prot · G709154 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:154 Förhandlingarnaleddes till en början av tredje vice talmannen. 18§ Studiehjälp och vissa sjukförsäkringsfrågor betänkande 1983/84:26 om studiehjälp och vissasjukförsäkringsfrågor (prop. 1983/84:127 och prop. 1983/84:100 delvis). 89 (): Det utskottsbetänkande vi nu skaU debattera behandlar en rad frågorrörande studiehjälp och vissa sjukförsäkringsfrågor för studerande i anledningav proposition 1983/84:127 och 1983/84:100 samt en rad motioner i hithörandefrågor. Vimoderater i utskottet är eniga med utskottsmajoriteten i samtliga frågor utomen - studiehjälpens utformning. Där har vi valt en annan väg. Utskottetföreslår i enlighet med propositionen att sjukförsäkringsskyddet skallförbättras väsentligt för de studerande. Huvudprincipen är att de studerandeskall behålla sitt studiestöd i form av studiehjälp, studiemedel, särskiltvuxenstudiestöd eller utbildningsbidrag för doktorander . Densjukpenninggmndande inkomsten skall i fortsättningen inte sänkas under tid somen studerande uppbär studiestöd. Sjukpenningen skall hållas vilande för attkunna aktiveras när studietiden upphör. Understudietiden skaU också en särskild studiepenning kunna utgå, som baseras på deninkomst en studerande har under ferier eller vid sidan av studierna. meritprövning för fortsatta studiemedel för en studerande,som har vårdnaden om barn, skall barnets sjukdom kunna utgöra skäl för avstegfrån uppställda poängkrav. Studiemedlen skall heller inte återkrävas förperiod, då sådan studerande inte kunnat fullgöra sina studieåtaganden på grundav vård av sjukt barn. Allt detta är förslag som vi ansluter oss till. Studiehjälp och vissa sjukförsäkringsfrågor Vad gäller förslagen om en viss förbättring avstudiestödet till elever i gymnasieskolan har vi moderater godkänt en höjfiingav inackorderingstill-läggets grundbelopp från . Däremot har vi reserverat oss mot en höjning av det s. k.extra tillägget, som skall ersätta det tidigare behovsprövade tillägget. Vi gördet, därför att vi tidigare biträdde förslaget i proposition 1983/84:40 omändrade regler för återbetalningspUktiga studiemedel för 18-20-åringar, vilketinnebar en besparing om 100 milj. kr. Vi fann då ingen anledning att avsättamedel för kommande förslag om ökade selektiva åtgärder. Propositionens och utskottets förslag reducerar nubesparingen till 50 miljoner. Vi kan inte biträda det förslaget, med hänvisningtiU samhällsekonomin och behovet av sparåtgärder. Dessutom anser vi att vårtförslag om skatteavdrag gynnar dessa familjer bättre än en höjning av bidragen. Som en följd av att vi avstyrker förslaget bortfallerockså yrkandet i folkpartimotion nr 2682 om avslag på äktamakeprövning ellerprövning mot syskons ekonomi - uppfattningar som vi annars delar medmotionärerna. Vårt avstyrkande, herr talman, av föreliggande förslag ärverkligen inte utslag av kallsinnighet gentemot familjer med barn som studerarpå gymnasiet. Vi har väl beaktat dessa familjers situation i vårfamiljepoUtiska motion med anledning av kompletteringspropositionen. Viföreslår där bl. a. att ett gmndavdrag på 15 000 kr.skaU införas för barn vidden kommunala beskattningen och att detta också skall omfatta hemmavarande barnmellan 18 och som uppbär studiestöd. Genom införande av ett system mednegativ skatt kommer alla familjer att kunna tillgodogöra sig samma nettoeffektper barn i de aktuella åldrama. Med det anförda yrkar jag bifall till denmoderata reservationen nr 1. 90MARGÖ (vpk): Propositionerna nr 127 och 100 behandlarfrågor om förbättrad studiehjälp samt vissa sjukförsäkringsfrågor. Vad gäller sjukförsäkringsfrågor för olikastuderandekategorier föreslås förbättringar på några punkter. Studerande somuppbär studiehjälp kommer att få behålla denna under sjukdom.och för dem somuppbär studiemedel eller utbildningsbidrag för doktorander kommer det att blilättare att få behålla studiemedlen under sjukdom. Karenstiden vid sjukdom föratt kunna avskriva återbetalningspliktiga studiemedel kommer enligtpropositionen även i fortsättningen att vara . Detta motiveras med attstudier inte är fullt jämförbara med förvärvsarbete och att de flesta som ärsjuka än klarar av att läsa in den förloradeundervisningen. är ofta i studiesammanhang, och väsentligadelar av utbildningen hinns med . Vi anser att karenstiden förstuderande inte bör awika från vad som gäller för sjukförsäkringen i övrigt. Vivill erinra om studiestödsutredningens förslag om en förkortning av karenstidenfrån 14 . Jag yrkar härmed bifall tiU reservation nr 2 ibetänkandet. Vad gällerfrågan om sjukpenninggrundande inkomst, s. k. SGI, föreslås för dem som uppbärstudiemedel och studiehjälp samt särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa attdessa skall ha rätt till en vilande sjukpenning för att kunnaaktivera denna efter avslutade studier. Detta är givetvis positivt. Men enallvarlig brist i sammanhanget är att beräkningsgrunden för föräldrapenningför dem som studerar kommer att vara studietids-SGI-n, dvs. en mycket lågsjukpenning. I vissa fall blir det den vanliga garantinivån, omstudietids-SGI-n inte når upp till denna. Från vpk:s sida menar vi att denvilande SGI-n eller den högsta SGI-n skall användas vid beräknandet avföräldrapenning. Det finns också oklarheter i hur tillämpningen av oUkasjukpenninggrundande inkomster skall ske. I propositionen sägs att den vilandesjukpenninggmndande inkomsten skall aktiveras vid ett definitivt avbrott istudierna och att det måste ankomma på tillämpande myndighet, dvs.försäkringskassan, att avgöra om avbrottet ärdefinitivt eller inte. Kvinnor somstuderar och som föder barn kommer alltså att bli utlämnade tillförsäkringskassornas bedömning - kanske ibland godtycke. Kanske kommer de attkänna sig tvungna att ljuga om sitt eventuella avbrott i studierna för att fåen rimlig sjukpenning att leva på. Borde det inte vara lättare att generellt tillämparegeln om högsta sjukpenninggrundande inkomst? Detta skulle underlätta förmånga kvinnor att fortsätta studera ända fram till barnets födelse och intetvingas sluta kanske före för att hinna få en rimlig SGI. Enreform innebärande att alla skall få tillgodoräkna sig högsta SGI kan knappastmedföra annat än rent marginella kostnader. Jag vill också påpeka att det istudiestödsutredningen framkom att huvudorsaken till att vilande sjukpenningöver huvud taget infördes var att den skulle kunna aktiveras i samband medbarns födelse. Vadgäller metoden för beräknande av sjukpenning vill vi frånvpk:s sida föreslå att det för vissa kategorier, som i detta fall studerande,skall vara möjligt att frångå regeln som delnings-' tal. För demsom har sin inkomst koncentrerad till vissa perioder eller veckodagar skulle ensådan uppmjukning innebära en mer realistisk ersättning för inkomstbortfalletvid sjukdom. Utskottetavstyrker motionen med hänvisning till att frågan behöver ytterligare beredas.Studiestödsutredningen, som arbetade , har dock lagt fram ett förslagöm ett ändrat delningstal. Enligt vår mening har studiestödsutredningen mycketväl arbetat igenom denna fråga och också lagt fram ett förslag som verkarmycket väl genomtänkt. Vi menar därför att bör begära ett förslag idenna fråga från regeringen. Därmed yrkar jag bifall till reservation nr 3 ibetänkandet. Socialförsäkringsskyddetför doktorander med utbildningsbidrag har stora brister. Bidraget räknas intesom sjukpenninggmndande inkomst men är dock beskattningsbart. Det innebär t.ex. att fakultetspengar som är avsedda för forskning används till att betalaledighet vid sjukdom eller föräldraledighet. Dessutom är tiden för hur länge mansammanlagt får använda utbildningsbidraget för sjukdom och föräldraledighetmaximerad till . Attforskarstudera och skaffa barn skall inte behöva vara oförenliga saker, ochkanske finns här en dél av förklaringen till att andelen kvinnor som forskarstuderar är alltförliten. Det enklaste sättet att ge doktoranderna en tUlfredsställande socialsituation är att utbildningsbidraget räknas somsjukpenninggrundande inkomst. Undersocialdemokraternas oppositionstid väcktes en motion från socialdemokraternamed liknande krav. Det var inte vUken motionär som helst som lade framförslaget, utan motionen var undertecknad av . Det är svårt att inseatt behovet är mindre än det var 1981/82. Socialdemokraterna återkommerdessutom med en motion liknande vår. Årets motion är undertecknad AnnaLindh. Jag yrkarbifaU till reservation nr 4 i betänkandet. Vadgäller frågan om tillfällig vård av barn har vpk lagt fram förslag med krav attstuderande bör beredas möjlighet att få behåUa studiestödet vid tillfällig vårdav barn. På den punkten går man oss till mötes i propositionen genom attföreslå att vid studiemedelsnämndernas meritprövning för fortsatta studiemedelavsteg från poängkraven kan göras för studerande som under terminen varit hemmaför vård av sjukt barn. Studiemedlen skall inte heller krävas tillbaka försådan tid då den studerande varit hemma för vård av sjukt barn. Från vpk:s sidaär vi nöjda med detta förslag. Denfömt nämnda studiestödsutredningen behandlade också frågan om arbetsskadeförsäkring.I utredningen konstaterades att studerande inte i tillräckligutsträckning täcks av lagen om arbetsskadeförsäkring. gäller försäkringen för de studerande bara när särskild risk förarbetsskada föreligger, vilket innebär moment i utbildningen då eleven utförarbete som stämmer överens med eUer till sin art liknar sådant som vanligenutförs vid förvärvsarbete. Detta är naturligtvis en oklar och snäv gränsdragning.Lagen om arbetsskadeförsäkring bör utvidgastill att gälla under alla moment iutbildningen, såväl praktiska som teoretiska, och dessutom vid färd tiU ochfrån undervisningsstället. Utskottet instämmer i den kritik som fleramotionärer riktat mot den nuvarande inskränkta tillämpningen. Majoriteten avutskottet tycker dock att ytteriigare utredningar skall göras innan enutvidgning av lagen kan ske. Från vpk:s sida hävdar vi att denna utredningredan är gjord i och med studiestödsutredningens betänkande i denna fråga, ochvi anser att regeringen nu kan lägga fram ett förslag. Jag yrkar med detta bifalltill reservation nr 5 i betänkandet. Såtill frågan om studerande med handikapp. Också här finns ett utredningsmaterialfrån studiestödsutredningen om vilka förbättringar som behövs för att ävenhandikappade skall kunna studera på sina villkor och med en acceptabel och godstandard. Iutredningen återfinns en rad relativt små åtgärder som skulle förbättra dehandikappades situation vad gäller studier. Som exempel kan nämnas: - förbättrade rese- och inackorderingstillägg förstuderande i gymnasial utbildning, - att handikappad studerande skall kunna uppbärastudiemedel så länge det finns anledning att tro att studierna kommer attfullföljas samt - att studiestödsbestämmelserna ändras, så attutbildningsbidrag i form av särskilt bidrag för merkostnader till handikappadestuderande kan utgå vid sidan om studiehjälp ochstudiemedel. Dessutombörden nedre gränsen för rätt till sjukbidrag höjas från 16 till ,eftersom 18-årsgränsen alltmer blir den vanliga i alla de olika formerna avstöd till barn. Jag yrkar'bifall ocksåtill reservationema 6 och 7 i betänkandet. Iproposition 127 föreslås att det behovsprövade tillägget inom studiehjälpenersätts med ett högre och mer schabloniserat extra tillägg. Detta tilläggkommer att prövas mot föräldrarnas eller makas/makes ekonomi. På denna punkthar vi från vpk avgett ett särskilt yttrande, där vi betonar vikten av attstuderande över gmndskolenivå garanteras ett ekonomiskt oberoende som innebäratt ingen skall kunna förhindra studier eller på något sätt ställa upp viUkorför dessa. Helastudiehjälpssystemet är uppbyggt kring inkomstprövade förmåner. Eftersompropositionen här bara tar upp en av dessa förmåner, avstår vi från attframställa något yrkande i denna fråga. 91 (): Jag vill först glädja de närvarande och talmannen med att jag intekommer att tala , som det står på talarlistan, utan under 5minuter. Nyligenstoppade regeringens försök att återinföra äktamake-prövningen vidtilldelning av studiemedel. Regeringsförslaget visar att jämställdhetsarbetetaldrig får förtröttas. Det är inte bara för att uppnå ytterligare framsteg somkampen måste bedrivas. Dessutom måste vi uppenbarligen försvara uppnåddaframsteg, i vart fall mot regeringens attacker. Detåterstår alltså mycket att göra i jämställdhetsarbetet. Detta gäller också inomstudiestödsområdet. har i motion 2682 av ochIngemar yrkat att det nya tillägget benämnt "extra tillägg"inte skall prövas mot makes inkomst. Detta yrkande skall ses som ett förstasteg mot att avskaffa makeprövningen vid samtliga inkomstprövade förmåner inomstudiehjälpssystemet. Vi vill helst att samma regler skall gälla förtilldelning av studiehjälp som för tUldelning av studiemedel. Utskottet,där som bekant inte är representerat, har avvisat vårt yrkande.Behandlingen i utskottet visar ånyo att de partier som påstår sig arbeta förökad jämställdhet mest ägnar sig åt läpparnas bekännelse. Vpk avstår från attinleda avvecklingen av makeprövningen inom studiehjälpen, med en något krystadformulering - det är bra att ibland få svart på vitt vad gäller också vpk:spåstådda jämställdhetsintresse. Folkpartiethar i sin motion vidare yrkat att nu skall besluta att reformeraarbetsskadeförsäkringen för de studerande. Utskottet skriver att man ärinförstådd med de brister som nuvarande försäkringsskydd innebär för studerandevid olycksfall eller annan arbetsskada. Det är beklagUgt att denna medvetenhetinte leder utskottet till att nu föreslå att konkreta åtgärder vidtas. arbete finns tillräckligt underlag för att omedelbartfatta beslut. Att hänvisa till sittande utredningar är bara ett lättgenomskådat sätt att undvika sitt ansvar. Denaktuella reformen skulle kosta ca 5 milj. kr. Denna kostnad är obetydlig förstaten. SärskUt obetydlig är den om man jämför med den enskildes Udande som kandrabba oförsäkrade studenter. Jag vill därför yrka bifall till motion 2682 yrkande 1 och 2 av JörgenUllenhag m. fl. Anf.92 (): I socialförsäkringsutskottets betänkande 1983/84:26, som gmndar sig påregeringens propositioner 1983/84:100 delvis och 127, löser vi en längediskuterad trygghetsfråga för de studerande: tryggheten vid sjukdom understudietiden och i anslutning till denna. Ett bra tag tas också för attunderlätta den ekonomiska situationen för de ekonomiskt sämst ställdafamiljerna när deras bam genomgår gymnasieutbildning. Jagtänker inte tynga kammaren med att upprepa vad betänkandet innehåller - det hargjorts tidigare här - utan bara lämna några korta upplysningar och kommentarer. Tillgmnd för regeringens och utskottets förslag ligger studiestödsutredningenssista betänkande. Ds U 1981:11, som utredningen under tidspress fick arbetafram sedan den borgerliga regeringen beslutat att utredningen skulle läggasned. I de frågor där landets ekonomi gör det möjUgt har regeringen följtutredningens förslag när det gäller sjukförmånerna. Arbetsskadefrågornaför studerande och de handikappade studerandenas särskilda problem tas däremotinte upp i detta sammanhang. Arbetsskadefrågorna tas inte upp på.grund av atthela arbetsskadeförsäkringen nu ses över av en tillsatt utredningsman.När det gäller de handikappade studerandena har departementschefen lovat attåterkomma i annat sammanhang. Utskottsmajoritetenär ense om att det finns goda skäl för att ge tid till ännu bättregenomarbetning av dessa frågor. Ett viktigt förslag i betänkandet är att detbehovsprövade tillägget i studiehjälpen avlöses med ett för de sämst ställdastuderandena betydligt fördelaktigare tillägg, i propositionen döpt till"extra tUlägg". Utskottetär i allt väsentligt enigt om de frågor som behandlas i betänkandet. Men dethar ändå föranlett en reservation från moderatema, som vill spara, och sexreservationer från vpk, som inte alls vill spara. Moderaternasförslag skulle uteslutande lägga ytterligare bördor på de ekonomiskt sämstställda gymnasiestuderandena - en moderat inriktning som vi blir alltmer vanavid här i . Någon längre motivering för avslag torde här varaöverflödig. Närdet gäller vpk:s reservationer är det helt klart så att de gmndar sig på enhelt annan ekonomisk verkUghet än den vi andra känner igen. För min delupplever jag det så, att det nyttar föga att debattreglemadet medger ta kammarens tid i anspråk med långa tekniska och ekonomiskaresonemang om de otaUga vpk-förslagen och de efterföljande reservationerna. Viandra måste ta hänsyn tiU att den ekonomiska situationen omöjliggör kostnadskrävande reformer.Därför skall jag begränsa mig till några mycket korta kommentarer tillvpk-reservationerna. Närdet gäller reservation 2 vill jag peka på att det ändå är en ganska storskillnad mellan studier och förvärvsarbete, en skillnad som väl motiverar oUkakarensdagsbestämmelser. .Reservation 3 gäller den vilande sjukpenninggmndande inkomsten, SGI. Här börpåpekas att propositionens och utskottsbetänkandets förslag innebär en ickeoväsentlig förbättring av de studerandes försäkringsskydd. Naturligtvis finnsdet alltid möjlighet att försöka vara "duktigare" och att hitta påkostnadskrävande förbättringar även av bra förslag. Sådant är kommunisternaspecialister på. För oss andra lägger bl. a. de ekonomiska realiteterna hinderi vägen. Beträffandereservation 4 torde det i det här sammanhanget räcka med att konstatera attdoktorandstipendierna är en form av studiestöd, inte förvärvsinkomst. Reservationerna5,6 och 7 lämnar jag utan kommentar. De frågor som där tas upp återkommer tillriksdagen i annat sammanhang . ,som inte har någon representant i socialförsäkringsutskottet, har sällat sigtill opponenternas skara. Jag vet inte om yrkade bifall tillmotionen, men det intressanta är att man talar om makeprövning i samband medstudiehjälpssystemet. Jag skall citera ur betänkandet på s. 7 och hoppas attKenth Skårvik och andra folkpartister lyssnar och kanske rent av läser vad somstår där. "Utskottetvill framhålla att samtliga inkomstprövade förmåner inom studiehjälpssystemetfömtsätter en prövning mot föräldrarnas eller i förekommande fall makesekonomi. Enligt utskottets mening saknas det skäl att göra annan bedömning ifråga om det extra tillägget." Manprövar alltså antingen mot föräldrarnas eller mot makes inkomst. Om man skallgöra en ekonomisk prövning, måste det finnas något att pröva emot. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan och avslag på samtligareservationer. 93 (): Utöver yrkandet om bifall till den moderata reservationen vill jagnaturligtvis också yrka bifall till utskottets hemställan i övrigt. ModeraternavUl spara, säger . Ja, vi vill spara på statens utgifter. Det äraUdeles nödvändigt med hänsyn bl. a. till vårt budgetunderskott. Menvi vill också förbättra barnfamiljernas ekonomiska situation. Deras situation1984 har sannerligen visat, att man inte förbättrar familjeekonomin genom höjdabidrag, höjda skatter och återigen höjda bidrag i en evig mndgång med pengar.Nej, vi har i vårt familjepolitiska förslag anvisat en helt annan väg, nämligenatt minska familjemas skatteutgifter. Enligt de beräkningar vi har gjort kommerinkomstförbättringen för en tvåbarnsfa- milj, som har 80 000 kr.per år i inkomst, med regeringens förslag om bambidragshöjning - som i detinkomstläget är dubbelt så stor som den aktuella höjningen av det extratillägget - att bU . i runda tal. Med vårt förslag, när systemet ärfullt utbyggt, får familjen en inkomstförbättring med . Jagkan också erinra om utredning i Välfärdsbulletinennr 11984, där man säger att gmppen ensamstående med barn, som är den svagastegmppen ekonomiskt sett, gynnas bäst av TCO:s och förslag. Där harvi alltså en objektiv bedömning av vår familjepolitiska motion. Dettavisar, herr talman, att vårt förslag skulle ge de aktuella familjema enväsentlig förbättring. Det handlar alls icke, , om att läggaytterligare ekonomiska bördor på de sämst ställda. Anf.94 MARGÖ (vpk): uttryckte sig ungefär som så, att även i bra förslagmåste kommunisterna leta för att hitta någonting att anmärka på. Han fick détatt framstå som om våra anmärkningar var gmndade på ren illvilja och dågivetvis mot socialdemokraterna. Självfallet är det inte så, utan vi har velatta upp oklarheter i det här förslaget, särskilt när det gäller.den vilandeSGI:n vid föräldraledighet för studerande. Detstår angivet att den vilande SGI:n skall träda i kraft vid definitivt avbrott istudierna. Vad är definitivt avbrott i studiema? För hur gäller ettdefinitivt avbrott? Dennabedömning skall göras av i varje enskilt fall. Det ärsjälvklart att den som läser på de här bestämmelserna lätt kan räkna ut att omman före förlossningen säger att man tvingas göra ett definitivt avbrotti studierna och står på sig inför , så kanske de där har svårtatt bevisa något annat. Menockså öm man har angivit att man skall göra ett definitivt avbrott i studiema,så finns det ju inga regler eller lagar som föreskriver att man inte får ändrasig och börja studera igen. Vi tror att det är precis vad somkommer att kunna hända, om sådana här bestämmelser tillämpas. Vi tycker att detär mycket bättre, för att slippa en mässa onödig byråkrati, att från förstabörjan införa den högsta SGI:n vid föräldraledighet. Det måste, såvitt jagförstår, inte bli fråga om annat än rent marginella kostnadshöjningar. Studiestödsutredningenpåpekade just i samband med det här förslaget att en vilande SGI skulle kunnatillämpas vid föräldraledighet. Närdet gäller utbildningsbidraget till doktorander vill jag säga att om jag ärillvUlig som tar upp den frågan, är jag i så fall lika illvillig som 1981/82. Vi lägger nämligen fram precis samma förslag som fram 1981/82. Det finns ju också en annan socialdemokrat som harföreslagit detsamma och framhålUt att om utbildningsbidraget för doktoranderbetraktas som inkomst i ett hänseende, när man skall betala skatt, så bör detockså räknas som inkomst i ett annat hänseende, när man Jag kan inte inse annat än att våra förslag är mycket rimliga.Dessutom tycker jag att de är nog så berättigade. Anf.95 (): Jag kan inte riktigt förstå den kritik som riktar motfolkpartiet, att vi inte skulle ha läst på. Jag tror att jag får rikta kritikentillbaka till och fråga om han har läst den motion vi harskrivit och förstått vad vi menar. Vi vill inte att den studerandes ansökan omstudiehjälp skall prövas mot äkta makes eller makas ekonomiska förhållanden.Meningen är ju att den egna inkomsten skall ligga till grund för bidraget. Omman ingen inkomst har, skall man självfallet ha ett bidrag därefter. Vi följerdenna linje , och vi fortsätter att hävda attvarje studerande skall vara berättigad till studiehjälp eller studiemedel iförhållande till vad hon eller han tjänar. Vi tycker att det här är en verkligjämställdhetsangelägenhet. Var och en skall så att säga få hjälp efter sinabehov. Man skall inte behöva vara beroende av den äkta tnaken. Jagtror således att vi i detta fall får vända på kritiken. Det vore väldigt bra omvi alla kunde ställa upp på detta. Jag tror att uppgifterna i deansökningar som kommer in då skulle bli mycket riktigare och ärligare. 96 (): börjar diskutera familjepolitiken. Det var vad helahennes senaste anförande gällde. Jag tror dock inte att vi skall ta upp dendebatten här . Den saken får vi diskutera . Eftersom det är enomfattande debatt .tycker jag att vi skall vänta med den till dess. EnligtMargö har jag påstått att kommunisterna är illvilliga. Det har jaginte gjort. Men jag vill påstå att kommunisterna vill framstå som meraframstegsvilliga än vi, på statens bekostnad. Naturligtvis är det lätt attresonera som man gör. Jag kan instämma i ganska mycket av det som MargöIngvardsson säger. Men det finns saker som hindrar oss från att ideligen tasådana steg. I och för sig rör det. sig den här gången kanske om små kostnader.Men i egentUgen varenda fråga som i varje fall vi i socialförsäkringsutskottethar att behandla rör det sig om små kostnader. Vi måste dock hållakostnadema nere. TillKenth Skårvik vill jag säga följande.