prot · G7091 · 1983-12-31 00:00:00 — Att däremot manipuleramed priskompensation ger ryckighet och leder alltså till att pengar användsfel. Mot denna bakgrund är det oroande att priskompensationenförrycktes redan första året och ännu mer att regeringen signalerat enbegränsning av kompensationen till , även om inflationen blir högre. Man kanstyra med långsiktiga ramar, vars storlek självfallet också måste påverkas avdet samhällsekonomiska läget. Eller också ges besked bara i taget. Men ramar i kombination med ett osäkertpriskompensationssystem blir varken det ena eller det andra. Med angivna ramar och rimlig priskompensation är det dockockså möjligt att motivera för personal att fredsorganisationen måste minskaför att pengar skall kunna frigöras till planerade förbättringar ikrigsorganisationen. Men om priskompensationssystemet slås sönder ser intepersonalen ett klart samband mellan besparingar och effekt, och därmed riskerarman att förlora den förståelse som ändå finns för behov avrationaliseringar. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följandefrågor till försvarsministern: Ärförsvarsministern beredd att utan ändring av den långsiktiga ekonomiska ramenför militärt försvar överväga ett "engångsbelopp" för att i fråga omsärskilt angelägen materiel kunna genomföra planerad anskaffning utomlandstrots att devalveringen och andra valutaförändringar fördyrat redan beslutadeinköp på ett oförutsett sätt? Vilka åtgärderavser försvarsministern vidta för att förhindra att den planeraderadaranskaffningen för övervakning av havsytan och lägre delar av luftrummetförsenas med risk för att stora delar av våra gränsområden förblirotillräckligt övervakade ytterligare ? Delarförsvarsministern bedömningen års försvarskommitté och 1982 årsförsvarsbeslut om luftförsvarets ökade roll? Avser statsrådet i så fall attpröva andra former av besparingar så att åtminstone tio jaktdivisioner behållsfram till då JAS-systemet börjar införas? 1983/84:6av () till utrikesministern om biståndet till : I denreviderade finansplanen skrev regeringen apropå övervägan- den att föra ut statlig långivning från statsbudgeten tillkreditmarknaden: "Ett exempel härpå är möjligheten att tillkreditmarknaden föra vissa delar av det svenska biståndet till . Denpågående utredningen av u-landskrediterna väntas anvisa möjligheter därtill.Kreditbeloppen skall kunna ingå i biståndsramen." Enmansutredaren i u-kreditutredningen har i fleratidningsartiklar framhållit dels att han av regeringen ålagts att pröva tankenpå att inräkna hela u-kreditbelopet i biståndsramen, dels att han personligeninte gillar en sådan omläggning av biståndsprinciperna. Ett stort antal missions- och hjälporganisationer liksomdet kristna i har redan protesterat mot det deuppfattar som planer från regeringens sida att ändra biståndsprinciperna. Mot dennabakgrund önskar jag till utrikesministern ställa följande frågor: Avserregeringen att ändra principerna för beräkningen av det statliga biståndetsomfattning? Avserregeringen att beskära omfattningen av det svenska biståndet? 1983/84:7 a\ () tillutbildningsministern om ändrat system för bedömning av doktorsavhandlingar: Det är ett viktigt samhällsintresseatt kvaliteten på doktorsavhandlingar är hög. a. exemplen från hargjort alldeles klart att det nuvarande systemet för bedömning avdoktorsavhandlingar måste förbättras. Frågan om bedömningen av doktorsavhandlingar var uppe iriksdagen i samband med behandlingen av mittenregeringensforskningspolitiska proposition. hade då inga invändningar motJan-Erik anslutning till förslaget om fasta ledamöter ibetygsnämnder. Trots att en sådan förändring kommer att kunna medverkatill att kvaliteten på doktorsavhandlingarna hålls uppe har regeringen ännuinte följt upp riksdagsbehandlingen genom att utfärda de nödvändiga bestämmelserna.Inte heller har andra ändringar vidtagits. Mot dennabakgrund vill jag fråga utbildningsministern: När kommer bestämmelser om fasta ledamöter i betygsnämnderatt utfärdas? Kommer utbildningsministern att tainitiativ till andra förändringar i syfte att förbättra det nuvarande systemetför bedömning av doktorsavhandlingar? 1983/84:8av () till finansministern om åtgärder för att skydda småspararnapå börsen: har flerahändelser inträffat på den svenska börsen som givit stort eko i massmedia ochsom aktualiserar en debatt om behovet av att komplettera nuvarande etiskaregler för börsens sätt att fungera. Det är lovvärt att börsstyrelsen redan hargripit sig an detta problem. En väl fungerande aktiebörs är en nödvändig förutsättningför att skapa stor rörlighet hos det riskvilliga kapitalet. Det är värt attnotera att de åtgärder som de icke-socialistiska regeringarna vidtog,oftast under hårt motstånd från den dåvarande socialdemokratiska oppositionen,återgav den svenska börsen dess vitalitet och förmåga att fungera somförmedlare av riskkapital till näringslivet. Detta är en positiv utveckling,som dock riskerar att gå i baklås på grund av regeringens ekonomiska politik. De icke-socialistiska regeringarna genomförde ett antalåtgärder för att sprida aktieägandet. Det gäller bl. a. införandet av skattesparandet,speciellt i aktiesparfonder, och införandet av skattereduktion föraktieutdelningar. Detta var åtgärder i syfte att åstadkomma en positivavkastning på det sparande som människor placerar i aktier. Utan en positivavkastning, inkl. en premie för sparandets riskkaraktär, kommer bara ett litetfåtal att vilja placera sitt sparande så att det bidrar till näringslivetsförsörjning med riskvilligt kapital. Regeringen har tagit bort skattereduktionen föraktieutdelningar, försämrat villkoren för skattesparandet och kommeruppenbarligen att avskaffa detta helt och ersätta det med ettslags statsskuldssparande (det s. k. allemanssparandet). Regeringen har ocksåökat dubbelbeskattningen av aktier till en trippelbeskattning genom att införaen ny vinstskatt. Detta är möjligen logiskt om man som regeringen harutgångspunkten att de kollektiva löntagarfonderna skall bli dominerande ägare isamhället. För är det emellertid väsentligt att behålladet privata ägandet och möjligheten till enskilt sparande i aktier. F. n. finnsdrygt en miljon människor som sparar i aktier. För att brytamaktkoncentrationen vill ytterligare sprida och breddaaktieägandet. är det en förutsättning för att allt fler småsparareskall våga skaffa aktier, att deras sparande är skyddat mot manipulationer påaktiemarknaden. En hel rad åtgärder kan bidra till detta. En övergripande åtgärd är att minska inflationen.Småsparare har svårare än andra att skydda sig mot inflationen. De måste ha enstörre del av sina sparade medel placerade på ett sätt som gör att de snabbtkan få likviditet. Därför är den viktigaste åtgärden till småspararnas frommaatt minska inflationen. Regeringen har här satt upp ett mål, men har hittillsinte lyckats prestera några konkreta förslag. Förslaget att avskaffa skattefondsparandet är redanberört. Denna sparform var det bästa sättet för småspararna att skydda sittsparande. Den tas nu bort. Småsparare är aldrig insiders. De får sist av alla del avden information som finns hos s. k. insiders och i smala kretsar. Det är därförutomordentligt viktigt att börsen upprätthåller informationskravet, dvs. kravetatt all viktigare information skall ut till allmänheten. Insider-affärer är tillåtna i i motsats till t.ex. . I kan styrelseledamöter och företagsledning göra egnaaktieaffärer med hjälp av intern information och därmed missgynna småspararnaoch gynna sig själva. Insider-affärer måste visserligen anmälas tillbankinspektionen, men de är inte straffbara. S. k.uppflaggnings- och nerflaggningsregler saknas i i motsats till många andra länder. Det betyder att en köpare anonymt ochförsiktigt kan köpa upp massor av aktier utan att träda fram och tala om vilkaavsikter som finns med köpet (eller försäljningen). I fallet Tresor trädde t.ex. köparna fram först när de hade av aktierna i . Dåfördubblades kurserna, till nackdel för alla som sålt . 1 mångaandra länder måste en köpare som nått av ett företags aktieroffentliggöra sitt innehav och berätta om sina avsikter. Den graderade rösträtten när det gäller aktier innebär attlika kapitalinsats ger olika inflytande. Nya aktier på börsens A-lista bör intefå ges ut med olika röstvärde. Mot dennabakgrund vill jag fråga finansministern: Vilka åtgärderkommer regeringen att föreslå för att skydda småspararna på börsen? Är regeringenberedd att skärpa reglerna för s. k. insider-affärer? 1983/84:9av () till arbetsmarknadsministern om åtgärder motarbetslösheten: Arbetslösheten omfattar f. n. har det varit 20 000-30 000fler människor som varit utan arbete än , medmittenregeringens ekonomiska politik. Detta rimmar mycket dåligt med vadsocialdemokraterna lovade i valrörelsen. Då - när arbetslösheten var mycketlägre - hette det att mittenregeringen medvetet förde en arbetslöshetsskapandepolitik. Det skulle ändras om socialdemokraterna fick bilda regering. Då skulleinsatserna mot arbetslösheten prioriteras, och den fulla sysselsättningenskulle bli det viktigaste målet för den ekonomiska politiken. Men det blev inteså. Återgång till full sysselsättning kräver att ekonominkommer i balans och att förslaget om de kollektiva löntagarfonderna slopas.Först då kan en grund läggas för en framtida stabil utveckling. Men regeringenhar valt att göra tvärtom. Man har rivit upp de stora besparingsbesluten somtagits, man har öst på med nya utgifter, man har höjt ett stort antal skatteroch infört flera nya. Trots skattehöjningarna har budgetunderskottet ökat medca och är nu uppe i ca . detta är helt fel väg att gå. förs ytterligare skattehöjningsförslag fram i debatten.Ledande socialdemokrater propagerar för s. k. värnskatt, höjd moms på s. k.lyxvaror eller omsättningsskatt på börsen. Det är emellertid ett faktum attytterligare skattehöjningar minskar den privata efterfrågan och alltså medförmindre produktion, färre sysselsatta och ökad arbetslöshet. Därtill kommer atten mindre privat sektor på är precis motsatsen till vad som krävsför att nå ekonomisk balans. Den nödvändiga omstruktureringen av ekonomin måstei stället innebära att den privata sektorn ökar mer än den offentliga sektorn.Även här går regeringens politik i alldeles fel riktning. Insatser mot arbetslösheten är enligt folkpartietviktigare än mycket annat. Detta gäller både på kort sikt och på längre sikt.På kort sikt betyder det att pengar för att finansiera kampen mot arbetslösheten skallavsättas före pengar till andra utgifter. Det är det som avses med prioriteringav insatser mot arbetslösheten. Därför behövs det inga nya skatter för attfinansiera dessa insatser. I stället måste andra utgifter skäras ned. Om maninte gör det, är talet om att sätta sysselsättningen främst inte allvariigtmenat. Regeringen tycks dess värre sakna det mod som behövs för att lägga framde nödvändiga besparingsprogrammen. Arbetsmarknadspolitikens uppgift är att komplettera denallmänna ekonomiska politiken. Den är nödvändig för att lediga platser ocharbetssökande skall mötas. Men om den ekonomiska politiken är felaktig hjälperdet inte med aldrig så mycket pengar till AMS. Antalet personer iberedskapsarbeten och arbetsmarknadsutbildning är nu så stort att ävenregeringen erkänner att taket är nått. Ett beredskapsarbete är bra om man vet att den reguljäraarbetsmarknaden blir bättre. I ett läge där den ekonomiska politiken ledertill att jobb försvinner blir det däremot ofta bara att sopa problemet undermattan för . I stället bör regeringen ta fasta på vad den nye chefen förAMS har uttalat. Han vill återvända till "arbetslinjen" i svenskarbetsmarknadspolitik. Det är bra. Då bör också de medel man avsätter för attskapa nya jobb gå till varaktiga arbeten, företrädesvis inom näringslivet. Vi går mot den värsta vintern någonsin påbyggarbetsmarknaden. Byggarbetslösheten är skyhög - i de svårast utsatta länenräknar man arbetslöshet . taladesocialdemokraterna högt och brett om ökat bostadsbyggande. Men som på så mångaandra områden blev det inte så. Det var nämligen ett orealistiskt vallöfte. Två problem på arbetsmarknaden borde speciellt tilldra sigregeringens uppmärksamhet. Det gäller ungdomarna och det gäller de människorsom utförsäkras från arbetslöshetsförsäkringen. Vi inom villprioritera insatser som hjälper dessa människor. Det betyder att vi är bereddaatt anvisa medel för insatser till förmån för de unga och de utförsäkrade genomatt dra in på andra statliga utgifter. Regeringen har inte vidtagit några särskildaåtgärder för de utförsäkrade. Det räcker inte med förtur till beredskapsarbeteneller förtidspensionering. Detta handlar om verklig solidaritet med människorsom riskerar att bli glömda av regeringen. Här måste konkreta åtgärder vidtasmed det snaraste. Ungdomsarbetslösheten har rusat i höjden under det senasteåret. är ca 70 000 ungdomar utan jobb. Regeringen har talat varmt för detnödvändiga i att åstadkomma någon förbättring för alla dessa unga människor.Jag vill gärna hålla med om detta. Men de konkreta förslagen har lyst med sinfrånvaro. Tvärtom har regeringen tyvärr försämrat situationen genom att ta bortyrkesintroduktionen, genom att stoppa de kommunala ungdomsslussarna, genom attinte se till att överläggningarna med arbetsmarknadens parter om ungdomsplatserför 18-20-åringar har lett till något resultat. Antalet gymnasieplatser kundevara större, och intagningsreglerna till högskolan kunde göras mer "ungdomsvänliga". Allt detta harfolkpartiet krävt och fortsätter att kräva. förefaller det som om socialdemokraterna även på dettaområde tvingas tänka om. Av tidningsreferat att döma är regeringen på väg attinse att idén bakom de kommunala ungdomsslussarna var riktig. Det vore bra förungdomarna, om förslag kunde komma . Det viktigaste förslaget för ungdomarnas del ärförmodligen att se till att arbetsmarknaden för deras del växer minst i sammatakt och helst snabbare än den takt i vilken de stora ungdomskullarna kommer utfrån skolorna. Detta kan bara ske om man förhandlar fram nya ungdomsavtal. Detfinns massor av uppgifter som inte utförs därför att det ställer sig fördyrt. Parterna borde därför förhandla fram avtal för jobb som inteutförs. Det är bättre för ungdomarna att få ett enkelt arbete med blygsam lön ibörjan än inget arbete alls. riskerar allt fler ungdomar att bli utslagnainnan de kommit in på arbetsmarknaden. har föreslagit en rad åtgärder för att bättrapå ungdomarnas situation på arbetsmarknaden: fler gymnasieplatser, ändradeintagningsregler till högskolan, lärlingsutbildning, slopande av den allmännalöneskatten för de företag som anställer ungdomar, slopande av allasocialförsäkringsavgifter för ungdomar som startar egna företag, m. m. Det ärspeciellt viktigt att de jobb som tillkommer skapas inom den privata sektorn,därför att det är denna som måste stå för den framtida varaktigasysselsättningsökningen. De kommunala långtidsplanerna visar en mycket blygsamsyselsättnings-ökning framöver med hänsyn till den finansieringssituation somde flesta kommuner och landsting befinner sig i. Det är alltså inte inom dennasektor som de framtida jobben kommer. Även på denna punkt kommer socialdemokraternaatt tvingas tänka om, om inte skattetrycket från kommunerna skall växa starkt. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande frågor tillarbetsmarknadsministern: Kommerregeringen att finansiera ökade insatser mot arbetslösheten med en ny s. k.värnskatt? Är regeringenberedd att lägga fram förslag som underlättar situationen för dem somutförsäkrats från arbetslöshetskassor och KAS? Vilka åtgärderkommer regeringen att vidta för att underlätta för ungdomar att få varaktigajobb? Kommerregeringen att föreslå.några nya åtgärder inom ramen förarbetsmarknadspolitiken för att ändra dess nuvarande inriktning till att ihögre grad stimulera tillkomsten av permanenta jobb inom näringslivet? 9 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1983/84:1 av () till finansministern om rättentill förlustavdrag för egen fastighet: Om en person innehar egenbostadsfastighet i en kommun men har förvärvsarbete som anställd i en annankommun, får han/hon göra förlustavdrag för sin fastighet. Om personen istället bor i egen bostadsfastighet i en kommun men driver egen rörelse i enannan kommun, får vederbörande inte göra förlustavdrag för fastigheten ihemortskommunen. Detta är ett sätt att diskriminera egen företagsamhet somrimmar illa i en demokrati. Är finansministern av samma uppfattning? Om så ärfallet, vad avser finansministern att vidta för åtgärder för att ändra pådenna orättvisa? 1983/84:2 av () till utbildningsministernom försäkringsskyddet för anställda på ungdomsplatser: Med den organisation som gällerför kommunernas uppföljningsansvar för ungdomar mellan och med denutveckling som arbetsmarknaden har tagit så har behovet av ungdomsplatser ökathögst markant. Detta kommer också till uttryck i skolöverstyrelsensanslagsframställan för nästa budgetår, där man föreslår en kraftigt ökad ramför ungdomsplatser. upplever många kommuner redan nu storasvårigheter att få fram ett tillräckligt antal ungdomsplatser. Detta har juockså noterats av regeringen, senast i kompletteringspropositionen, därlänsskolnämnderna fick 1 milj. kr. för att hjälpa till att anskaffaungdomsplatser. Dessutom förbereds nu en informationskampanj avskolöverstyrelsen med samma syfte. I många små företag finns fortfarande en stor kapacitetungdomsplatser som inte kunnat utnyttjas därför att dessa företag saknarkollektivavtal och därigenom också saknar ett tillfredsställandeförsäkringsskydd. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga: Vilka initiativ är utbildningsministern beredd att ta föratt lösa försäkringsfrågan för ungdomar på sådana arbetsplatser? 1983/84:3 av () till statsministern omuttalande om : Enligt tidningsuppgifter harstatsministern i samband med sitt besök hos i uttalatatt är en lekstuga för Med anledning av detta vill jag fråga statsministern följande: Är dettauttalande korrekt återgivet? Anserstatsministern att inte snabbt och till fullo skall rätta sig efterEuropadomstolens domar? 1983/84:4av () till industriministern om stimulans till ungdomar attstarta egna företag: I den utomordentligt svåraarbetsmarknadssituation som f. n. råder borde alla initiativ tas till vara.Regeringen har inte presenterat några förslag som stimulerar enskildaindividers ansträngningar. Många ungdomar har tagit saken i egen hand och startateller försökt starta egna små rörelser. Detta är naturligtvis mycketuppmuntrande, inte minst ur småföretagandets synvinkel sett. Men det ärsvårtatt starta företag, upplever många ungdomar, och även svårt att driva företag. Jag villdärför fråga industriministern: Kommer regeringen att vidta några åtgärder för attsärskilt hjälpa och stimulera ungdomar att starta och driva egna företag? 1983/84:5 av RolfWirtén (fp) till finansministern omföretagens uppgiftslämnande: Delegationen för företagensuppgiftslämnande, DEFU, genomförde ett omfattande arbete för att finna formerför att begränsa företagens uppgiftslämnande. Ett antal rutiner har ocksåutarbetats för att nå en samsyn mellan statsmakter och näringsliv i dessafrågor. Som en komplettering till det system som gäller för att begränsaföretagens uppgiftslämnande är det dock nödvändigt att med jämna mellanrumvidta engångsåtgärder av typen för att minska blankettfloran. Med anledning av det anförda vill jag till finansministernställa följande fråga: Avser regeringen att vidta åtgärder för att söka begränsaden nuvarande omfattningen av de uppgiftsinsamlingar som riktas framför alltmot näringslivet men också mot kommuner och organisationer? 1983/84:6 av () till industriministern ompersonalneddragningen vid försvarets fabriksverks verksamhet i : Det statliga FFV har i början avseptember aviserat att ca 800 av företagets anställda skall avskedas.Omkring 400 av dessa har sin anställning vid FFV i . Personalneddragningenskall vara slutförd . kommun har drygt 14 000 innevånare. Kommunenär hårt drabbad av arbetslöshet. Att inom en så begränsad tidsom tolv månadermista ytterligare 400 arbetstillfällen skulle innebära ett hårt slag för Nr1 kommunen och dess innevånare. Jagvill därför fråga industriministern: Avserindustriministern att vidta några åtgärder för att förändra tidsramen på tolvmånader för FFV:s personalneddragning i ? Vilka nyaarbetstillfällen finns tillgängliga inom regionen för de i Arbogaföretagetdrabbade? 1983/84:7 av () till industriministern omden väntade nedläggningen av bensinstationer: Enligt en utredning från statenspris- och kartellnämnd kan en omfattande nedläggning av bensinstationer väntas.Detta drabbar speciellt glesbygdens befolkning mycket hårt. Jag vill därför fråga industriministern: Vilka åtgärder kommer regeringen att vidta för attbegränsa de negativa effekterna för människorna i glesbygden av en förväntadomfattande nedläggning av bensinstationer? 1983/84:8 av () till jordbruksministernom det tillfälliga investeringsförbudet inom jordbruket: beslöt införa etts. k. tillfälligt förbud mot nyinvesteringar och ombyggnader inom jordbruket.Avsikten uppgavs vara att hålla tillbaka produktionsökningen och minskaöverskotten inom animaliepro-duktionen. Jag villdärför fråga jordbruksministern: Har det tillfälliga investeringsförbudet haft denåterhållande effekt på investeringarna inom jordbruket som regeringen väntadesig? 1983/84:9 av () till statsrådet om statsbidraget till de enskilda skolorna: I en proposition föreslogregeringen att man skulle skjuta upp ikraftträdandet av beslut omstatsbidrag till de fristående skolorna. motsatte sig förslaget. Trots dettaförsöker regeringen försvåra de fristående skolornas möjlighet att verka. har det gått av höstterminen, ochfortfarande har regeringen inte gett besked om vilka skolor som skall fåstatsbidrag. Detta är en orimlig situation. Jag vill därför frågaskolministern: När avser regeringen fatta beslut ifrågan om statsbidrag till de fristående skolorna? 1983/84:10av () till statsrådet om bättre informationinom sjukvården: Sjukvårdens och socialvårdensplanerings- och rationaliseringsinstitut, Spri, har fått anslag till en kampanjsom syftar till att få fram tips till förbättringar av sjukvården. Kampanjen vänder sig tillalla som kommer i kontakt med sjukvården. Så långt är allt gott och väl. Men då får man inte glömmabort att det hos hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd finns mängder avinformation, samlad genom ett otal avdömda fall, som aldrig når ut tillsjukvårdens yrkesverksamma därför att myndigheterna saknar resurser attinformera. Informationen från centrala organ ut till fältet är minst likaviktig som det motsatta informationsflödet. Medhänvisning till det anförda vill jag fråga sjukvårdsministern följande: Vilkaåtgärder avser sjukvårdsministern föreslå för att de olika sjukvårdshuvudmännenbättre skall kunna tillgodogöra sig de kunskaper som finns samlade hos hälso-och sjukvårdens ansvarsnämnd? 1983/84:11av () till statsrådet om underlättad övergångtill soluppvärmning av tappvarmvatten: Enligt tidningsuppgifter kommerregeringen att föreslå att inhemska bränslen som flis och torv befrias frånmervärdeskatt. Även kol och naturgas kommer att beskattas förmånligare änoljan. Att komma ifrån oljeberoendet är förvissoeftersträvansvärt, men regeringen synes ha glömt bort den energiomvandling sompå sikt är den miljömässigt mest fördelaktiga, nämligen solvärmen. Denna är kommersiellt tillämpbar för uppvärmning av tappvarmvatten ,men hålls tillbaka av gällande bestämmelser. Jag vill därför fråga statsrådet: Vad ämnar regeringen göra för att underlätta övergångentill soluppvärmning av tappvarmvatten i bostadsbeståndet så att olje- ochfastbränslepannorna kan ställas av de ej behövs för uppvärmning? 1983/84:12 av () tillkommunikationsministern om begränsning av monopolställning: beslöt medanledning av proposition 1980/81:66 om en viss begränsning av televerketsmonopolställning. Det gällde i första hand utrustningsområdet. I beslutetförutsattes dock också en ökad konkurrens i fråga om tjänster som kantillhandahållas via telenätet.