedrivs. Arbetet är dessutomväl lämpat för lokalisering till de orter där arbetet nu bedrivs. Med hänsyntill dels de forskningspolitiska, dels de sysselsättningspolitiska motiven förverksamheten bör de tre registreringscentralerna permanentas, enUgt våruppfattning. Regeringen bör skyndsamt återkomma med förslag på detta område. Reservation 39 berör överföring av medel till anslaget Regionalautvecklingsinsatser. Statistikvisar på uppseendeväckande skillnader i arbetslöshet mellan de olika länen. är den relativa arbetslösheten mer än dubbelt så hög som ilandet som helhet. Även i och län ärarbetslöshetssiffrorna högre än genomsnittet för landet. Motdenna bakgrund är besvikelsen över regeringens passivitet i de mest drabbaderegionerna mycket omfattande. Jag vill påminna om de löften somsocialdemokraterna uttalade i den senaste valrörelsen. Vi vet att samtiigaNorrlandslän, men även län som och , har drabbats myckethårt av den alltmer tilltagande arbetslösheten. Detta visar att det inte räckermed stora ord och stora åthävor, utan det som behövs är en aktiv ochmålmedveten närings- och arbetsmarknadspoUtik. Det är endast insatser på detområdet som kan hjälpa till att minska arbetslösheten, icke minst iproblemlänen. Detär därför förvånande och mycket överraskande att den ena socialdemokratisketalaren efter den andra här har försökt göra gällande att arbetslöshetenhar minskat. Det är ändock ett faktum att den öppna arbetslösheten under 1982var . är den öppna arbetslösheten . Jag kan därför inteförstå med vilken matematik man kan räkna fram att arbetslösheten skulle haavtagit. Tvärtom är det en mycket besvärande situation i många av de län somjag har nämnt. Jag kan ta mitt eget län, . Därfinns kommuner som , och där man har en mycketbesvärande arbetslöshetssituation, med siffror som i många fall närmar sig demsom är aktuella för det hårt drabbade . Folkpartiethar i sin partimotion om den ekonomiska politiken presenterat sin syn på hurdenna bör utformas för att skapa goda villkor för fortsatt expansion inomnäringsUvet och möjligheter att återgå till den fulla sysselsättningen.Därutöver kommer det emellertid att finnas behov av riktade insater för attstärka näringslivet i vissa regioner och även där skapa ökad sysselsättning. Vianser att de regionalpolitiska insatserna bör vara så generella som möjligt.Detta innebär t. ex. att ett förhållandevis fast regelsystem bör råda inomregionalpolitiken. De utvärderingar som gjorts visar enligt vår uppfattningatt stöd enligt sådana fasta regler är mycket mer verkningsfullt än t. ex. ettföretagsstöd som beslutas från fall till fall. Vianser också att de regionalpolitiska insatserna måste prioriteras till deområden i landet som har de svåraste problemen och som jag tidigare varit innepå. Effekten kan annars bli att insatserna fördelas över hela landet i sådanomfattning att de stora regionala obalanserna består och konserveras. Anslagettill regionala utveckUngsinsatser har visat sig ge goda möjligheter att skapafler arbetstillfällen på ett sätt som från regionalpolitisk synpunkt ärsärskilt angeläget. Genom att anslaget kän användas till att vidmakthåUa ochfrämja de i glesbygderna verksamma småföretagen, däribland företag inom hantverkliksom inom jord- och skogsbruk, skapar man i själva verket en sysselsättningmed goda utsikter att bli bestående, och man gör detta till en kostnad som ärlägre än kostnaden för de mer kortsiktigt verkande arbetsmarknadspolitiskainsatserna. Deaktuella medlen är också mycket eftertraktade. föreslog därför förett år sedan att innevarande budgetårs anslag skulle räknas upp med 150 milj.kr. för att ge möjlighet till det vidgade utrymme som behövdes för ökadeutvecklingsinsatser i glesbygderna. Tyvärr fick vi inte gehör för vårt yrkandepå denna punkt. Det är bara att beklaga att varken socialdemokraterna ellermoderaterna var beredda att ställa upp bakom denna välmotiverade insats för attpå ett aktivt och resultatmässigt bra sätt bekämpa sysselsättningsproblematiken.Vi kan konstatera att medlen för innevarande budgetår redan tagit slut ivissa län. Det gäller bl. a. de mest krisdrabbade länen, där behovet avinsatser är osedvanligt stort. Motdenna bakgrund är det förvånande att regeringen åter försummar att bygga ut ochförstärka anslaget för utvecklingsinsatser i länen. Regeringens förslag innebäri stället att anslaget i realiteten urholkas, som larmrapporter frånde mest utsatta länen kommer i en jämn ström. Folkpartietkan inte acceptera en sådan utveckling, som i första hand drabbar de mestutsatta delarna av landet. Vi föreslår att anslaget räknas upp med 150 milj.kr. Medlen bör föras över från anslaget Sysselsättningsskapande åtgärder. Jag yrkar bifaU till reservation 39 liksom tiU de övriga reservationersom står bakom. 56 ()replik; Det hedrar att han inte har glömt bort sitt tidigarehemlän, men jag vill ändå säga att det nu är länge sedan hadekontakt med länet. Han talar om att man kände stor oro inför densocialdemokratiska politiken, men jag tror att man i mycket få län kände ensådan befrielse i samband med regeringsskiftet som man gjorde i , därman hade kunnat konstatera hur utvecklingen bhvit. Av länsarbetsnämndensrapport framgår klart och tydligt att utvecklingen nu har förbättrats. Det nyarekryteringsstödet har t. ex. givit ett mycket gott resultat. 700arbetstillfällen har skapats i länet för ungdomar som inte harkunnat placeras på den öppna arbetsmarknaden. Antalet varsel har minskat.Länets basindustrier ser ljusare på sin framtid. Man går igenom läget punkt för punkt. harvi en högre arbetslöshet i är vad man har i riket i genomsnitt, mendet är ändå en markant förändring. Rapporten slutar med en uppgift om attarbetslösheten bedöms minska mer än normalt genom en allmänförbättring av konjunkturen och därmed ökad efterfrågan på arbetskraft. Men manvarnar också i rapporten och säger att det är viktigt att dearbetsmarknadspolitiska insatserna blir minst lika stora som under innevarandebudgetår för att inte den öppna arbetslösheten skall öka. Det är en avanledningarna till att vi socialdemokrater inte har kunnat gå med på att minskaanslaget till sysselsättningsskapande åtgärder. Vi behöver en hög beredskap,och vi behöver pengar för att kunna förverkliga den. 57 () repUk: säger sig konstatera att det inte skulle finnas någonoro när det gäller sysselsättningen i . Jag vill försäkra FridaBerglund att jag har jämna och ordentiiga kontakter med det länet. Jag vetalltså hurdan situationen är. Det är inte bara så att det finns en oro utan detfinns en stor och djup oro över utvecklingen när det gäller sysselsättningen.Jag tycker inte, , att vi skall försöka dölja detta eller pånågot sätt manipulera bort siffrorna i detta sammanhang. Vi måste severkligheten som den är, och jag tror inte att det gagnar människorna uppe iNorrbotten att vi försöker prata oss ifrån den här problematiken. Omman kände det som en befrielse att det blev ett regeringsskifte , tror jagatt den "befrielsen" för många norrbottningar har övergått till enoro över att utvecklingen inte har blivit så som socialdemokraterna utlovade ivalrörelsen . Jag tror att det är viktigt att vi gör det konstaterandet,, att om arbetslösheten var 1982 och 1984,har det inte skett en utveckling i rätt riktning, utan situationen harförsämrats. Jag tycker som sagt inte att vi på något sätt skall försökamanipulera bort sådana sifferbevis. Låt oss hålla oss till verkligheten, se allvaretsom det är och gemensamt ta oss an problemen och försöka rätta till det sominte är bra . Anf.58 () replik: Jag sade inte att det inte finns någon oro över arbetslöshetssituationen, utan vad jag sade var att det inte finns någon oro över regeringens poUtik.Man tror att den socialdemokratiska regeringen är mer intresserad av och harstörre förutsättningar för att rätta till sysselsättningsproblematiken i vårtlän. Om man ser på utvecklingen och på vad som hände under deborgerliga åren, finner man att vi faktiskt har en bättre situation ochatt vi ser mer positivt . Vihar fortfarande höga arbetslöshetssiffror. Vi kan inte acceptera dem, men vihar ändå sänkt arbetslösheten från till . Jagtror att det är viktigt, som säger, att vi försöker göragemensamma ansträngningar för att lösa problemen. Vi har tidigare talat om attdet är viktigt att man har en ekonomisk politik i botten som gör det möjligtatt klara sysselsättningen. Med en ekonomi i kaos kan man inte lösa sysselsättningsproblem ochandra sociala problem. Föross i är det mycket angeläget att vi inte frånhänder ossmöjligheterna att styra utveckUngen. Jag vill inte alls säga att vi inte äroroliga ~ så länge arbetslöshet råder kommer det också att finnas oro. Men mankan känna olika hög grad av oro. Vi upplevde under de borgerliga åren att destyrande litade till att marknadskrafterna skulle lösa problemen, och vi vetatt man under sådana förhållanden aldrig får någon regional balans. Jagframhöll tidigare att vi i vårt län fortfarande anser att det där behövsarbetsmarknadspolitiska insatser. Detta är också en av orsakerna till att vi intevill minska anslagen till bl. a. beredskapsarbeten och arbetsmarknadsutbildning. Anf.59 () repUk: Det är viktigt att konstatera att man under den icke-socialistiskaregeringstiden gjorde mycket stora arbetsmarknadspolitiska insatser för att gesysselsättning åt de många arbetslösa. Men självfallet kunde vi inte, likalitet som socialdemokraterna kan det, komma tUl rättamed hela denna problematik. Detär inte bara som har dystra arbetslöshetssiffror att visa upp. Detär minst lika alarmerande att sådana siffror börjar redovisas också i andradelar av vårt avlånga land, ofta i landsdelar där vi tidigare inte har kunnatregistrera någon mer omfattande arbetslöshet. Jag har i detta .sammanhang pekatt. ex. på län och på , där man har en oroandeutveckUng. Om genomsnittssiffrorna för arbetslösheten i vårtland har utvecklats från drygt 2 %> till ,tycker jag inte att inan skall skönmåla genom att säga att utveckUngen nu går irätt riktning. Jag vUl tvärtom hävda att utvecklingen fortfarande går ifelaktig riktning. 60 (vpk): Jag har i en motion tiU föreslagit att man skulle göra eninsats för att lindra den stora ungdomsarbetslöshet som vi har i . Mittförslag är inte särskilt uppseendeväckande, utan snarare en naturlig följd aven omtanke om den värmländska ungdomens trygghet. Motionen värnar omungdomarnas möjlighet att själva skaffa sig sin utkomst i sitt hemlän. En annanutgångspunkt för motionen är att ungdomarna måste ses som en resurs, som entillgång för ett samhälle och icke som en belastning.. Detfinns naturligtvis fler skäl till att det är nödvändigt att skriva en särskildmotion om den råa ungdomsarbetslöshet som råder i , men jag tyckerfaktiskt att det räcker med de motiv som jag här angivit. Hadeutskottsmajoriteten liksom jag ansett att det i sig för ett samhälle har ettvärde att pröva alla möjliga vägar att ta till vara den styrka och skaparkraftsom ungdomarna har, skulle man ha prövat motionens förslag på ett i sak seriöstsätt. viftar man bort förslaget med hänvisning till att verksamheten iungdomslag minsann skall följas upp under kommande höst. Ja, det finns säkerligenanledning att följa upp den verksamheten, men en utvärdering av denna är ju inte appUcerbar på det förslagsom jag ställt i motionen. Det vore ärligare och rent av anständigare om manrent ut sade att man inte var intresserad av möjligheten till en fylligareanalys genom tillgång till ytterligare verksamhetsformer för ungdomarna. Det förslag till åtgärder för den värmländska ungdomen somjag har lagt fram, som ungdomarna i övriga landet skulle ha gott av efter enutvärdering av provverksamheten, går i korthet ut på följande. Man skulle genomföra en provverksamhet under periodenaugusti 1984- i . Man skulle be attlänsarbetsnämnden fortlöpande utvärderade verksamheten. Man skulle vidareutforma provverksamheten på sådant sätt att den innebar vissa förändringarjämfört med lagen om ungdomslag: - Ungdomslagenskulle utvidgas till att omfatta ungdomar mellan som inte utbildaseller har fast arbete. - Avtalsenlig lönenligt gäUande kollektivavtal skulle betalas ut. - Det skulle varaen normal arbetstid om . - Man skullefrämja arbete i offentlig verksamhet men även i privat. Vid arbete i privataföretag skulle en summa motsvarande halva lönekostnaden betalas av företaget,och vid arbete i offentlig verksamhet har jag föreslagit att skulle utgåsom statsbidrag till lönekostnaderna. - Kontantarbetsmarknadsstöd skulle betalas ut i förekommande fall. Jag har exemplifieratmöjligheter till finansiering. Detta hade kunnat vara ett ytterligare komplement till denutvärdering som man nu har för avsikt att göra när det gäller den ungdomslagsom gäller. Det hade kanske också varit intressant att pröva den härverksamheten i , eftersom länet har en speciell straktur ochspeciellt hög ungdomsarbetslöshet. Men det fanns alltså inget intresse för detta frånutskottsmajoritetens sida, och det är beklagligt. Jag vill i aUa fall yrkabifall till reservation 11 vid detta betänkande. Anf.61 (): Det förs en viss debatt om var svårigheterna är störst,och man hör talas om att områden som har svårigheter finns överaUt. Den somunder har följt glesbygdsdelegationens arbete som ledamot har fåttklart för sig hur stora svårigheterna är i vissa glesbygder. Perspektivet blirhelt annorlunda om man gör besök t. ex. i , i Muonionalusta ochJunosuando, där nästan hälften av invånarna i en församling kan varapensionärer eller på gränsen tUl det. Då står det klart att det bUr mycketviktigt med de rätta åtgärderna, att de sätts in med de rätta metoderna, ochatt de distrikt som är rätt informerade får vara med och lämna viktigaupplysningar. De medel som kan frigöras för att öka sysselsättningenskall brukas så, att de ger den största effekten. Vi har i glesbygsdelegationenjagat halva och hela årsverken och menar att det är en oerhörd framgång om mankan lyckas med detta. Vi vet, att om man får tag i de rätta personerna och derätta medlen. kan det bli en kedjeeffektsom är ytterst värdefull. Jagär en av undertecknarna av motion 1928 som utskottet behandlar i sittbetänkande på s. 100 och avslår under mom. 80. Ävenom utskottet meddelar att det senare skall ta upp denna fråga, vill jag redannu understryka att jag i stort sett delar de synpunkter som framförs ireservation 39. Men när det nu kan föreskickas att det mycket snart kommer atthända någonting som gör att det blir en lösning i den riktning jag önskar, kanjag rösta enligt utskottsmajoritetens förslag. Men jag menar att det är avgjortfel när utskottet skriver "att regeringen gjort en lämplig avvägningmellan dessa båda typer av åtgärder", nämUgen det som utskottet kallarlångsiktiga och kortsiktiga åtgärder. Jag är inte alls övertygad om det. Minaresor med glesbygdsdelegationen, och kanske lika mycket mina tidigare resor medmineralpolitiska utredningen, har kraftigt förstärkt den uppfattning som jagsom bofast i ett nordligt län länge haft, nämUgen att de medel som ställs tilllänsstyrelsernas förfogande för regionala insatser är viktigare än de somsatsas på vissa andra arbetsmarknadsåtgärder dels för att det ofta blirsatsningar som har större förutsättningar att lyckas och ge bestående effekter,dels för att det blir billigare. Föratt belysa detta skall jag citera något av vad och iVästerbottens län anförde när man begärde att få ytterligare medel förregionala utvecklingsinsatser. Man begärde i en skrivelse i slutet av förraåret att få 10 milj. kr. och beviljades 1 milj. kr. Iskrivelsen från finns det några rader som enligt min mening ärvärda att beakta och som jag hoppas att utskottet senare kommer att beakta. Jaghoppas nämligen att utskottet på nytt tar upp den här frågan. Så härskriver i . "Dagsverkensom utförs av glesbygdsmedel blir genomsnittligt billigare för staten änAMS-dagsverken. Till skillnad från AMS-dagsverken så ger glesbygdsmedlenmöjligheter till varaktiga arbetstillfällen. Enligt vår mening bör därförAMS-medel kunna omfördelas till anslaget för glesbygdsmedel. Om ytterligare 25miljoner kronor skulle kunna användas tUl glesbygdsstöd skulle därigenom ca 250nya sysselsättningstillfällen kunna skapas i glesbygder." Detär för mig en hisnande hög siffra när jag vet vad en enda arbetsplats kanbetyda. Därför är min förhoppning att det skall ske någonting och att det skallske snart. 62 (): Jag begärde ordet närmast därför att påstod attregimskiftet 1982 innebar en befrielse för människorna i . Eftersomjag har haft förmånen att besöka och dess inland underdet , kan jag bara konstatera att inställningen tiU den nuvaranderegeringen och dess politik inte är så positiv som ville göragällande i sin replik . Jag skulle vilja uppmana FridaBerglund att tala med människorna i , som före valet blev lovade attfå behålla sina arbeten i gruvan. De känner det nog inte somnågon befrielse att det blev ett regimskifte 1982, snarare tvärtom. Jaghar svårt att förstå negativa inställning till att flytta överpengar från anslaget till sysselsättningsskapande åtgärder till länsanslag,pengar som kan användas till varaktiga arbeten. Detär glädjande att konstatera att en enig malmfältsutredning har föreslagit attvissa procent av de medel som avsätts till sysselsättningsskapandeåtgärder i skall ställas till länsorganens förfogande för fastaarbeten. Jag tyckte att det fanns anledning att göra denna markering gentemotFrida kategoriska uttalande om hur bra det är i efterregimskiftet. Överläggningen var härmedavslutad. Mom. 1 (förutsättningarna för utvecklingen påarbetsmarknaden) Först biträddes reservation 1 av m.fl. med 147röster mot 20 för reservation 2 avLars-Ove . 150 ledamöter avstod från att Härefter bifölls utskottets hemställan med 150 röster mot 148 för reservation 1 av AlfWennerfors m. fl. 19 ledamöter avstod från att rösta. Mom.2 (arbetsmarknadspolitikens inriktning) Förstbiträddes reservation 3 av m. fl. med 149 röster mot 19 förreservation 4 av . 148 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 149 röster mot 148 för reservation 3 av AlfWennerfors m. fl. 20 ledamöter avstod från att rösta. Mom.3 och 4 (tilläggsdirektiv tiU m.m.) Utskottetshemställan bifölls med 170 röster mot 146 för reservation 5 av . Mom.9 (behovet av en särskild sysselsättningsbudget) Utskottetshemställan bifölls med 290 röster mot 21 för reservation 6 av . Mom.13 (riktlinjer för att främja ungdomarnas situation på arbetsmarknaden) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av m. fl. - biföUsmed acklamation. Mom.14 (ungdomsgaranti) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av - bifölls medacklamation. Mom.15 (kartiäggning av den framtida arbetsmarknaden för ungdomar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.16 (ingångslöner för ungdomar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 10 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.18 och 19 (förslag om arbete och utbildning åt ungdom) Utskottetshemställan bifölls med 297 röster mot 20 för reservation 11 av Lars-OveHagberg. Mom.21 (ungdomsföretagande) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 13 av m. fl. - biföllsmed acklamation.' Mom.27 (arbetsmarknadsverkets personalresurser) Utskottets hemställan, somställdes mot dels reservation 14 av AlfWennerfors m.fl., delsreservation 15 av , bifölls med acklamation. Mom.34 (tillsynen av enskilda förmedlingar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 16 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.35 (arbetsförmedlingsuppdrag för ungdomar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 17 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.36 (avskaffande av lagen om allmän platsanmälan) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 18 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.39 (huvudmannaskaps- och organisationsfrågor rörande arbetsmarknadsutbildningen) Förstbiträddes reservation 21 av m.fl. med 86 röster mot 20 förreservation 22 av . 209 ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan - somställdes mot reservation 21 av m. fl. - genom uppresning. Mom. 40 (samordningen avarbetsmarknadsutbildningen med andra utbildningsresurser) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 23 av m.fl.- biföllsmed acklamation. Mom. 43(program för vuxenutbildning och system med ersättare, m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 24 av - bifölls medacklamation. Mom. 44 (åldersvillkoret i arbetsmarknadsutbildningen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 25 avAlf Wennerfors m. fl. - bifölls med acklamation. 52 (anslag till Arbetsmarknadsutbildning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 26 avAlf Wennerfors m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 53 (lärarlösa lektioner inomarbetsmarknadsutbildningen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 27 avLars-Ove - biföUs med acklamation. Mom. 54 och 55 (riktlinjer för de sysselsättningsskapandeåtgärderna m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 233 röster mot 81 förreservation 28 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 58 (sänkt statsbidrag till kommunalaberedskapsarbeten) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 29 avAlf Wennerfors m.fl.- bifölls med acklamation. Mom. 60 (återinförande av statliga projekteringsbidrag) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den ireservation 30 av m. fl. anförda motiveringen - bifölls medacklamation. Mom. 61 (fleråriga basprogram för arbetsmarknadspolitiskainsatser) Hemställan Utskottets hemstäUan bifölls med 284 röster mot 20 förhemställan i reservation 31 av . 3 ledamöter avstod från attrösta. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation32 av m. fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom.66 (demografiska databasens filialer i , och ) Utskottetshemställan bifölls med 238 röster mot 75 för reservation 33 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 69(upprustning av vägnätet i län) Utskottets hemstäUan med godkännande av utskottets motivering- som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den i reservation34 av och i anförda motiveringen-bifölls med acklamation. Mom.73 (upprustning och nybyggnad av järnvägslinjen ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 35 av - bifölls medacklamation. Mom.77 (omfattningen av rekryteringsplatser och enskilda beredskapsarbeten avickeinvesteringskaraktär) Utskottetshemställan - som stäUdes mot reservation 36 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom. 78 (medel till industribeställningar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 37 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.79 (försöksverksamhet med sysselsättningsskapande åtgärder) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 38 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.80 (överföring av medel till anslaget Regionala utvecklingsinsatser) Utskottetshemställan bifölls med 243 röster mot 69 för reservation 39 av m.fl. Mom.83 (stöd till central hantverksnämnd)