prot · G70942 · 1983-12-31 00:00:00 — Vi kan säga att det finns skäl föross att se mer optimistiskt än vad vi kunde göra den dag somvi kom till regeringen. Alldeles innan jag gick ner i kammaren hörde jag pålunchekot. Man redogjorde där för en ny prognos för verkstadsindustrin. Detsades att verkstadsindustrin nu kommer att börja nyanställa igen. I prognosenräknade man med en nyanställning på . Dessutom trodde man attdenna goda utveckling skulle fortsätta med förstärkt kraft , med en ökningpä . Bakgrunden till denna positiva bedömning är naturligtvisden politik som regeringen fört, med devalveringen som ett av de viktigasteinslagen. Självfallet är bakgrunden också det ansvar som arbetsmarknadensparter -framför allt de fackliga organisationerna - har tagit i åretsavtalsrörelse. Regeringen diskuterade devalveringens problem medarbetsmarknadens parter, och dessa visade att de tog det ansvaret. Jag tycker att det är betecknande att närhan i början av sitt anförande gjorde sitt frontalangrepp över huvud taget intenämnde avtalsuppgörelsen för det här året. Han pratade vitt och brett om detsom varit tidigare - om förhållandena - och om det budsom Hgger inför nästa års förhandhngar. Han väljer att intesäga någonfing om den verklighet som vi har och som ger svenskverkstadsindustri chans att nyanställa 1984 och 1985. Vi är vana vid att inkompetensförklarar svenskfackföreningsrörelse. Det går snart sagt inte utan att vi möter ohkavariafioner på det här temat. hade ett litet nytt grepp. Han taladeom utvecklingen och sade ungefär så här: Ni lät parternaförhandla oss ur marknaden. Han hade också en del andra formuleringar, där han vändesig inte bara fill facket utan också till arbetsgivarsidan. Jag antar att dethär är farväl till , som inte längretycks vara intressant. Den kan man inkompetensförklara i en sådan häravskedskyss, förmodligen i tron att de förhandlare från de enskildaarbetsgivarförbunden som man därmed välkomnar bättre skall lyckas med att utsåsplit inom LO-leden. Jag sade att vi har skäl att se med en viss opfimism påframtiden. Men det betyder inte att vi kan slå oss fill ro och tro att vi i denhär kammaren kan slippa ta vårt ansvar. Arbetslösheten är hög i landet, ochdärför krävs det att fortsätter att fatta beslut om nya insatser inomsysselsättningspolitikens ram, däribland också arbetsmarknadspolifiskainsatser. frågar sig hur länge man här i riksdagenoch i arbetsmarknadsutskottet skall hålla på att sopa upp efterarbetsmarknadens parter. är inte längre intresserade av arbetsmarknadspolitiken.Det framgår av debatten och på många andra sätt. Det som vi vet och somframgick också av borgerliga inlägg här, bl. a. inlägg, är attden moderata politik som föreslås skulle få förödande konsekvenser på arbetsmarknaden.Med förslag skulle arbetslösheten i det här landet öka väldigtkraftigt. Man måste kräva ansvar inte bara av arbetsmarknadens parter utanockså av de politiska partierna. Det är nödvändigt med fortsatta kraftfulla insatser för attbekämpa arbetslösheten. Detta förslag som diskuteras innebär enfortsättning. Det läge som vi har på arbetsmarknaden och den positivarestämning som finns i stora delar av det privata näringslivet gör att vi bådebehöver och kan lägga över en del av de arbetsmarknadspohtiska åtgärderna påden privata marknaden. Det är ett led i regeringens ekonomisk-polifiska strävanatt fortsätta att förstärka industrins expansionskraft även efterdevalveringen. Ett uttryck för detta är satsningen på s. k. flaskhalsutbildning,som är direkt tillkommen för att man skall kunna möta behoven avutbildning på områden där det är brist på kunnigt folk. Därmed skall vi genomarbetsmarknadspohtiska åtgärder kunna medverka till att även ickeyrkesutbildade kan anställas. Genom produktionsökningar kan man få en positivutveckling. Flaskhalsutbildningen gäller både de redan anställda ochde arbetslösa. Det är ett sätt att litet grand vända om arbetsmarknadspolitikeni det läge som vi just nu har. Härtill kommer att arbetsmarknadsverket hargenomfört en omorganisation av förmedlingsarbetet, som innebär attförmedlingarna Särskilda sysselsättningsåtgärder m. m. 4 protokoll 1983/84:42-43 Särskilda sysselsättningsåtgärder m. m. Det har gett goda resultat på många håll i landet. Numeraskall varje företag ha sin arbetsförmedlare, vilket ger möjligheter förförmedlaren att skaffa fram arbetstillfällen. Den arbetssökande skall också hasin arbetsförmedlare och därmed en kontinuerlig kontakt med en och sammaförmedlare. Det är min övertygelse att när arbetsförmedhngen har kunnat kommain heh i det nya sättet att arbeta, kommer vi att få en betydligt mera effektivplatsförmedling. I det sysselsättningspaket som vi nu diskuterarpresenteras också ett nytt arbetsmarknadspolitiskt instrument, inriktat på detprivata näringslivet. Det är rekryteringsstödet, som skall göra det möjligt förföretagen att på ett enkelt och obyråkratiskt sätt få statsbidrag med halvalönekostnaden , om företagen anställer en arbetslös somanvisas av förmedlingen. Stödet kan användas för alla anställningar som ärförenliga med lag och avtal, dvs. även visstidsanställningar av olika slag. Jag menar att det på det här viset bör finnasförutsättningar att på ett verksamt sätt underlätta industrins expansion,därför att möjlighet skapas att tidigarelägga anställningar. fårarbetsförmedlingarna genom rekryteringsstödet möjlighet att prioriteraungdomar och långtidsarbetslösa till de nya jobben. Det är inte arbetsgivarensom själv skall bestämma vem som skall anställas med hjälp av det här stödet.Det är arbetsförmedlingen som skall göra det, och stödet skall ges till degrupper som vi vet har det besvärligast. Ifrån regeringens sida var avsikten att de enskildaberedskapsarbetena skulle ersättas av rekryteringsstödet. Så bhr det nu inte,sedan det visat sig att det finns en majoritet i för att behålla deenskilda beredskapsarber tena. Det är möjligt att det kommer att skapa vissaorganisatoriska svårigheter inom AMS att ha båda systemen , inom sammasektor och för samma grupper av arbetssökande. Men jag lovar att vi skallförsöka lösa det hela på allra bästa sätt. Det är också min förhoppning attdetta kommer att innebära ytterligare möjligheter att skapa tillfälligaarbeten, med chans till en fortsatt anställning. En huvudförutsättning för attde här två systemen skall kunna fungera parallellt är naturligtvis attutskottets förslag att samma bidragsnivå skall gälla verkligen genomförs.Därmed undviker man att systemen konkurrerar med varandra. var inne på detta förslag i sitt inlägg, ochdet verkade som om han trodde att regeringen skulle vara bedrövad över attriksdagen på den här punkten har gjort en annan bedömning. Jag måste säga attjag inte alls är bedrövad, utan jag känner djup tillfredsställelse över attkunna konstatera att kompromissen kring den här mycket väsentliga delen avarbetsmarknadspolitiken gör att en bred majoritet i kan samlas förförslaget. Jag tänkte därefter gå över till den andra huvudfrågan idagens debatt, ungdomslagen. Trots vad som sägs finns det även på det härområdet en majoritet i för huvudprinciperna, även om det råderväldigt delade meningar om enskildheter i förslaget. Jag gläder mig särskilt ätdet stöd som förslaget har fått från . Förslagetom ungdomslag är ett uttryck för att vi vuxna nu måste ta ett mer definitivt ansvar för attinte ännu fler av våra ungdomar skall få börja sitt vuxenliv som passivamottagare av ett kontantstöd, utan krav på motprestationer. Vi vet att detinte är bra för ungdomarna och inte heller bra för samhället i övrigt. Genomverksamheten i ungdomslagen kommer många ungdomar att få självförtroendettillbaka. Självförtroendet skadas ju lätt av arbetslöshet. Ungdomarna får enchans att visa vad de duger till, och vi vet att ungdomarna duger till mycket idet här samhället. får vi samhällsnyttigt arbete utfört för pengarsom åtminstone till stor del i alla fall skulle ha betalats ut. Dethar riktats kritik mot ungdomslagen både i motioner, här i debatten , ipressen och på andra håll. Jag vill ta upp några av de punkter som hardiskuterats. Dethar sagts att förslaget är dåligt därför att ungdomarna inte kan försörja sigpå ett halvtidsarbete. Nej, man kan inte helt och hållet klara en försörjningmed ett halvtidsarbete. Men arbetet i ungdomslag är heller inte eninkomstgaranti, utan det är ett alternativ till arbetslöshet och kontantstöd.Utan ungdomslagen skulle de här ungdomarna ha KAS med . per dag fem dagari veckan eller inget alls. Det är ju ganska många ungdomar som inte har KASutan väntar på att kvalificera sig för det. Jämfört med detta är naturligtvisen avtalsenlig lön på ca . , , bättre. Deungdomar som har rätt till ersättning från arbetslöshetskassa kommer också atterbjudas att få arbeta full tid. Närdet gäller ungdomar som har försörjningsplikt blir det möjligt för kommunernaatt på egen bekostnad förlänga arbetstiden till heldag. Det här har utskottettagit upp vid sin behandling av regeringsförslaget, och därmed har förslagetenligt min mening förbättrats. Dethar också hävdats att förslaget om ungdomslag också innebär tvångsarbete,eftersom rätten till KAS, kombinerad med öppen arbetslöshet, inte längre blirett alternativ för ungdomarna. Jag tycker att det här resonemanget är mycketegendomligt. Alla som har KAS, eller annan arbetslöshetsersättning,uppbär ersättning, därför att de inte kan få ett arbete. Det beror inte på attde inte vill arbeta. Vi har i de lagar som gäller -både när det gällerarbetslöshetsförsäkringen och det kontanta arbetsmarknadsstödet - bestämmelsersom kräver att man skall stå till arbetsmarknadens förfogande, att man skallta ett lämpligt arbete som erbjuds. Annars blir man avstängd. Det är precissamma tvång som i de nuvarande reglerna. Problemet har ju varit att vi inte harkunnat erbjuda någonting, men tvånget som sådant ökar inte med ungdomslagen. Enannan fråga som har tagits upp i diskussionen är att arbetsgivaren på egenbekostnad borde få möjlighet att förlänga arbetstiden med upp till fyra timmar.Det kan naturligtvis på många sätt tyckas vara sympatiskt, men det finns ocksåvissa skäl som talar emot. Ett av dessa är att vi måste sträva efter attungdomarna i ungdomslagen inte skall konkurrera ut andra på arbetsmarknaden. Ungdomslagenär, som jag sade förut, inte någonting som skall ersätta strävan efter ett merastadigvarande arbete. Ungdomarna skall stå till Särskildasysselsättningsåtgärder m. m. Särskildasysselsättningsåtgärder m. m. De skall tillsammans med arbetsförmedlingen söka finna meralångsiktiga arbeten, eller utbildning. Dessutom har vi strukit under att vianser det vara önskvärt att man kan kombinera arbetet i ungdomslagen medutbildning av olika slag. Dethar också hävdats att förslaget om ungdomslag bottnar i en önskan att gömmaundan ungdomarna när det gäller arbetslöshetsstatistiken. Varje sådan tanke ärmig främmande, och jag är övertygad om att varken ungdomarna, journalisterna,riksdagsledamöterna eller svenska folket i övrigt skulle vara lättlurade. Närdet gäller arbetskraftsundersökningarna mäter vi på det sätt som man harföreslagit i den internationella rekommendation som har antagit och somSverige har anslutit sig till. Vi använder oss av det sättet att mäta vid arbetskraftsundersökningarna.Dessutom mäter vi ju också på annat sätt. Vi mäter de arbetssökande vidarbetsförmedlingarna, där ungdomarna skall vara anmälda. Det innebär alltså attungdomarna kommer att finnas med i AMS redovisning av sökandestatisfiken. Jagskulle också vilja ta upp ett par andra punkter i den här diskussionen. a. möjligheterna för arbetsgivarna inom den gemensamma sektorn attta fram arbetsuppgifter till ungdomarna. På vissa håll talas det om att manlåser ungdomarna vid konstlade arbeten i stället för att låta dem arbeta inäringslivet. Låtmig börja med att säga, att om man inte tror att ungdomarna kan få meningsfullaarbeten, kan man inte heller gärna hävda att det finns några otillfredsställdabehov inom den gemensamma sektorn. Det argumentet faller på sin egenorimlighet. Man behöver inte ha haft många kontakter ute bland allmänheten föratt veta att det inom snart sagt varje verksamhet finns behov som viinte kan tillgodose . Det kommer inte att bli några problem att skaffafram de meningsfulla arbetsuppgifterna. Närdet sedan gäller den s. k. inlåsningseffekten, menar jag att det resonemanget ibästa fall bottnar i ett missförstånd, i sämsta fall i cynism. Jaghar redan nämnt att ungdomarna i ungdomslagen skall stå som sökande vidförmedlingarna. Det innebär att de i första hand skall anvisas arbete på denöppna marknaden och att andra åtgärder skall vidtas innan de placeras iungdomslagen. Försöken att ge arbete på öppna arbetsmarknaden skall sedanfortsätta när ungdomarna befinner sig i ungdomslagen. Det betyder att den ungeskall ta ett arbete på den öppna arbetsmarknaden och därmed fillfälligt ellerslutgiltigt lämna ungdomslaget när det finns sådana möjligheter. Det innebäratt man inte låser in ungdomarna. Alternativet är naturligtvis att inte göranågot alls, att låta ungdomarna gå sysslolösa i väntan på jobb på den öppnamarknaden. Det är inte ett bra alternativ för ungdomarna. Det är inte hellerett bra alternativ för samhället. Jaghar försökt ta upp en del av de punkter som har diskuterats, och jag hoppas attjag något har klargjort bakgrunden till våra förslag. vill jag gärnasäga att varken jag eller regeringen i övrigt tror att det här förslaget ärfullständigt i alla sina delar. Men det är ett resultat av omtanke om de unga,som inte kan få jobb på den öppna arbetsmarknaden eller utbildning. Det är möjligt attungdomslagen kan behöva ändras, sedan den varit i funktion någon tid, och jagär fullt beredd att medverka till sådana ändringar om de skulle visa sig varabefogade. Detgläder mig också att kunna konstatera att ärintensivt i gång med att planera för den här verksamheten. I många kommuner harman också tagit fram lämpliga arbetsuppgifter. sade att det baraär som är positiv, eftersom jag har sytt in honom. Jag troratt tillhör den typen av personer som man inte kan sy in, ochdet är jag mycket glad och tacksam över. tycker att det härär ett bra förslag. Därför är naturligtvis en av de kommunersom ligger långt framme i det här sammanhanget. Stockholmskommun har redan tagit fram över 1 000 platser i ungdomslag. Det betyder gott och väl har täckt in det behov som finns. Men ärinte ensam om detta. Först på plan var faktiskt en liten kommun i Södermanland- . skrev man brev till mig och talade omsin planering. Den kommunen har tagit fram platser för 89 ungdomar - och dettäcker dess behov. Kommunalrådetoch en del andra, både bland tjänstemän och politiker i , retade sigganska mycket på att i massmedia - inte minst i TV - få se folksom framträdde och radade upp alla problem som ungdomslagen skulle medföra. Mansuckade och stönade. Och visst blir det problem. Visst är det en kortplaneringstid för kommunerna, men är naturligtvis problemen med attha ungdomarna arbetslösa gående på gatorna, utan möjlighet att få göra envettig insats som de själva vill, ännu mycket större. Närde här människorna i hade sett tillräckhgt på TV att detfanns några som tyckte att detta var mycket besvärligt, ringde de upp TV ochsade: Vi förstår inte riktigt detta. Vi tycker inte att det är så besvärligt.Vi har klarat ut det hela, och vi skulle vilja föreslå att TV redovisar att detfaktiskt finns kommuner som har en annan inställning. Men kom inte medi TV - varför kan man spekulera över. Men faktum är att ungdomarna i Vingåkerkan se fram emot att deras kommun när lagstiftningen är genomförd - som jaghoppas att den bhr efter ställningstagande här eller - klarar av det här. Andrakommuner bedriver, vet jag, ett ganska intensivt arbete för att vid sidan avungdomslagen också kunna satsa på utbildning av olika slag. a. i Uppsalakommun för man en diskussion om detta och har arbete på gång. Mendet är inte bara kommunerna som skall vara med om detta. Det är viktigt att destatliga myndigheterna inte kommer på efterkälken. För att förebygga det harjag tillsammans med civilministern sänt brev till alla statliga verk ochmyndigheter med förhoppningen att de skall ta sin del av ansvaret för attbereda ungdomar arbete i ungdomslag. Jag skulle slutligen vilja nämna ytterligare ett av förslagen ipropositionen och i utskottets betänkande, och det är den nya möjlighet attkombinera kommunala beredskapsarbeten med arbetsmarknadsutbildning Särskildasysselsättningsåtgärder m.m.(AU) Särskildasysselsättningsåtgärder m. m. somvi föreslår från . Bakgrunden är erfarenheter i många kommunerunder en lång följd av år, och framför allt praktiska försök som har gjorts iÖrebro kommun. Detfinns ett behov av att göra insatserna mera flexibla än vi kan i dag.Möjligheten till en kombination av beredskapsarbete och arbetsmarknadsutbildningskapar en sådan flexibilitet. Vihar i propositionen sagt, och det följer man upp i utskottets betänkande, attvi från statsmaktens sida inte skall binda upp alla detaljer här. Man kan tänkasig en arbetsmarknadspolitisk insats som omfattar ett beredskapsarbete somgrund och i det inlagt arbetsmarknadsutbildning på av tiden eller kanskeända upp till hälften av tiden. Man kan alltså få en arbetsmarknadspolitiskinsats som är mycket längre än den man har . Man kan få en möjlighet attdra nytta av praktiskt arbete med teoretisk utbildning. Mångaav de aktiviteter man har ute i kommunerna, många av de förslag omförsöksverksamheter som finns på olika håll och kanter uttrycker egentiigenjust en längtan efter en sådan här möjlighet till kombination avberedskapsarbete och arbetsmarknadsutbildning. Jag tror att många av de försöksom man nu gärna vill göra ute i de olika kommunerna praktiskt kan avjust genom att vi öppnar denna nya möjlighet. Låtmig, fru talman, sluthgen hoppas att de avgöranden som träffas här i kammarenskall vara ett gemensamt avstamp mot en bättre arbetsmarknad för folk iallmänhet - men ungdomarna i synnerhet. Underdetta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. 50 ()replik: Jag vill avslöja att jag väntade att skulle anslåockså en del optimistiska tongångar och visa på olika ting som skulle tyda påatt allting nu är mycket bättre. Tänk, om det bara blev så - så skönt detskulle vara att kunna luta sig bakåt i fåtöljen, rulla tummarna och hoppas attallting vore väl. Men det är tyvärr inte så, . Vihar fått en hel del konjunkturrapporter. Jag skall citera ur en avdem, och det är en av dem som bygger på en mycket optimistisk ekonomisk analys- jag tänker på TCO:s konjunkturrapport. På gmndval av denna mycketoptimistiska ekonomiska analys uttalar man följande meningar beträffandearbetsmarknaden - och man ägnar också ytterligare en del sidor åt helaarbetsmarknadspolitiken. Rapportenavslutas med att man säger att detta sammantaget skulle peka mot en minskningav antalet öppet arbetslösa med ca 10 000 personer. Trotsminskningen skulle ändå arbetslösheten uppgå till ca 140 000 personer ochdärmed ligga kvar på en nivå, som klart överstiger alla år . Föratt arbetslösheten, säger man vidare, klarare skulle sjunka krävsantingen en ökad inhemsk efterfrågan eller ett mera definitivt konjunkturomslagi . Tyvärrkan vi nog inte hoppas på en större inhemsk efterfrågan, inte efter de skattehöjningarsom socialdemokraterna kommer med . Vidare kan vi nog inte hellervänta oss någon definitiv konjunkturuppgång i . Det ser med andra ordganska mörkt ut. Vadjag resonerar om är inte enbart vad som händer under just dessa månader. Det ärden mera långsiktiga utvecklingen som jag är ute efter, och där jag vill halitet synpunkter från . Detär en nyhet för dagen, säger , att jag inte enbart talar omfackföreningarna utan också om parterna. Om det är en nyhet för Anna-GretaLeijon, är det nog inte en nyhet för andra som har hört mig tala om detta. Detär inte fråga om en inkompetensförklaring. Det uttrycket får stå för Anna-GretaLeijon. Så har jag inte uttryckt mig. Arina-GretaLeijon använde emellertid uttrycket frontalangrepp. O.K., jag tycker att det ärett bra uttryck. Jag har sagt tidigare i debatten att vi måste skärpa tonen närdet gäller lönebildningen i svensk ekonomi. Anna-GretaLeijon enbart kritiserade mig. Hon kom inte med några konstruktiva synpunkterpå hur man skall se på välutbildningsdiskussionen och vilket samband den harmed sysselsättningen. Ni bara höjer skatten. Ni åstadkommer ett ökatkostnadsläge genom kollektiva löntagarfonder. Ni tar inte itu ordentligt medbesparingarna. Det vore väldigt befriande om klart sade uthur socialdemokraterna ser på den kommande lönebildningen och dess samband medsysselsättningen. Särskildasysselsättningsåtgärder m. m. 51 ()replik: inledde med en positiv rapport frånverkstadsindustrin. Jag hoppas att den överträffas. Men det finns även andrasektorer av vårt näringsliv. Vi kan t. ex. se på det förslag som är på vägatt förverkligas beträffande jordbruket. Det kommer att ta bort massor avarbete inom de areala näringarna, transporterna och förädlingsindustrin. Fören månad sedan trodde landstingen att de skulle kunna expandera med1,. När landstingen nu kontrollerar saken, finner de att expansionen blirbara . Det innebär med stor sannoUkhet en minskning av antalet anställda.Varför då detta? Jo, därför att kommunalmännen och landstingsmännen nu har klartför sig att det oavsett regering blir ekonomiskt mycket kärva tider. Dethar här talats om stöld och konfiskation. Jag tycker att det ärett mycket felaktigt ordval, när man diskuterar av fattade beslut. Viär nu visserligen uppe i ca i indragningar, om man ser påen fyraårsperiod, och detta gör att man anpassar sig. Jag säger inte att det ärfelaktigt. Jag tror att det är helt enkelt nödvändigt att även våra sektorerfår hjälpa till. Sedanvill jag tacka för vänligheten. Det känns litetovanligt numera att få beröm avsocialdemokraterna. Berömmet gör att jag vågar mig på att gå upp frånordförandenivå i utskottet till statsrådsnivå och notera att statsrådet ärberedd att vidta förändringar. Särskildasysselsättningsåtgärder m. m. Jag tror att kommunalmännen och landstingsmännen ärberedda att ställa upp på det här ansvaret. Man ställer alltså upp påprincipen. Oron gäller faktiskt i hög grad de , och sedan tror jagatt man skulle vilja ha hela samhället till sitt förfogande, men det som blirkvar är man beredd att ta ansvar för. Omnågon har sytt in eller om han bara blivit snäll, vet jaginte. Jag frågade på om man i sedvanlig ordning hade haftkontakt med de främsta företrädarna för partierna för att diskutera igenomdenna fråga, och då var svaret att det nog bara var som fått varamed. Jag tror att resultatet blir bättre - och vi är ju ute efter resultat - omman talar med företrädare för samtliga politiska partier. 52 ELVERJONSSON (fp) replik: Arbetsmarknadsministern hade lyssnat till en prognos påmiddagsnyheterna och var glad över att den var gynnsam. Jag vill säga att jagunnar den glädjen, för det har varit tunnsått medglädjeämnen. vill jag inte säga att det skulle vara arbetsmarknadsministernsfel att vi har en bekymmersam arbetsmarknad. Jag tror fastmer att kamraterna iregeringen genom att bedriva en oansvarig och felaktig ekonomisk politik hargjort det extra besvärligt för arbetsmarknadsministern. Jag beklagar bådeministern och dem som drabbas av denna politik. Arbetslöshetenär för hög, säger statsrådet, och därför görs det kraftfulla insatser. Det ärväl på den punkten som det finns anledning till tvivel med tanke på förslagetom ungdomslagen. Det handlar om människor som vi i andra sammanhang betraktarsom vuxna. Jagoroar mig för en sak, nämligen hur mycket tid och ork arbetsförmedlarna skallfå över för att hjälpa dem som kommunerna har fått ansvaret för att placera.Risken är att de bhr kvar i ungdomslagen alltför . För den som har varit iden särpräglade verksamheten och har små möjligheter att ta sig in på öppenarbetsmarknad kommer ungdomslagen att lösa mycket få problem. a. också att alternativet är att ungdomarna går sysslolösa, och detvill regeringen inte vara med om.