prot · G70914 · 1983-12-31 00:00:00 — Vad som behövs är att vi satsar påenergihushållning- i viss mån också med hjälp av värmepumpteknik - men framförallt att inhemska bränslen får maximal prioritering. Det skulle vara bra omenergiministern här ville göra en mycket klar deklaration - jag tror att detkunde bli dagens goda gärning -och säga att det är klart att regeringen nutänker satsa på inhemska bränslen och klart prioritera dem framför kol. Jagtror att den deklarationen vore välgörande för våra kommunalmän. Sedan några ord om regionala bränslebolag. Jag tror attsådana i något fall kan vara en lämplig lösning - det är möjligt. Men jag troratt det är mycket farligt om vi i det här fallet, såväl som i många andra fall,låser oss vid en viss modell och tror att den är bra och fillämpbar i allasammanhang. Om vi skall utnyttja de lokala förutsättningarna och verkligen tatill vara den värdefulla skogsråvaran på ett optimalt sätt måste vi låta delokala förhållandena slå igenom. Stöd gärna regionala bränslebolag, men sätt inte upp dettasom en fix mall, för då tror jag att ni återigen kommer att skapa byråkratiskahämningar, som är så förödande för en näring som är i sitt förstautvecklingsskede. Det finns många småföretag som gör förnämligainsatser. Genom ert agerande har många av dem tyvärr kommit på obestånd. Med dendeklaration som jag önskar att energiministern gör kanske det åter blir vårluftför dem. 11OSWALD (vpk): Jag tackar energiministern för svaret på defrågor som jag ställde i mitt första anförande. Jag tycker alltså att det är bra med regionalabränslebolag, under förutsättning att samhället får ett verkligt inflytandeöver dem. Jag tycker att det är oerhört viktigt att kommuner och landsting medhjälp av regeringen och statsmakten garanteras ett sådant inflytande - men vihar inte sett det . Jag tror att det är viktigt med samordning, attsamhällets organ på lokal och regional nivå får ett ordentligt inflytande överde olika bränsleförekomster -oavsett om det gäller torv, skogsbränsle ellerbiobränsle av annat slag - som kan tas fram just genom sådana här bränslebolag. Jag tolkar svaret så att energiministern är villig attarbeta för detta. Men vill jag utfärda en varning. Om man går ihopoch kucklar med skogsindustrin, som det står i interpellationssvaret, är detrisk för att industrinmed sin stora kapacitet och den ekonomiska makt som den har också kan få ettinflytande över små och fattiga kommuner. Det är något som jag ser som en risknär man talar om denna s. k. biandekonomi, som det väl är fråga om. Beträffande avvägningen mellan skogsbränslen ochindustrins behov tolkar jag svaret från energiministern så, att det intekategoriskt är så - även om det sägs att man skall slå vakt om industrin - attindustrin alltid skall få den vara som eventuellt kan användas till både detena och det andra. Detta tror jag är mycket viktigt i det här sammanhanget, omman skall tala om praktiska lösningar. Det kan nämligen bådenationalekonomiskt, regionalt och lokalt finnas tillfällen då det kanske ärmycket bättre att använda delar av den tillgång som finns just för användning ivärmesystem, i stället för att industrin skall vara predestinerad att fåbränslet helt och hållet. Jag vill säga några få ord om detta med kol, som har varituppe i debatten. Jag tänker inte lägga mig i grälet mellan ochsocialdemokraterna om vem som har gjort vad. Från vår sida har vi hela tidenhäften klar linje, och vi har aldrig velat ha en så stor kolintroduktion som vinu har fått. Jag har anmärkt på detta vid flera andra tillfällen. Vad gäller skatten kan vi i likhet med vara mycketkritiska mot att man nu sent slår till med en kolskatt och också tycka att denmycket väl skulle kunna vara högre. Jag skulle kunna jämföra med ett annat importbränsle, somjag tog upp i samband med min fråga. Men på den fråga jag då ställde fick jaginte något svar från energiministern. Naturgasen skall beskattas avpriset på olja, jämfört med kolets . De är allesammans importbränslen.Varför skall naturgasen, som är ett rent och miljövänligt bränsle, bestraffasså hårt? Det är en fråga som man också kan ställa sig. Kolet måste hållas fillbaka. Vi har redan fått alldelesför mycket kol. Det har redan kommit samtal från skilda håll i landet, bl. a.från kommunalmän, som meddelar att de är oroliga för stigande hyror, stigandekostnader för uppvärmning och risk för stigande kommunalskatter på grund avsatsningen på kolverk. Till detta kommer också höga kolpriser. Detta ärmycket olyckligt. Det vore bra om kolintroduktionen mycket kraftigtstramades upp. Det är länge sedan vi begärde importlicenser för kol.Socialdemokratin i opposition var med på det. när man kommit iregeringsställning är man inte intresserad av importlicenser för kol. Det ärockså en fråga om vilket ansvar man tar för energipolitiken i olika skeden. Jag skulle slutligen vilja påpeka att socialdemokratin somparti inte bara kan säga att man 1982 var i opposition och därför inte kundepåverka energipolitiken. Ni påverkade energipolitiken, speciellt tillsammansmed , i en mycket negativ riktning, och det ansvaret vilar på erfortfarande, även om ni var i opposition vid det tillfället. Man kan inte baraskylla på att man inte har suttit i regeringsställning. Ni har haft inflytande,ni har använt det inflytandet och ni har gett oss en energistruktur som ärmycket olycklig, och för det bär ni ett mycket tungt ansvar fortfarande. Om utnyttjandet av inhemsk skogsenergi Om utnyttjandet av inhemsk skogsenergi 12LENNART (): När man lyssnar till kan mankanske få intrycket att det här är ett privat slagsmål där andra inte ärvälkomna. Jag skulle bara ganska kortfattat i det här inlägget - för det är juinte meningen att vi nu skall ta en energiskattedebatt - vilja understryka attdet avgörande faktiskt inte är skattenivån utan det totala priset, och det trorjag är viktigt att man kommer ihåg. När det gäller möjligheterna för de inhemska bränslena attnå så högt som , vilket har angivits i ett beslut som inte alls ärbindande utan vägledande, får jag väl anmäla en rätt betydande skepsis mot attdetta skulle kunna vara möjligt, under förutsättning att man inte är beredd attstå för orimliga kostnader. Jag har ingenting att erinra i sak mot detinterpellationssvar som här har givits. Jag tror att frågan om gränsdragningentill skogsindustrin är så central att man inte bara snabbt kan avfärda den. Jagoch det parti jag företräder har dessutom den uppfattningen när det gällerenergiskatterna, som kommer in i bilden här, att det är en ganska tvivelaktigåtgärd att subventionera de inhemska bränslena genom att göra enbart demskattefria. Det är möjligt att man så att säga introduktionsvis skall accepteradet, men det här bollandet fram och tillbaka med planeringselement viaenergiskatterna får jag nog lov att anmäla en rätt stor skepsis emot. Den energisituation som vi har i landet f. n. ärförhållandevis tillfredsställande. Vi har lyckligtvis en mycket god tillgång-på grund av folkomröstningens utgång - på elenergi. Vårt oljeberoende minskarfort och väl, och vi har över huvud taget en ganska väl sammansattproduktionsbild, internationellt seft. Mot den bakgrunden vill jag anmäla en tveksamhet införalla dessa projekt som seglar upp där man bortser från kostnadsbilden. Den ärabsolut väsenflig. Vi har helt enkelt inte råd att i det läge vi nu befinneross i kosta på oss några experiment. Jag tycker kanske att det för herrFranzéns del - som företrädare för det parti som på ett exempellöst sätt bidrogfill att desorganisera landets energipolitik till miljardkostnader - kunde varapå tiden att även börja tänka på ekonomin i energiförsörjningen. Det som här har sagts föranleder mig att påregeringens vägnar deklarera att det är en central målsättning förenergipolitiken att både på kort och på lång sikt tillförsäkra vårt land ensäker, billig, miljövänlig och i största möjliga utsträckning inhemskförsörjning av den energi som vi behöver för att fillgodose vikfiga behov. Jag vill också gärna säga att målet måste vara att vi äveni framtiden skall ha fillgång till just säker och billig energiförsörjning. Detkan icke accepteras att energiförsörjningen långsiktigt byggs upp på delar somkräver ständiga subventioner. Självfallet måste det nuvarande stödet ges isyfte att påskynda oljeersättningen, att förbereda kärnkraftsavvecklingen ochatt utveckla och introducera ny teknik. Målet är naturligtvis att stödet såsnart som möjligt skall bli onödigt. I introduktionsfasen behövs det emellerfidett stöd. En annan central målsättning är attvi skall ha fasta spelregler för energipolifiken. Vi kan inte längre hålla påatt gräla om vilken andel det skall vara av det ena eller det andraenergislaget. Den energibalans som enhälligt fastställde så sent somför bör vi hålla fast vid, liksom vid de långsiktiga målen, tilldess att nästa beslut fattas 1985. Det är sant att det har gått fortare, inte minst tack varevårt investeringsprogram, med vissa energikällor och viss energiteknik. Detgäller t. ex. värmepumpar. Den utvecklingen är utomordentligt bra, eftersom denpåskyndar oljeersättningen. Däremot är det inte sant att t. ex. fullföljandetav arbetet på att uppnå det mål som sattes upp 1981 beträffande kolet harträngt undan satsningen på värmepumpar eller inhemska bränslen. Målet var, ochär, att kol skall svara för av energiförsörjningen. Dettamotsvarar 4-6 miljoner årston, som är en mycket liten andel. Målsättningen förinhemska bränslen är, som sagt, . Lägger man dessutom till de inhemskabränslen som industrin använder i form av bark och lutar, kommer man fram tillsammanlagt som mål . Detta är mer än vad kärnkraften, eller förden delen vattenkraften, kommer att svara för. Målsättningen är alltså mycket ambitiös, och detta ikombination dels med vårt praktiska arbete, dels med de principer som harlagts fast i energiskattepropositionen visar ju klart vad vi prioriterar. Menvi måste hålla fast vid vad vi för så sedan som fattade beslutom. Annars blir det ingenting av den långsiktiga energipolitiken, vill verkligen uppmana att medverka till att vi äntligen får fastaspelregler som efterlevs och en offensiv energipolitik i stället för fortsattgräl och handlingsförlamning. Vi har gjort och kommer att fortsätta att göravad vi skall och kan göra för att äntligen få handling på det här området, därdet så länge har varit låst på grund av ofruktbara mönster och gräl. Till vill jag säga att vårt besked ärkategoriskt. Skogsråvara som kan användas som råvara i industrin skall inteeldas upp. Men vi blir också alltmer övertygade om att vi verkligen kommer attkunna klara den här problematiken, om vi bara hanterar frågorna på ett riktigtsätt och låter de olika intressenterna delta vid lösningen av problemen medhänsyn till de lokala och regionala förutsättningarna. Vi tänker att påtraditionellt folkhemskt sätt låta olika intressenter delta i arbetet. Vikänner ingen som helst oro. Tvärtom vet vi att detta är sättet att uppnåpraktiskt riktiga resultat. De regionala bränslebolagen och andra aktörersarbete kommer naturligtvis att vara olika på olika håll i landet,-eftersom denhär marknaden och de praktiska förutsättningarna att arbeta ser helt olika ut iolika delar av . Det är viktigt att det praktiska arbetetforsättningsvis tar hänsyn till de regionala förhållandena. Om utnyttjandet av inhemsk skogsenergi 14IVAR (): Herr talman! Först ett par ord till . Jag gjorde faktiskt ett tappert försök, tyckte jag, attpoängtera vikten av det totala priset. Jag försökte addera kolskatt ochprishöjningar och visa de 2 protokoll 1983/84:14-17 Om utnyttjandet av inhemsk skogsenergi negativaeffekterna och de uppenbara riskerna för att man på det viset tar undan denekonomiska grunden för de kolsatsningar som görs. Mera tydligt kan maninte markera att ekonomin har en avgörande betydelse vid val av energikälla. Inhemska bränslen subventioneras, sades det. Jag ärtveksam till om man kan påstå att borttagande av momsen är en subvention avinhemska bränslen. Praktiskt taget hela kostnaden för inhemska bränslen avsersvenskt arbete, som bit för bit beskattas. Skatteandelen när det gällerinhemska skogsbränslen är sannolikt högre än den blir i kolet med den nuföreslagna skatten. Från den synpunkten bidrar kolet mindre till att förbättradet statsfinansiella läget än inhemska bränslen gör. tillät sig påstå att medverkar tillmiljardförluster, och då tänkte han självfallet på kärnkraften. Jag hävdar medbestämdhet -jag har inte tid att dra den matematiken nu - att den störstaförlusten utan tvivel uppstått genom tillkomsten av aggregat 11 och 12, sombåde privatekonomiskt, om de vore fristående, och samhällsekonomiskt är mycketdåliga affärer. var emot dessa förlustaffärer - så ej . Energiförsörjningen skall vara säker, billig ochtillräcklig, deklarerade energiministern. Vi ställer upp på den deklarationen.Vi tycker den är angelägen. Men vi finner det också angeläget att säga att detär totaltkostna-den vi måste räkna med. Då har tillvaratagande av spillvärmeoch inhemska bränslen klara fördelar. Jag hävdar återigen - och det är inte för att försökaåstadkomma gräl utan därför att jag upplever det som så angeläget att vi hjälpsåt att lösa upp bindningarna till kolet - att kolet med den satsning som nugörs på ett allvarligt sätt kommer att skjuta undan såväl inhemska bränslen somsatsningar på tillvaratagande av spillvärme o. d. Detta gäller kanske inte justför dagen, men om vi ser längre framåt i tiden med en krympande värmemarknad ärdetta ett mycket allvarligt problem, som ingen energiminister kan gå förbi. Det kan aldrig vara att svika ett beslut att försöka nåslutmålet snabbare. Det är att utnyttja de möjligheter som verkligheten ger attkomma fram snabbare och bättre. Visst vore det roligt att i det härsammanhanget kunna säga att vi nådde ända fram med litet marginal! Vi har denchansen , om vi lägger upp politiken rätt. Om vi inte lyckades få våra vänner med oss påvåra förslag, när befann sig i regeringsställning, så kunde vi hakommit till socialdemokraterna, så skulle de ha hjälpt att föra denenergipolitiken, sade energiministern. Det är ju ändå så att vi har ett ganskaväl fungerande arbete i våra utskott. I näringsutskottet har vi allfid kunnatresonera över partigränserna. Det har funnits mycket konkreta kontakter i olikasammanhang för att försöka hitta lösningar. Jag vill hävda att vi från centernssida försökt att maximalt utnyttja den beredvillighet som till och från har funnitshos socialdemokraterna att försöka förbättra energipolitiken, som vi i denborgerliga regeringen inte alltid fick så som vi ville ha den. Men det har givit de marginella resultat, som vi har kunnatkonstatera. Därutöver har jag inte kunnat konstatera någon beredvillighet frånsocialdemokraterna att hjälpa att driva en mer effekfiv energipolitik. Vi skall nu få fasta spelregler. Jag uppskattar ocksådetta. Men det senaste årets svängningar i attityderna mellan olika bränslen -jag talar nu med erfarenhet från marknaden, eftersom jag har en del rötter där-har verkligen icke uppfattats som fasta spelregler. Marknaden har i ställetuppfattat en markant satsning mot en bestämd kvantitet kol och sedan, såsmåningom, på inhemska bränslen och därefter ökade skattepålagor på kolet. Vihar också kunnat konstatera en tveksamhet som på ett mycket beklagligt sätt harförsenat införandet av inhemska bränslen. Denna tveksamhet har kanhända gjortatt vissa mycket aktiva näringsutövare har fått sin ekonomi slagen i spillror,därför att den marknad de räknade med uteblivit i den tveksamma miljön. Så visst är det väldigt bra om vi får fastaspelregler. Jag ställer mig helt bakom den deklaration som energiministerngjorde om billighet, säkerhet och långsiktighet, så länge vi bara talar om dentotala kostnadsbilden. Om utnyttjandet av inhemsk skogsenergi 15OSWALD (vpk): Jag är inte överens med energiministern omatt skogsindustrin i alla avseenden alltid skall vara prioriterad när detgäller de inhemska skogsråvarorna. Det kan vara väldigt bra för skogsbolagen,men vi har ingen kontroll över dem. Det kan kortsiktigt vara bra förhandelsbalansen, men det är inte säkert att den ökade vinsten i skogsindustrinoch massaindustrin automatiskt kommer och de svenska löntagarna, desvenska arbetarna och det svenska samhället till godo. Detta vet vi sedanförut. No talar energiministern om folkhemsk tradition ochfolkhemsk modell när det gäller samarbete osv. Hon tänker då naturligtvis påsamarbete med storfinansen och med de stora företagen. Jag tycker att vi skulleha lärt oss en del och komma ihåg hur det gick för lilla Rödluvan. Vargen varredan inne i stugan, han låg t. o. m. i sängen och åt sedan upp henne. Detstora problemet för er socialdemokrater och för arbetarrörelsen är inte attpyssla om och stoppa om vargen något mera, utan det är att få ut honom urstugan i stället, ut ur folkhemsstugan, för han skall inte ligga där ochprofitera på värmen längre. Detta problem finns i energipolitiken liksom i allaandra sammanhang. Därför är det viktigt, tycker jag, att man får ettsamhälleligt inflytande över regionala bränslebolag, kontrollen överskogsråvaran och sådana saker. Det är oroväckande när energiministern går uppoch talar om att problemen skall lösas praktiskt, att vi skall samarbeta osv.Vad har det lett till tidigare, och vad kommer det att leda till ?Vi kommer att stå där, kanske beroende av de stora företagen, utan att kunnalösa problemen på ett sätt som vore lämpligt för hela folkhushållet, förfolkhemmet. Slutligen vill jag säga ett par ord tillmoderaten . Han har ingenting lärt och allting glömt. Han serkärnkraftsutbyggnad och sådana saker som det enda saliggörande för ochför den svenska energipolifiken. Om åtgärder för att skydda småspararna på börsen Är inte oroad över deekonomiska förhållandena, över förhållandena med avfallshanteringen, översambandet mellan kärnkraft och kärnvapen och andra sådana saker? Är det intedags att börja tala klarspråk om de sakerna i stället för att bara, som för tioår sedan när vi visste mycket mindre allihop, tala om hur bra det är medkärnkraft och om hur viktigt och hur fint det är med en elproduktion baserad påkärnkraft och sådana saker? Det var inte bra då, och det är irite bra nuheller. 16 (): Får jag kort säga till , attjag inte alls är orolig. Kärnkraften är utomordentligt miljövänlig. Många avvåra bekymmer här i landet skulle vara ännu större om vi inte hade denkärnkraft som vi har. Jag betraktar det som en olycka att vi än så länge intekan använda kärnkraften även för kärnvärme, men det kommer - var så säker. 17 (vpk): Till detta är bara att säga att borde vara orolig. Avfallsproblematiken är inte löst,kärnvärmereaktorerna kommer att producera avfall. Man vet inte hur man skallta det om hand, och vi vet att det är en viktig råvara förkärnvapenframställning. Men det är klart, vill man inte se sanningen i vitögat,som , ser man inga problem utan fortsätter att tala om kärnkraftensom den rena energikällan, trots att den är en av de smutsigaste och farligasteenergikällor som någonsin har tagits fram. Överläggningen var härmed avslutad. 6§ Svar på interpellation 1983/84:8 om åtgärder för att skydda småspararna påbörsen har i en interpellation frågatmig dels vilka åtgärder regeringen kommer att föreslå för att skyddasmåspararna på börsen, dels om regeringen är beredd att skärpa reglerna för s.k. insideraf-färer. Bakgrunden till interpellationen är att det undersenaretid förekommit flera uppmärksammade börsaffärer som aktualiserat endebatt i massmedia om börsetiska regler och om behovet av att kompletterareglerna. målar inledningsvis upp en bild i grällafärger av hur de borgerliga regeringarna skulle ha återgett börsen dessvitalitet och hur denna nu skulle hotas av den nuvarande regeringen på grund avdess ekonomiska politik. Han talar vidare om hur de borgerliga regeringarnaskulle ha vidtagit en mängd åtgärder för att gynna aktieägarna, åtgärder somden nuvarande regeringen enligt har omintetgjort. Eftersom det inteär meningen att i detta sammanhang ha en allmän ekonomisk-politisk debatt eller endiskussion om aktieägandets villkor i allmänhet, avstår jag frän att här bemötaBjörn Molins påståenden i dessa delar, även om det finns mycket att säga omdem. Jag begränsar mig till att besvara de båda konkreta frågor om börsen somBjörn har ställt. Jag vill då först hålla med när han talar omvikten av en väl fungerande aktiebörs. Målsättningen måste vara att bevaraförtroendet för börsen som en sund marknadsplats för riskkapital. Regeringenfäster stor vikt vid att de börsetiska reglerna upprätthålls och attbörsstyrelsen och ansvariga myndigheter ingriper med eftertryck om reglernaåsidosätts. I den mån reglerna har bristfälligheter bör dessa naturligtvisundanröjas. Vad som har sagts i den allmänna debatten kan möjligen fänågon att tro att vi saknar börsetiska regler i . Så förhåller det siginte. I börslagstiftningen infördes regler om skyldighet förbörsbolagen att till börsstyrelsen lämna de upplysningar som börsstyrelsenbehöver för att se till att börshandeln sker enligt god affärssed. 1 särskildainregistreringskontrakt skall börsbolagen åta sig bl. a. att lämna informationtill allmänheten och börsstyrelsen om förhållanden som kan påverkakursbildningen på aktierna. Dessa regler har överförts till den nyabörslagstiftning som trädde 1980. De regler som finns har gjort det möjligt förbörsstyrelsen att ingripa mot osunda företeelser i börshandeln. Ävenbankinspektionen har såsom tillsynsmyndighet över banker ochfondkommissionsbolag kunnat göra ingripanden. Det är dock uppenbart att detfinns behov av att komplettera regelsystemet i syfte att stärka förtroendet förvärdepappershandeln. Börsstyrelsen håller sålunda på med en översyn avinregistreringskontrakten, som jag räknar med skall vara klar före åsskiftet.Vidare pågår inom fondbörsen arbete med att samla de börsetiska reglerna ilättillgänglig form. Från regeringens sida följer vi börsstyrelsens arbete, ochdet har varit olika kontakter mellan börsledningenoch för att få klarlagt i vad mån det behövs lagändringar ifråga om informationsplikten eller på andra punkter i börslagstiftningen. Jagvill vidare nämna att bankinspektionen särskilt granskar den handel med ickebörsnoterade aktier som sker inom dens. Även här kanlagstiftningsåtgärder aktualiseras. Bestämmelserna mot insiderspekulation är nödvändiga föratt förtroendet för handeln med värdepapper skall bevaras. gällande lag avår 1971 kräver att ledande befattningshavare i börsbolag och deras anhörigaskall anmäla innehav av aktier i bolaget för registrering.Värdepappersmarknads-utredningen, som har i uppgift att se överinsiderlagstiftningen, är i färd med att avsluta sitt arbete.Utredningsbetänkandet kommer att remitteras i månadsskiftet november-december.Utredningen kommer enligt vad jag har inhämtat att föreslå attinsiderspekulation kriminaliseras och att tillämpningsområdet utvidgas till"aktiemarknadsbolag", dvs. inte bara börsbolag utan också OTC-bolag.Vissa ökade befogenheter kommer att föreslås för bankinspektionen. Utredningenkommer också att föreslå en skyldighet att rapportera både förvärv som gör atten aktieägare får eller mer av Om åtgärder för att skydda småspararna på börsen Om åtgärder för att skydda småspararna på börsen röstvärdetoch andra större förändringar av aktieinnehavet. Denna procedur innebär, enligtutredningens bedömning, i prakfiken att s. k. uppflaggning och nedflaggningkommer att ske. I den mån andra lagändringar aktualiseras kommer förslag attremitteras med utredningsbetänkandet. Jag kommer att föreslåregeringen att i en proposition lägga fram förslag till för beslutunder våren. föreslår att nya aktier som ges ut av ettbörsbolag inte skall få ha olika röstvärde. Jag har förståelse för kritiken motdetta att lika kapitalinsats ger olika inflytande. Att göra en sådan ändringsom föreslår är emellertid inte fritt från komplikationer. Jag ärdärför för dagen inte beredd att ge något besked om en sådan ändring. Frågan äremellertid föremål för prövning inom .