prot · G70998 · 1983-12-31 00:00:00 — Det ärdärför som jag med detta inlägg vill yrka bifall till min reservation iutskottets betänkande nr 18. 39 (): Det har länge talats om vad som kommer atthända när satelliterna finns över oss. Många talar om vad som kommeratt hända när den dagen kommer. Men sanningen är faktiskt att vi redan nu medlämplig antenn kan se ett flertal satellitsändningar, om vi så vill. Den ryskaHorizont-satelliten kan med lätthet ses över vårt land, och intresseradeledamöter av denna kammare behöver bara gå några kvarter för att konstatera kan se den här satelUten via utställningslokalen i ett stort,närbeläget varuhus. Det finns också hotell - jag skall inte göra reklam förnågot särskilt hotell, men jag tänker på ett som finns i min hembygd och somtillhör - som erbjuder gästerna att se TV-sändningar direkt frånden ryska , och det tycker jag de gör alldeles rätt i. Det råder alltså inget tvivel om att det ganska snartkommer att bU vanligt med satellit-TV i svenska hem. Vi behöver inte här tvistaom hur vanligt det kommer att bli, för det vet vi inte. Vi vet inte hurprognoserna kommer att slå, men relativt vanligt kommer det med all säkerhetatt bU. På samma sätt, fru talman, som en svartvit TV var den vanligafamiljejulklappen och , enfärg-TV var det och en videoapparat i slutet på1970-talet och kommer parabolantenner som medgersatellitmottagning att bli en familjejulklapp i ganska många svenska hem underslutet av , alltså . Vad vi nu har att behandla är frågan om att starta entidsbegränsad försöksverksamhet där man tar emot signaler från s. k.kommunikationssa-telUter. Det handlar alltså inte om s. k. , dvs.direktsändande satelliter, vilkas signaler man kan ta emot med en ganska enkelutrustning; de faller utanför det som vi behandlar . Avsikten är att regeringen skaU kunna ge dispens att ikabel-TV-nätet sända signaler vidare till allmänheten. Jag vill understryka attdet har rått enighet inom utskottet om att en liten krets, t. ex. familjer i enmindre hyresfastighet, några villor eller gårdar som ligger i närheten avvarandra, även i fortsättningen skall ha rätt att ta emot signaler från deaktuella kommunikationssatelUterna utan att behöva gå till regeringen ochbegära ett speciellt tillstånd. Det är viktigt att detta slås fast och att detinte råder någon osäkerhet på den här punkten. Den lagstiftning som vi nu har att ta ställning till innebäralltså inte någon inskränkning av gällande rätt i detta avseende, det harutskottet fastslagit. Försök med kabelsändning av satellitprogram Försök med kabelsändning av satellitprogram Jag ärmycket glad över att vi blev eniga på den punkten. Det blev vi efter en mycketlång diskussion, i vilken samtiiga partier utom ett deltog. Jag skall inte sägavilket parti som inte deltog i debatten för att få fram detta viktigaklargörande. För moderata samlingspartiet vore det helt oacceptabelt omstatsmakterna skulle försöka hindra medborgarnas rätt att ta emot informationvia satelliter. Vi kommer naturligtvis att med all kraft bekämpa varje försök idet avseendet. Det är glädjande, tycker jag, att de stämningar som fanns hosvissa personer inom socialdemokratin , då det ropades påförbud mot parabolantenner, inte tycks ha någon genomslagskraft hossocialdemokraterna, i varje fall inte hos dem som sysslar med denna typ avfrågor. Jag tycker att det är bra och att det har hyfsat debatten. Vi har dåmöjlighet att på ett praktiskt sätt närma oss dessa ibland ganska besvärligaproblem. Jag vill i detta sammanhang bara erinra om att detfaktiskt finns länder som aktivt arbetar på att försöka hindra sitt landsmedborgare att ta emot både radio- och televisionssändningar från andra länder.Störningssändare och andra metoder används. Sådana stater brukar vi ju intekalla för demokratiska. Från de moderata ledamöterna i konstitutionsutskottetfinns ett särskilt yttrande fogat till betänkandet, där vi klargör vår syn pårätten att ta emot och vidaredistribuera satellitsändning. Vi kommer frånmoderata samUngs-partiets sida i olika sammanhang - i , inom , i utredningar och i flera andra sammanhang- så kraftfullt ochkonsekvent som vi förmår att fortsätta att driva denna linje. Vi hoppas få stödockså från andra partier. Vi kommer inte att gå med på några kompromisser sombegränsar medborgarnas rätt att ta del av information, oavsett om den når osspå ett traditionellt sätt eller om den kommer via satellitsignaler. Får jag bara, fru talman, när det gällertillståndsgivningen avsluta med att citera vad vi har sagt från moderatasamlingspartiets sida i det särskilda yttrandet. Det är alltså enrekommendation, som vi hoppas att regeringen kommer att följa: "Vi utgår från att regeringen vid sin prövning avdispensärenden i ämnet i princip kommer att bifalla ansökningarna om intesynnerUga skäl talar emot detta." Vi tycker att det är rimligt att regeringen här har enmycket generös attityd, helt enkelt därför att försöksverksamheten annars intekommer att ge tillräcklig ledning för framtiden. 40BERTIL FISKESJÖ (c): Möjligheterna att kunna sända och ta emotprogram över radio och TV kommer att öka dramatiskt under en näraliggandeframtid. Det är alla bedömare på goda grunder ense om. Det är framför allttekniken att använda satelliter som kommer att ge denna möjlighet. Man harförutskickat att vi kommer att kunna ta emot etttjugotal TV-kanaler med program viasatellit. Dennautveckling innebär, som jag ser det, en välkommen vidgning av den enskildesvalmöjligheter. Men alldeles oavsett vilken personlig uppfattning man kan ha omfaror eller fördelar så är jag övertygad om att det inte kommer att gå attmönstra någon folklig opinion för de avskärmningar och restriktioner som iblandpå ett mycket högljutt sätt krävts i olika debattinlägg i huvudsak utanför dethär huset. Detta skulle också gå stick i stäv med vår traditionella syn pårätten att lämna och ta emot information och med den principiellagrundlagsreglering vi har vad gäller informationsfrihet och yttrandefrihet. Vadvi har att inrikta oss på framöver är således inte att försöka finna former föravskärmningar och förbud utan att lösa alla de rättsliga och tekniska problemsom utan tvekan följer med den nya tekniken. Ettav dessa problem gäller distributionen. Man kan visserligen, som , ta ner program på egen hand, men det är för en del sändningar -åtminstone med nuvarande teknik - opraktiskt och dyrt. Det bästa förefallersåledes vara att distribuera programmen över ett kabelnät. Detta kan användastill att distribuera mängder av program, utländska och svenska, tilltvåvägskommunikation, teledata, text-TV etc. Ett kabelsystem öppnar såledesmånga intressanta kommunikationsformer. Vadsom enligt min uppfattning och uppfattningen inom det parti jag företräder ärmycket viktigt är att vi får ett kabelnät som täcker in hela landet, så att denya möjligheterna bUr tillgängUga för alla oavsett var de bor. Det skulle varaen allvarlig begränsning av informationsfriheten om man av kommersiella skälbegränsade mottagningsmöjligheterna till de mest attraktiva områdena. Dettagäller således distributionsformen som sådan. Sändningsrätten i nätet bör iprincip vara fri. , i vilken jag har deltagit, harnyligen i sitt slutbetänkande föreslagit att sändningsfriheten skallgrundlagsregleras. Dettautesluter naturUgtvis inte att det kan behövas regler av så att säga praktisknatur för att ordna sändningstider och för att undvika kollisioner ochstörningar. I vad gäller program som kommer utifrån tillkommer problem som bl.a. har med tillstånd, dekrypteringar och upphovsmannarätt att göra. Vidaregäller det, som vi säger i yttrandefrihetsutredningens betänkande, att skyddaSveriges Radios möjlighet att fullgöra sitt public-service-ansvar. Defrågor som jag här mycket kortfattat har berört är sådana som vi får taställning till , när yttrandefrihetsutredningens ochmassmediekommitténs förslag kommer som propositioner tiU . Det bör bliunder nästa . Detförslag som behandlas berör en mera begränsad fråga. Det gäller att genom entidsbegränsad lag göra det möjligt att vidga de försök med kabelsänd radio ochTV som pågår i . Vidare skall lagen möjliggöra Uknande försök på andraorter. Försöken är avsedda att ge ytterUgare underlag för massmediekommitténsslutliga ställningstagande. Jag vill gärna uttala min tillfredsställelse överatt de här försöken har kommit i gång och att Försökmed kabelsändning av satellitprogram 9Riksdagens protokoll 1983/84:95-98 Försök med kabelsändning av satellitprogram de nu kan utvidgas. Med hänsyn till att de mera övergripande och principiellafrågorna snart kommer upp i , avstår utskottet från bindande uttalandenhärvidlag. Det tycker jag är en rimlig ståndpunkt. Vi bör inte låsa oss iförhastade positioner. Eftersom den föreslagna lagen tillgodoser det syfte somär avsett med försöksverksamheten har jag heller inga invändningar motlagtexten sådan den föreligger. Såvitt jag kan se är de synpunkter som finns isåväl reservationen som det särskilda yttrandet tillgodosedda i utskottsbetänkandet.Jag tycker nog med förlov sagt att drog för stora principiellaväxlar på den hårfina skillnad som kan finnas mellan reservationen ochutskottets skrivning. Jag beratt få yrka bifall till utskottets hemställan. 41KARIN AHRLAND (fp) replik: Låt mig säga att jag kanske är litet förvånadöver att jag får föra denna debatt mot tre herrar som i sak är eniga. Detbrukar inte vara så att alla som är eniga i ett utskott tar upp tidmed att berätta att de är överens. Möjligen kan orsaken vara att ni ibland inteär överens eller att någon har litet dåligt samvete för att han är överens medde andra den här gången. Med anledning av inläggen vill jag bara säga: I sittsärskilda yttrande månar som vanligt mest om en mindre krets ochunderstryker att de sändningar som är tillåtna skall få fortgå. 42 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Repliken avser BertilFiskesjös inlägg. 43 () replik: Då övergår jag till och säger:Om jag tänker på att det fanns en centerpartimotion - som jag hade trott skulleföras vidare i utskottet - kan jag möjligen förstå att centerpartistenFiskesjö, som inte följde sina partibröder i kulturutskottet, måste gå upp ochtala om det. Beträffande principiella växlar: Inom drar viinte växlar på principer - vi håller fast vid principerna. 44 () replik: Jag vill bara säga: Även om flera är överensom en viss ståndpunkt kan inlägg vara befogade av det skälet att en och annan ikammaren, utöver dem som redan är övertygade, annars skulle kunna få intrycketatt reservation var berättigad i det avseendet att den påväsentliga punkter avvek från utskottsmajoritetens uppfattning. Så äremellertid inte fallet - det handlar mer om en reservation för reservationernasegen skull. 45 ()replik: Reservationen är till för att helt och fullt klargöra att principen omyttrandefrihet och åsiktsfrihet för oss är så viktig att vi inte vill rucka påden ens när det gäller en tillfällig lagstiftning. Anf.46 () replik: På den punkten delar jag uppfattning helt och fullt. Försökmed kabelsändning av satellitprogram Anf.47 (): Jag kan fatta mig kort i detta ärende, eftersom en stor majoritet haruppnåtts i utskottet för propositionens förslag om en särskild, tidsbegränsadlagstiftning som möjliggör försöksverksamhet med rundradiosändning i kabelnätav radio- och TV-program. Men jag antar att inte har något emotatt även en socialdemokratisk kommentar till betänkandet nu kommer. JagviU betona att vi strikt har hålUt oss till den kortsiktiga frågan att skapamöjligheter för massmediekommittén och sedermera statsmakterna att skaffa sigett så gott beslutsunderlag som möjligt. Det handlar om en liberalisering genomden särskilda, tidsbegränsade lagen om försöksverksamhet. Utskottet hartillagt det självklara att det inte är fråga om någon insnörning av vad som ärtillåtet enligt gällande rätt. Vihar noterat vad massmediekommitténs ordförande har sagt omutredningens samfällda ambition: att utgå från "en generös syn påmottagning och vidaresändning från bl. a. kommunikationssatelliter". Samtidigthar vi starkt betonat att det i detta sammanhang inte finns anledning att fattanågra långsiktiga principbeslut. Vad det gäller är att möjliggöra entidsbegränsad försöksverksamhet. Demer långsiktiga lösningar som motionerna förefaller syfta till, i anslutningtill de tekniska möjligheter som öppnar sig till ökad kommunikation och därmedförhoppningsvis till vidgad yttrande- och informationsfrihet, har statsmakternaatt besluta om först sedan massmediekommittén har slutfört sitt uppdrag. Motbakgrund av det förhållandet - och utskottets skrivning - tycker jag attfolkpartireservationen hänger i luften. Kanske handlar det om litet borgerligkosmetik - vill redan nu stråla i en klarare profil än sinautskottskolleger. Men ger hon inte då uttryck för bristandeförtroende för , som företräder i massmediekommittén ochdär, liksom och , har stött den utformning somregeringens lagförslag har fått - visserligen med en instucken brasklapp? Jagyrkar bifall till utskottets hemställan och avslag på reservationen. 48 ()replik: Låt mig först säga till , att eftersom jag håller påyttrandefriheten - och håller hårt på den - så har jag aldrig någonting emotkommentarer från någon ledamot i utskottet eller i . Försök med kabelsändning av satellitprogram uttryckte min förvåningöver att så mänga ville hälla tal här; Jaghar också fullt förtroende för . Jag har faktiskt - och det troddejag förstod - konfererat med i den här frågan. Anf.49 (): Det intressanta torde väl vara om vi är överens eller inte i de härfrågorna, som gäller att vi skall vara så generösa som möjligt. Viförsökte inom utskottet få en enig skrivning. Vi diskuterade under 45 minuterhur vi skulle kunna klargöra vår ståndpunkt på det här området. Med storttålamod lotsade herr ordföranden i utskottet mot en skrivning som vi trodde attvi skulle kunna bli ense om. I den diskussionen deltog icke . Närdiskussionen var avslutad och vi trodde att vi hade fått en enig skrivning - dåbegärde ordet. Det är därför som jag nog betraktar detta som ettbehov från att skaffa sig litet kosmetik. Och jag har ingentingemot att använder sig av kosmetik i olika avseenden - det kan jagförsäkra kammarens ledamöter. Anf.50 (): Först vill jag säga att jag börjar tro att vi skulle ha litet störreskäl för öppna utskottsförhör och öppna utskottssammanträden emellanåt. Jagskall gärna medge att jag inte deltog i den diskussion som det här talas om.Dock gjorde jag vissa ansträngningar - vilket jag försökte förklara förordföranden - att få säga något. Omvi skall berätta vad som hände under diskussionen, så vill jag säga att denmesta tiden gick åt för en intern diskussion om vad rundradiosändning var ochom detta skulle innebära någon ändring eller inte - alltså just det som står idet moderata särskilda yttrandet. De sakerna tyckte jag var så självklara, ochjag vill, som sagt, inte uppta folks tid i onödan. Jag utgick från att allavisste att jag stod för vår motion, som var en partimotion från folkpartiet.Jag går inte ifrån partimotioner utan att varna Om sådana saker i förväg. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 2 a (stödet tilldagspressen) Utskottetshemställan bifölls med 244 röster mot 79 för reservation 1 av . ()anmälde att hon röstat nej men markerats ha röstat ja. Mom. 4 (stödet tillorganisationstidskrifter) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av m. fl. - biföllsmed acklamation. övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Utskottetshemställan bifölls med 303 röster mot 19 för reservationen av . 1ledamot avstod från att rösta. 1983/84:19 Anslag till dekungl. hov- och slottsstäterna (prop. delvis)1983/84:20 Anslag till Datainspektionen (prop. 1983/84:100 delvis) 1983/84:21Anslag tiU Stöd till poUtiska partier (prop. 1983/84:100 delvis) 1983/84:22Anslag till Allmänna val (prop. 1983/84:100 delvis) Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemstäUt. 6 §Föredrogs bostadsutskottets betänkanden 1983/84:13.ombyggnadslagstiftningen m.m. och 1983/84:15 om bostadsanvisningslagen. Anf.51 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Bostadsutskottetsbetänkanden 13 och 15 kommer att behandlas i tur och ordning. Voteringarna ägerrum i ett sammanhang efter avslutad debatt. Förstupptas alltså bostadsutskottets betänkande 13 om byggnadslagstiftningen m. m. Anf.52 (): Vi moderater har fogat sex reservationer till bostadsutskottetsbetänkande nr 13, och jag skall kortfattat beröra dessa. Reservation1 handlar om byggnadslovsplikt för lantbrakets ekonomibyggnader. Vi moderaterdelar den uppfattning som uttrycks i centermotionen 1998 av m.fl., nämUgen att i den plan- och bygglag som aviserats att komma på riksdagensbord skall ingå nuvarande regler om befrielse från byggnadslovsplikt förbl. a. jordbrukets ekonomibyggnader. Det är vår bestämda uppfattning attbyggnadslovsplikten kan och skall begränsas och inte utökas. Dennagrundinställning ligger också bakom vår anslutning till centerförslaget imotion 2068 att kravet på byggnadslov vid ombyggnader o. d. helt eller delvisskall slopas . Reservationerna3 och 4 behandlar byggnadslovsplikt för skidliftar. Vi kan inte finna att någotbärande motiv framlagts för att införa byggnadslovsplikt för skidliftar, ochutskottsmajoritetens uppfattning kan inte karakteriseras somnågot annat än detaljreglering och byråkratisering. Nästa steg frånutskottsmajoriteten är säkerligen ett krav på att även telefonstolpar ochkraftledningsstolpar beläggs med byggnadslovsplikt. Moderateroch centerpartister har i två motioner krävt att den enskildes möjligheter attbygga utanför planlagt område skall stärkas. Enligt vår uppfattning skallbyggnadslov alltid beviljas, om inte kan påvisa att bebyggelseär klart olämplig. Vianser att den kommunala är ett serviceorgan, vars uppgift skallvara att i största möjliga utsträckning underlätta för allmänheten - enskildaoch företag - att förverkliga sina önskemål i vad gäller byggande. Dettasynsätt ligger också bakom reservation 7. Detuppstår ibland betydande problem för en kommun, när människor bosätter sigpermanent i områden som en gång planerats för enbart fritidsbebyggelse. Krav påkommunal service och investeringar i infrastruktur som exempelvis vatten- ochavloppsinstallationer kan komma att ställas. Många kommuner har införtbegränsning i tillåten byggnadsyta i sina fritidshusplaner för att förhindrapermanentbosättning. Vi tycker detta är fel väg. För ett tvåpersonshushåll kanen sommarstuga upplevas som rymlig. För en familj med tre barn är den trång. Vivill i stället att kommunerna i nya detalj- och områdesplaner skall kunna angeatt i visst område begränsat kommunalt serviceansvar gäller. Den som villbosätta sig permanent inom ett sådant område får då finna sig i att visskommunal service, som kommer andra kommunmedlemmar till del i andra områden,inte kan erhållas. Om sedan vederbörande vill ha en stuga på 50 eller 100 m ärvederbörandes ensak. Vårt förslag innebär besparingar för kommunen samtidigtsom medborgarna får ökad valfrihet. Med hänvisning till vad jag här anfört yrkar jag bifall tillreservationerna 1, 2, 3, 4, 6 och 7. 53 (): Jag vill först slå fast att vi finner det angeläget att plan- ochbygglagarbetet fortskrider så att får möjlighet att i ett sammanhangta ställning till de reformer som har diskuterats . Det kannaturUgtvis inte undvikas att bostadsutskottets behandUng av motionerna påplanområdet delvis präglas av att det nu är lagrådet som har förslaget tillbehandling. Vifrån har ändå tagit upp några frågor, som vi tycker ärprincipiellt viktiga och som bör bli rätt beaktade i den proposition somregeringen kommer att framlägga. Det är angeläget att gessådan utformning att man sysslar med det som verkligen är viktigt att reglera.De frågor som vi har tagit upp har redan berörts av , men jag villutveckla dem något ytterligare. Ettav våra motionsyrkanden gäller lantbrakets byggnader. Vi vill ha sammaförhållande som råder , dvs. att dessa skall vara undantagna frånbyggnadslovsplikt. Vi tycker att vi kan konstatera att det förhållandet intevarit till något men för det allmänna intresset. Vi menar också att inte kantillföra något av värde. Däremot kommer det att kosta betydligt mer, eftersomman ju måste ta ut en avgift för den kontroU som i så fall skall göras innanbyggnadslovet beviljas. Vitycker att det är viktigt att förenkla, och det säger också utskottet i sinhelhet på s. 6 i betänkandet. Meddelar jag inne på det andra yrkandet, där vimenar att det skulle vara möjligt att nu gå vidare med att undanta vissaåtgärder från byggnadslovsskyldighet. Då kan man gå två vägar, och vi haranvisat bägge. Den ena är att förändra bestämmelserna om vad som kräverbyggnadslov och den andra är naturligtvis att man experimenterar litet grandoch gör undantag eller för visst område. Bäggedelarna avvisas av utskottet, men principen om försöksverksamhet är ju annarsaccepterad av regeringspartiet, eftersom man avser att lägga fram förslag om"frikommuner" och "frilandsting" där det skall vara möjligtatt göra undantag från en rad bestämmelser som gäller . Då tycker vi attdet vi har yrkat på borde kunna vara med bland de åtgärder som man får arbetamed i kommuner som kommer i fråga som s. k. frikommuner. Närdet gäller bebyggelse utanför detaljplan tycker vi att det har skett envärdefull utveckling. Bebyggelsen på landsbygden har ökat under ,och det är inte så märkvärdigt, därför att det har varit möjligt för människoratt välja fritt var de vill bosätta sig. Vi tycker att det är riktigt att deskall få ha den möjligheten. Många har valt att bosätta sig på landet förmiljöns skull. Antaletsysselsatta har ju minskat inom jord- och skogsbruk, men genom att det harskett en inflyttning av människor med andra yrken har det varit möjligt attupprätthålla bättre service än vad som annars skulle ha varit fallet. Därförvar förra bostadsministern förslag, som sedan blev riksdagensbeslut, om införande av begreppet tätbebyggelse av mindre omfattning ett steg irätt riktning. Följden blev en bra lagstiftning som har utnyttjats i mångasammanhang. Regeringenhar också haft möjlighet att påverka utvecklingen genom dispensgivningen, ochjag kan då tyvärr konstatera att socialdemokraterna är betydligt merrestriktiva på det här området än vad tidigare bostadsministrar varit. Vitycker att det är väldigt viktigt att kommer att innehållavårt resonemang om omvänd bevisbörda, på det sättet att det i princip ärtillåtet att bygga utanför detaljplan och att det krävs en konkret invändningfrån kommunens sida som grund för ett nej till byggnadslov. Speciellt tyckerjag att det finns anledning att se upp med resonemanget om attkommunalekonomiska motiv skall kunna vara en grund för kommunen att säga nej.Det är en kautschukparagraf som säkerligen kommer att vålla mycken diskussionoch förtret vid tillämpningen. Jagär litet förvånad över att inte har velat ansluta sig till dereservationer som och har avgivit på det här området. Låtmig sedan kommentera vårt ställningstagande till frågan om att utökabyggnadslovsskyldigheten till att också avse skidUftar. Vi har inte velat utökaprövningsskyldigheten, och vi menar att det inte är fråga om en så vild flora sommotionärerna kanske viU göra gällande. Skidliftarna har ofta anknytning tillturistanläggningar, och dessa är ju i sin tur ofta beroende av kommunalplanläggning. Under alla förhållanden är de beroende av kommunala byggnadslov. Däremothar vi avvikande synpunkter när det gäller den moderata reservationen om endifferentierad servicenivå. Det förslaget går väl utskottsmajoritetens talesmannärmare in på, men jag vill slå fast att det inte är något möjligt alternativ.Om man försöker hålla isär bebyggelse för fritidsändamål och helårsbebyggelse,har man naturligtvis möjlighet att ställa olika villkor för de olika typerna avbebyggelse, men problemet visar sig där man har en blandning avhelårsbosättning och fritidsbosättning. Vi vet att det skulle skapa tvisterenskilda människor emellan, om man i ett område gjorde undantag från vissakommunala serviceåtaganden, och jag tror inte att det är ett system som det ärmöjligt att upprätthålla .