prot · G70965 · 1983-12-31 00:00:00 — Men sade faktiskt också att vi talar inte omen järnvägsbro. Jo, men se vi nämnde även det projektet, herr talman, idebatten. I fråga om förbindelsen från ner mot kontinenten-det somvi har läst om i tidningarna - talades det om både vanlig landsvägsbro ochjärnvägsbro. Jag tycker visst att det är någonting som man eventuellt kanpröva. Jag är naturligtvis rörd och tacksam över att herrClarkson är positiv till en bättre lokal trafik mellan och . Jagvore ännu mera tacksam om kommunikationsministern skulle vilja se till att vifaktiskt får detta, eftersom det ju mera är han som bestämmer, oavsett om RolfClarkson är positiv eller inte. Men när det sedan gäller sysselsättningseffekterna och vibörjar tala om i stället för och erinrar jag mighur människor försökte tala om ett nytt flygplan för försvar, därföratt det behövdes ytteriigare arbetstillfällen. Flygplan, herr talman, skall manha därför att de behövs för försvaret, inte därför att tillverkningen av demskapar arbetsfillfällen. Broar är till för att skapa goda förbindelser mellanfastland och öar eller mellan två länder. I det här fallet är det fråga om attskapa en god förbindelse mellan vårt land och - - kontinenten. Jag tror att jag kan vara nästan säker på att även RolfClarkson kan räkna med att om vi bygger en bro och det tar att bygga den,så skall vi kunna sköta så mycket av sysselsättningsplaneringeni att varken eller eller behöver blilidande på att hela svenska folket skulle kunna köra via till kontinenten. Om en fast förbindelse mellan och 19 (): Att och jag har olikauppfattningar i denna fråga har väl ingen kunnat undgå att märka. WiggoKomstedt företräder ett privatekonomiskt synsätt, och jag företräder ettsamhällsekonomiskt synsätt; Och det är just de ekonomiska frågorna som harkommit i blickpunkten i den här debatten. Jag tror att hur länge vi ändebatterar, , kommer vi inte varandra närmare i frågan. säger att vi inom är negativa tillallting. Det har jag hört förut. Jag vill tvärtom hävda att vårtställningstagande i den här frågan är klart progressivt. Vi vill komma framtill en samhällsekonomiskt riktig lösning i denna fråga. 20 (): tror inte att vi kommervarandra närmare i dehna fråga. Den uppfattningen är säkerligen helt riktig. Vidare säger atthan icke företräder ett privatekonomiskt synsätt. Jag må då säga att detnaturligtvis är beklagansvärt för de företag som representerari sin civila gärning att de har en man som inte alls är intresserad av detprivata näringslivet, trots att han ägnat hela sitt liv åt det. 21SIGVARD (): Det nu talar om är någontinghelt annat än den fråga vi debatterar här . Privatekonomin och de privataföretagens förutsättningar att arbeta har väl ingenting med det här att göra.Sådana här enormt stora investeringar skulle drabba hela vårt samhälle.Samhället inkluderar ju också det näringsliv som verkar inom samhället. Den aspektWiggo Komstedt tog upp har inte ett dugg med dagens debatt att göra. Överläggningenvar härmed avslutad. Omåtgärder mot omfattande ström avbrott ' *'" P frågorna 1983/84:264, 265 och 267 omåtgärder mot omfattande strömavbrott har med anledning av strömavbrottet den 27 december 1983frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att förhindra att enliknande händelse upprepas och vilka åtgärderna i så fall är. PerStenmarck har frågat mig av vilken anledning eltillförseln stördes i södraSverige vid det haveri som inträffade i och vars verkningarrimligtvis borde ha kunnat begränsas. LennartBrunander har frågat mig vilka slutsatser jag drar av det inträffadeströmavbrottet och vad jag tänker göra för att något liknande inte skall kunnainträffa igen. Jag besvarar frågorna iett sammanhang. Frågornaär föranledda av att elförsörjningen drabbades av en allvarlig störningsom ledde till att kraftleveranserna avbröts till större delen av landet. Jagser självfallet med stort allvar på det inträffade. Upphovet till störningenvar överhettning och brand i ett kopplingsorgan i en transformatorstation.Felet fick sådana följdverkningar att stora delar av elproduktionen koppladesbort. Jaghar med anledning av det inträffade tillkallat kommissionen om elförsörjningenssårbarhet. Dess uppgift är att utreda elförsörjningens sårbarhet mot bakgrundav störningen samt föreslå vilka åtgärder som behöver vidtas för att minskasårbarheten i elförsörjningen och begränsa konsekvenserna av störningar idenna. Kommissionenskall redovisa orsakerna till och följderna av det nu aktuella elavbrottet.Kommissionen skall studera riskerna för att ett i och för sig förhållandevislitet tekniskt fel får stora verkningar på elförsörjningssyste-met i övrigt ochhur sådana verkningar skall undvikas eller begränsas. Kommissionen bör i sambandhärmed värdera kriterierna för elöverföring-ens dimensionering och utbyggnadoch analysera hur riskerna för allvarligare avbrott beräknas. Andra viktigafrågor som kommissionen kommer att studera är hur fjärrvärme och andravärmesystem påverkades av elavbrottet hksom behovet av reservkraft för attförse viktiga samhällsfunktioner med el även vid stora avbrott. Närett elavbrott uppkommer är det viktigt att snabbt informera allmänhet och olikasamhällsorgan som kan behöva vidta åtgärder . Kommissionenskall därför också utreda hur informationen fungerade vid det aktuellaavbrottet och hur den bör fungera. Genom en snabb, öppen och klarinformation skapas förutsättningar för att störningens konsekvenser församhället skall kunna mildras. Med hänsyn till frågornas stora betydelse är det viktigtatt arbetet bedrivs skyndsamt. Resultatet av arbetet skall redovisas senast iaugusti . Sedan kommissionen har redovisat resultatet av sitt arbetekommer jag att ta ställning till vilka åtgärder som behöver vidtas. 23 (); Jag tackar statsrådet för svaret. Jagskall säga ifrån att jag så fort telefonen fungerade ringde in min fråga, ochjag är glad att jag redan dagen därpå i nyheterna fick veta att energiministernhade agerat. Det är inte så ofta man får ett så snabbt svar i praktiken. Det har ordats och skrivits mycket nog omdetta elavbrott. Jag tycker inte jag behöver hålla någon dramatisk föreläsningom hurdant det var att sitta i en glesbygd där det faktiskt tog åtta eller niotimmar innan strömmen kom tillbaks. Det råder väl fullständig enighet om attdet inträffade har visat på den stora sårbarheten i vårt samhälle. Jag kannämna att det finns ett stort kraftbolag i den del av landet där jag bor, varsföreträdare ibland brukar skryta med att de alltid kan ordna reservkopplingarså att strömmen aldrig skall vara borta mer än en kvart. vet vi vad detskrytet var värt. Jag har några kompletterande frågor till finns en lag om beredskap. Den tillkom 1966. Enligt denna lag kankommunerna bli skyldiga att vidta reservanordningar för gas-, vatten- ochelektricitetsförsörjningen. - Det står i 6§, ifall någon har den med. Detfinns också bestämmelser om att statsbidrag kan utgå till de härreservanordningarna, men ännu har inte någon regering- alltså inte sedan 1966-avsatt några som helst medel till statsbidrag för detta ändamål. Är BirgittaDahl beredd att arbeta för det? Sådana reservaggregat skulle nämligen kunnaanvändas även i fredstid, även om lagen är skriven för beredskap under krig.Det skulle kunna vara mycket bra att ha detta. tog i sitt svar också upp frågan ominformationen. Jag kanske kan nämna att det var mycket bekymmersamt medradiosändarna i min del av . Jag undrar därför om ärberedd att medverka till, eller vidtala sin kommunikationskollega att medverkatill, förbättrad information via radio i sådana här sammanhang. Jag noterar med intresse att i varje fall ett statsråd iregeringen har en klar bedömning av vad "skyndsamt" är. Jag väntar påett resultat . kunde inte ge mig besked. Om åtgärder mot omfattande strömavbrott 24PER STENMARCK (m): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min fråga. När man ställer en fråga som denna, är det inte primärtför att kritisera regeringen utan för att rikta uppmärksamheten på detinträffade för att undvika att det inträffar i framfiden. Ingen skulleförmodligen heller ha reagerat, om problemet i det här fallet hade inskränktsig till ett område Om åtgärder mot omfattande strömavbrott omkringden transformatorstation som gick sönder. Men när hela och delarav norra drabbas, och när kanske 7 miljoner människor står utanelektricitet därför att någonting går sönder i , då är detnågonting som är galet och som uppenbarligen måste rättas till. Regeringen har tillsatt en kommission för att undersökavad söm hände, varför det hände och, förutsätter jag, vilka åtgärder som börvidtas för att det inte skall kunna inträffa igen. Regeringens åtgärder i dettafall är förmodligen helt riktiga. Så här nästan efteråt skall vi nog vara tacksammaöver att konsekvenserna inte blev allvarligare än de blev. Troligen beror dettatill stor del på ätt avbrottet inträffade när omständigheterna i övrigt vartämligen goda. Det är onekligen med viss fasa som man betänker vad som hadekunnat hända om detta strömavbrott hade inträffat , när vi isödra hade den svåraste vintern i mannaminne. Tänk om det hade varit 20grader kallt och det hade blåst kraftigt, vilket det ofta gör i påvintern. En annan gynnsam faktor var förmodligen att avbrottettrots allt inte varade längre än det nu gjorde. Ett ännu längre avbrott hade sannoliktinneburit stora problem, t. ex. för lantbruket, som är mycket känsligt. När vi nu har konstaterat detta kan vi också konstateraatt det egentligen bara var mycket lyckliga omständigheter som gjorde att detinte inträffade en katastrof. Det är därför av stor vikt att kommissionenverkligen arbetar skyndsamt och att den ger ett positivt resultat. Jag ber mot denna bakgrund, herr talman, att få riktanågra följdfrågor till statsrådet. min och många andras uppfattning att effekterna av en olycka somdenna inte får nå den geografiska utbredning som här blev fallet? Är regeringenberedd att ta sådana initiativ att effekterna inte blir lika omfattande iframtiden? 25LENNART BRUNANDER (c): Jag tackar energiministern för svaret. Det ärbra att hon har tillsatt en kommission för att utreda varför det blev som detblev och vad man skall göra åt det. Som jag ser det är det oacceptabelt att något sådant sominträffade över huvud taget kan hända. Men med detcentraliserade energisystem som vi har, framför allt på elsidan, löper vi dessarisker, och det har inte varit opåtalat tidigare. Egentligen borde Vattenfallpå något sätt ha vidtagit åtgärder för att det inte skulle kunna hända.Vattenfall borde kunnat ana sig till att det kunde bli på detta sätt. 1 svaret säger energiministern att det är viktigt medinformation. Men precis som det sades här tidigare fungerade inte hellerinformationen, eftersom man också på det området är i behov av el. Vårt samhälle har blivit mycket beroende - enligt minuppfattning alltför beroende - av el. Det fick vi verkligen erfara den 27december. Hela samhället stannade. Stenmarckfidigare sade skall vi vara tacksamma för att det inte var så kallt som det harvarit . Då hade situationen blivit än värre. Vattnet slutadeatt rinna för många människor. Kommunikationerna stannade, och i industrinstannade många processer. Dataterminalerna fungerade inte heller. På vårabanker, ute i affärerna och på andra ställen ledde det till mycket storaproblem. Den enda slutsats vi kan dra av detta är att vi i alltförhög grad har byggt upp vårt samhälle på att elen skall komma till oss i enaldrig sinande ström. När vi nu har gjort det, måste vi vidta åtgärder så attden också kan göra det. Vi måste i varje fall se till att inte hela vårtsamhälle stannar . Vi kan aldrig vara säkra på att vi inte får elavbrott.Lokalt kommer vi alltid att drabbas av sådana. Vi har haft elavbrott ocksåefter , fill följd av stormar och snöfall. Men de lokala elavbrottenger helt andra effekter. För den enskilda människan kan de i och för sig fåsvåra följer, men inte för samhället totalt. Att följderna blevså omfattande beror ytterst på att vi i så hög grad har centraliserat värtenergisystem. Det finns två olika typer av energisystem. Det enaär detcentraliserade, som socialdemokraterna i detta fall står för, i det systemetgör vi av med mycket energi och utnyttjar inte många andra möjligheter attförse oss med energi. Centerpariet står som bekant för en annan uppfattning. Vivill ha ett decentraliserat system, där vi inte gör av med så mycket energi. Jag villställa följande frågor till energiministern: Har energiministern av det inträffade fått sig entankeställare och börjat fundera över hur vi skall ändra det på kärnkraftupphängda energisystem som vi nu har? Vilka åtgärder vill regeringen vidta för att detinträffade inte skall upprepas? Om åtgärder mot omfattande strömavbrott Jag delar självfallet, som jag tror alla vet,den allvarliga bedömning som talarna i debatten här har gett uttryck för liksomden självklara uppfattning som kom till uttryck i några av frågorna, dvs. atteffekterna av sådana här olyckor är av sådan art att de till varje pris måsteundvikas, såväl genom att man förebygger olyckorna som genom att man minskarriskerna för mycket omfattande effekter. Självfallet avser jag att ta sådanainitiativ som behövs för att förhindra liknande händelser, och tillkallandet avkommissionen var i sig ett sådant initiativ. 1 denna kommissions arbete skallsjälvfallet bl. a. ingå att gå igenom sådana frågor som ställde. Frågan vilka åtgärder detta arbete slutligen leder till,inom en inte så , väntar jag med att svara på - och det tror jag att nirespekterar - tills man i kommissionen har gått igenom problemen ordentligt. Kommissionen kommer att arbeta med en sådan inriktning skall vara klar med uppgifterna . Kommissionen kommer att, som nivet, ledas av landshövdingen . För att påskynda ocheffektivisera arbetet kommer man att arbeta parallellt i tre arbetsgrupper. Om åtgärder mot omfattande strömavbrott grupp behandlar elsystemets uppbyggnad, och den skallledas av avdelningschefen vid kärnkraftinspektionen, . Enannan grupp skall gå igenom behovet av reservsystem för viktigasamhällsfunktioner, och den skall ledas av ombudsmannen i LO särskild grupp skall arbeta med informationsfrågorna och skall ledas avförre TT-chefen . Jag tror att bara namnen som jag här harredovisat och inriktningen på arbetet skall utgöra svar på de oroliga frågorsom många har ställt. Vi avser alltså att bedriva detta arbete i syfte att fåtill stånd ett ännu mera stryktåligt och pålitligt elförsörjningssystem. Viskall ta till vara detta tillfälle som en möjlighet att lära oss att bli bättreför framtiden. 27 PER STENMARCK (m); Låt mig först få tacka för det kompletterandesvaret, som var positivt. Att tillsätta en kommission är egentligen, hur berättigatdet än är, en tämligen enkel åtgärd att vidta när en olycka som dennainträffar. Jag trodde därför att det fanns möjlighet att vi skulle kunna fåhöra vissa synpunkter på hur effekterna kan begränsas , men jagrespekterar givetvis svårigheten att i dagens läge ge sådana. Låt mig få citera ett kort avsnitt ur , nr 1 iår, där man säger så här: "Tilloch med säkringarna hemma i bostaden fungerar bättre än det gjorde när helaSverige mörklades------------------------ . En kortslutning i golvlampanbredvid fåtöljen ivardagsrummet gör att säkringen går och lampan slocknar. Något riier händerinte. Kylskåpet och kaffebryggaren fortsätter att fungera. Naturligtvis är det rikstäckande elnätet mer kompliceratän så med en lång rad andra faktorer som spelar in. Men principen med att barakoppla bort den felaktiga lampan torde vara tillämpbar även i riksnätet." Dettatycker jag borde vara en målsättning . Jag är ändå tacksam för statsrådetssvar på mina kompletterande frågor. Jag tolkar dem positivt, så att regeringensavsikt är att söka begränsa effekterna och att man också tänkervidta åtgärder för att uppnå detta mål. Låt mig få avsluta med förhoppningenatt den av regeringen tillsatta kommissionen skall arbeta skyndsamt, att deninte skall drabbas av några onödiga avbrott och att resultatet av dess arbeteinte skall behöva mörkläggas. 28LENNART BRUNANDER (c): Grundproblemet är att vi har byggt upp vårtsamhälle pä en mycket stor elförbrukning. Det inträffade borde- rimligtvis geoss en tankeställare i det avseendet, för det är ju av misstagen vi skall lära.Det system vi har borde vi nu kunna regionalisera på något sätt. Precis som PerStenmarck redogjorde för när det gällde en säkring i hemmet borde man ielförsörjningssystemet kunna slå ifrån vissa konsumentgrupper, så att inte helasamhället blir strömlöst bara därför att en mindre incident inträffar. Mendet inträffade aktualiserar ytterligare en allvarlig fråga, och det är fråganom vår sårbarhet. Om någon skulle vilja sabotera vårt samhälle är juförutsättningarna för att lyckas med det mycket stora med det elsystem vi har.Vi borde rimligtvis fundera över om det är riktigt att ha ett system som är såcentraliserat i stället för att bygga upp ett mer regionalt och lokalt system. Låt mig först säga att det som hänt har varit en tankeställare på mångasätt, men det har naturligtvis ingenting med kärnkraftsdebatten i sig att göra.Däremot är avsikten med det elsystem vi har, där delarna har samrriankopplatstill en riksomfattande helhet, att man skall få en större säkerhet. Avsikten äratt delarna skall stärka varandra, och om någon del faller ur skall andra delarkunna stötta systemet i dess helhet. Det som är oroande med vad som händeär, helt riktigt, att det förefaller som om systemet har fungerat i motsattriktning. Självfallet är det en grundläggande uppgift för kommissionen attundersöka vad detta beror på och också hur man skall bygga upp en störresäkerhet i båda dessa avseenden, så att delarna stöttar varandra och så att dekan fungera var för sig, om något händer. Denav tidigare regeringar försenade utbyggnaden av systemet och dess säkerhetpågår nu med full kraft. Under innevarande budgetår satsas drygt 1 miljardkronor, och för det kommande budgetåret föreslår regeringen att drygt 1,6miljarder skall satsas dels på en utbyggnad av kraftöverföringssystemet i sig,dels på en utbyggnad av övervakningssystemet, vilket bl. a. innebär enregionalisering i syfte att öka säkerheten och minska sårbarheten. Dessaåtgärder har vi vidtagit utan att vänta på den tankeställare som det nuinträffade i och för sig innebar. Jag vill i rättvisans namn också påminna omatt har varnat för att någonting sådant här kunde inträffa och attdet är den nuvarande regeringen som har initierat utbyggnaden av systemet isyfte att öka säkerheten. Omåtgärder mot omfattande strömavbrott 30 (): Energiministern fastslår att delarna inom systemet inte fungerade såsom man hade tänkt sig, vilket ju är det som skapar oro. Kärnkraftenhar enligt vad säger ingen större betydelse i sammanhanget, mendet har sagts att kärnkraften hade en negativ inverkan. Jag undrar om man iutredningen också kommer att undersöka hur kärnkraftverken fungerade.Uppenbarligen var det någonting som inte fungerade som det skulle. BirgittaDahl säger också att utbyggnaden av distributionsnätet har försenats avtidigare regeringar. Det är ett påstående som egentligen är felaktigt.Vattenfall fick visserligen inte bygga den 800-kilovoltsledning som manönskade, men detta får ju inte föranleda att inte vidta de åtgärdersom behövs för att ge elkonsumenterna säkerhet. Om remissen av kraftindustrins förslag till slutförvaringav utbränt kärnbränsle Beträffande den sista frågan vill jag sägaatt vad som behövdes var en utbyggnad av kraftöverföringsnätet, oavsett omöverföringen skulle ske genom en 800-kilovoltsledning eller någonting annat.Den utbyggnaden pågår , men den är tyvärr försenad med . Vattenfallhar påpekat att detta naturligtvis innebär en säkerhetsrisk. Det är riktigt att det finns skäl att särskilt undersökahur kärnkraftverken fungerade. Att deras verksamhet avstannade hade medsäkerhetssystemen i kärnkraftverken att göra, men under alla förhållanden finnsdet skäl att mycket noggrant undersöka hur de fungerade. Så kommer också attske. Självfallet är det inte av en händelse som en av de högstabefattningshavarna inom kärnkraftinspektionen skall leda en av arbetsgruppernai kommissionen. 32 (): Jag är tacksam för den senaste upplysningenatt också den del som gäller kärnkraftverken skall utrönas ordentligt. Om det var så att hade klart för sig att detfanns risker på grund av att man inte hade byggt ut distributionsnätet pä detsätt som man hade tänkt och velat göra, borde man ju ha vidtagit andra åtgärderför att klara det hela. Men grundproblemet är, som jag sagt tidigare, att vihar centraliserat vår energiförsörjning och vår energipolitik för mycket. Detär egentligen det som är det oroande i detta sammanhang och som borde få ossatt fundera över om det inte finns anledning att titta litet närmare också pådet förhållandet. Överläggningen var härmed avslutad. 5§ Svar på interpellation 1983/84:67 om remissen av kraftindustrins förslag tillslutförvaring av utbränt kärnbränsle har frågat mig följande: Vad är orsaken till att en rad avde instanser som yttrade sig - och i många fall kritiserade - KBS-2 inteombetts yttra sig över KBS-3? Är regeringen beredd att i sinprövning också ta hänsyn till synpunkter som framkommit genom den avFolkkampanjen mot kärnkraft genomförda remissen? Ansökningar om laddningstillstånd för reaktorerna Forsmark3 och 3 lämnades in till regeringen . Till stöd föransökningarna åberopas utredningen , som anger en metod för direktslutdeponering av använt kärnbränsle. Ansökningarna har remitterats till tjugotvå svenskainstanser. Vidare har överenskommelser träffats med åtta utländska expertorgan,varav tvä internationella organisationer på kärnkraftsområdet, om en kritiskgranskning av . I de utländska granskningsorganens a. att peka på eventuella brister i utredningen och att ange vilketforskningsbehov som återstår att tillgodose innan deponeringsmeto-den kan ansespraktiskt användbar. har två utredningar, KBS-1 och KBS-2, lagts framför regeringen och granskats resp. . KBS-1 företeddes isamband med ansökningar om laddningstillstånd enligt villkorslagen. KBS-2 ärnärmast jämförbar med KBS-3, eftersom båda utredningarna avser direktdeponeringav använt kärnbränsle. KBS-1 avsåg däremot slutförvaring av förglasat högaktivtavfall från upparbetning. Beträffande frågan om val av remissinstanser vill jaginledningsvis framhålla att en separat bedömning härvidlag måste göras i varjeärende. ställningstaganden fär härvid inte binda prövningen. Inomforskningsområdet kärnavfallshantering har efter de tidigare granskningarnagjorts betydande framsteg internationellt, och det rader numera relativt storenighet om var den mest betydande expertisen finns. Detta dokumenterades bl. a.i samband med en lAEA-konferens om hantering av radioaktivt avfall.Vägledande vid urvalet av remissinstanser för genomgång av KBS-3 har mot dennabakgrund varit att granskningen skulle göras av nationellt representativaexpertorgan med tillgång till erforderlig vetenskaplig kompetens i länder sombedriver betydande verksamhet på kärnavfallsområdet. För att dessutom fåtillgång till särskilt framstående expertis även från andra länder bidrar deviktigaste internationella organisationerna på kärnenergiområdet medgranskningspaneler. Granskningen skall avse det material som lagts fram iansökningsärendet, nämligen utredningen ett fall.nämligen dengranskning som görs av vetenskapsakademi, koncentreras dock granskningentill de avsnitt där KBS-3 skiljer sig från KBS-2. Regeringen har uppdragit åtstatens kärnkraftinspektion att göra en sammanställning av- resultaten av deutländska expertorganens granskning. De svenska remissinstanser som anmodats avge yttrandenöver ansökningarna är desamma som anmodades yttra sig över KBS-2. Programrådetför radioaktivt avfall, PRAV, har ersatts av använtkärnbränsle, NAK. Vad gäller det material som Folkkampanjen mot kärnkraft,enligt vad jag har erfarit, avseratt överlämna till regeringen får dettabedömas med hänsyn till dess innehåll, inriktning och vetenskapliga kvalitet.