prot · G70941 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag tror att det kan vara värdefullt att citera ur detgrundläggande dokument som vi har att gå tillbaka till när vi utformar vårbarnomsorg. Vi skrev också i socialutskottets betänkande 1982/83:12ett par satser som jag vill lyfta fram här. "För det fortsatta reformarbetet inomfamiljepolitiken krävs därför en helhetssyn. Olika åtgärder bör samordnas, säatt de samlade åtgärderna åstadkommer en ekonomisk utjämning mellan olika typerav barnfamiljer och mellan barnfamiljer å ena sidan och andra i samhället åandra sidan. Barnomsorg och social hemhjälp t. ex. familjer utan barn där båda förvärvsarbetar." När vi nu går att anta ett nytt statsbidragssystem, skalldetta naturligtvis ses i ljuset av den ekonomiska situation som Sverigebefinner sig i. Vi har under sex års borgerligt regerande fått ettbudgetunderskott som är enormt, och vi har åkt in i vad vi kallar för enräntefälla. Vi befinner oss alltså i en sådan ekonomisk situation att vi måstese till att få en styrning på utgifterna. Vad den här propositionen innebär ärju att om möjligt hålla en ökning av utgifterna på , nämligen de somutgör indexuppräkningen. En sådan återhållsamhet måste man ha på detta områdesom på alla andra områden, om det över huvud taget skall lyckas att komma tillrätta med den ekonomiska situationen. Det är alldeles självklart att barnomsorgen skall sättasin i ett större sammanhang när det gäller barnen. I det yttrande frånsocialutskottet som jag nämnde syftade vi också på den familjeekonomiskaberedning som sker inom departementet. Det finns alltså åtskilliga saker somman måste ta hänsyn till, utöver barnomsorgen, såväl den kollektivabarnomsorgen som barnomsorg i andra former. Vi vet att de ekonomiska skillnaderna är stora. Jag harhär en förteckning från en utredning som påpekar just detta. Den disponiblainkomsten för barnfamiljer med ett eller två barn, där den ena parten iäktenskapet eller samboendeförhållandet har heltidsarbete och den andra kanskehar en deltidstjänst, är så låg att de har det mycket svårt ekonomiskt. Det ärsjälvklart att när man ser över hela detta system måste man också försöka skapajämlikhet mellan barnfamiljer och mellan barnfamiljer ä ena sidan och andrafamiljer å den andra. Det tål väl ändå sägas att makar som båda arbetar och sominte har några barn är i en ekonomiskt gynnsam situation i förhållande till demsom har barn. När jag lyssnar till de borgerliga företrädarna här är detnågra saker som slår mig. Hur kommer det sig att man inte hargenomfört allt det som man nu kräver på detta område? Här tar alla tre talarnaupp frågan om de föräldrakooperativa daghemmen och daghem i enskild regi. Detär av all barnomsorg. har man alltså åstadkommit . Hade manvelat göra någonting annat, hade man naturligtvis föreslagit det. Det blir såmycket luft i de tal som förs här från talarstolen. Jag skall komma in på föräldrakooperativen . Jagvill först säga att det förvånar mig att ingen har tagit upp den situation somLO-kollektivets människor befinner sig i. Ganska har detoffentliggjorts en utredning, som visar att föräldrar som tillhörLO-kollektivet kan utnyttja daghemmen bara till hälften i förhållande tilltjänstemannafamiljer. Ingen har heller tagit upp frågan om dem som arbetar påobekväm arbetstid och har besvärligheter på det området. Man frågar signaturligtvis: Finns det egentligen inget intresse hos de borgerliga partiernaför de familjer som har det svårast i samhället? Så till de föräldrakooperativa daghemmen, vilka som sagtutgör . De är koncentrerade till vissa områden i landet, och oftast har destartats därför att kommunen inte har byggt ut sin barnomsorg. av att deinte ställs utanför. Under förutsättning att de finns med i kommunensdaghemsplan skall de ha statligt stöd, och det har också propositionen utgåttifrån. Man tog där inte med årsarbetarbidrag. I själva verketbetyder inte det så mycket, om vi ser till vad föräldrakooperativen kostar. Vihar i utskottet räknat på några kooperativ som har uppvaktat oss. Det är alltsåderas siffror som är utgångspunkten för beräkningarna. Ett kooperativ, som har täckning av sinakostnader, skulle enligt proposifionen få . Vi har lagt på ettårsarbetarbidrag för varje normalstor enhet och kommer då upp till att det får65 % av sina kostnader täckta. Det kooperativet kommer alltså - så långt vi nukan se, för hemmen är väldigt olika - att få en något förbättrad ställning ivad gäller det ekonomiska stödet från staten. Det har sagts tidigare att det är kommunerna som tjänar pådet här, och det är alldeles riktigt. Kommunerna betalar i allmänhet ingenting,och det är klart att det finns anledning att fråga varför man inte går tillkommunerna med sina krav, när nu staten fullgör sina åtaganden. Propositionen innebär att staten betalar avden kommunala barnomsorgen. Kommunerna svarar för , och föräldrarna betalarmed sina avgifter . Vad föreslår nu mitten i det avseendet? Jo, att statenbetalar . Om man utgår från för de föräldrakooperativadaghemmen, kommer man mycket lägre än vad propositionen föreslår ochnaturligtvis lägre än vad utskottet föreslår. När det då inte går att få igenomdet, föreslås att de skall få allt, vilket enligt våra beräkningar innebär75-80 % av kostnaden. Det är verkligen, herr talman, att ha två olikainställningar, att sitta på två stolar. Det är svårt att förstå de borgerligapå denna punkt. Nya platser i barnomsorg efterfrågas för 88 000 barn, ochderas föräldrar vill i första hand ha just kommunala daghem och inte familjedaghem.Jag utgår i detta avseende från att föräldrarna själva skall bestämma. Villföräldrarna ha familjedaghem skall de ha det. Vi säger att familjedaghemmen ärett komplement till de kommunala daghemmen. Den fråga man då ställer sig är:Vad har ni borgerliga att säga till dessa 88 000 familjer som vill ha daghem?Det ges naturligtvis inget svar på den frågan. Ni tar till en massa ord, somdet är mycket luft i. Vi skulle gärna vilja bygga ut barnomsorgen mer än vad somföreslås i denna proposition. Vi vet strängt taget inte riktigt hur det blir,därför att det beror pä vad kommunerna gör. Målsättningen är att kostnadernaskall öka , men kommunerna har ju själva att bestämma hur de skall byggaut. Utskottet begär en barnomsorgsplan för framtiden. Vi uppreparde krav som vi från utskottets sida har ställt, och vi hoppas attplanen kommer . Vi begär en barnomsorgsplan, herr talman', därföratt det finns ett starkt behov. Att vi inte nu kan genomföra en så kraftigutbyggnad som många vill, beror ju på att vi är i en ekonomisk situation därdetta inte är möjligt. Barnomsorg och social hemhjälp Barnomsorg och social hemhjälp Jag nöjer mig med det här i detta inlägg. Jag yrkar bifalltill utskottets hemställan och avslag på samtliga reservationer. 7 () replik: Det är fullt klart att socialdemokraternainte har samma höga svansföring i den här frågan som . Svansen mellanbenen är snarare det intryck man får. var det ingenmåtta på kritiken mot de olika borgeriiga regeringarna för att de inte gjordetillräckligt mycket på detta område. Det var inte fråga om att hjälpa till atthälla underskotten eller statens utgifter nere. Tvärtom var det möjligt attfördubbla den kommunala expansionstakten enligt socialdemokraterna.Barnomsorgen skulle få större svängrum. kritiseras däremotfolkparti-center-förslaget för att det kan bli för dyrt för staten. Så stor ärsvängningen i den frågan. frågar oss , med hänvisning till uppgifterom hur många från LO-kollektivet som har barnomsorg, om vi inte har någotintresse av att hjälpa de familjer som har det svårast. Mitt svar är att det ärprecis vad vi har. Det är just därför vi vill stimulera olika varianter avbarnomsorg. Som har påvisats här, betyder ett bättre resursutnyttjande attflera barn kan få tillgång till barnomsorg. Ett föräldrakooperativ skriver i brev till utskottet attregeringsförslaget betyder att föräldraavgifterna måste höjas kraftigt. Man ärorolig för att kvar i föräldrakooperativet blir bara föräldrar med högainkomster. Man vill inte ha en sådan ordning - man vill ha en varieradsammansättning av barnen, från föräldrar med olika inkomstförhållanden. Det är alltså just av omsorg om föräldrar med små ellermåttliga inkomster som vi vill förbättra de ekonomiska villkoren för deföräldrakooperativa daghemmen. Varför går ni inte till kommunerna med det här kravet?frågar vidare. Det gör vi. Det kunde vara intressant att veta omEvert kan lova att de socialdemokratiska bröderna och systrarna ute ikommunfullmäktigeförsamlingarna i fortsättningen låter bli att förhindra sådanainitiativ, att det i stället utgår en rekommendation om att de skall stödjas. Vad har ni att säga de 88 000 som efterfrågar barnomsorg?undrar . Vi säger att vi vill göra en omfördelning tillbarnfamiljernas förmån och att vi vill öka valfriheten när det gällerföräldrarnas val av barnomsorg. 8GÖTE () replik: går tillbaka tillbudgetunderskotten under sex är och är väl medveten om attbudgetunderskotten blir ännu större . Ni visste om i valrörelsen, EvertSvensson, att vi hade budgetunderskott. Ändå ställde ni ut löften. , heltplötsligt, kräver enligt er mening budgetansvaret att vi dirigerar inflationentill . Detta hävdar ni trots att vi vet att inflafionen kommer att blihögre. Beträffandesvansföringen skulle jag vilja säga, att jag tycker att svansen inte bara hänger mellan benen, utan frågan är om den rödasvansen inte har börjat bli kuperad i det här fallet. Ni tar inte hänsyn till LO-kollektivet, säger . Jag skulle vilja uppmana att läsa den partimotion ombarnomsorgen som vi väckte och att läsa vår familjepolitiska rapport,där vi bl. a. klart redovisar de effekter som en ensidig satsning på kommunalbarnomsorg får, inte minst för LO-kollektivet. Men socialdemokraterna har intevelat lyssna och lyssnar ännu inte. Vad säger ni till dem som står i daghemskö? var en annanfråga. Ja, för det första säger jag till dem att socialdemokraterna klarar inteera problem. För det andra säger jag till dessa föräldrar, att vi måste skapaalternativ, om ni skall kunna lösa era daghemsproblem och erabarntillsynsproblem. Valfriheten, , ligger i att vi först måsteskapa alternativ, innan familjerna kan välja. Ni gör precis tvärtom. Och jagupprepar min fråga; Hur blir det med entreprenadmöjligheten för kommunerna närdet gäller deras ambition att lösa daghemsfrågan för de här 80 000 familjernasom står i kö? Får de det fulla statsbidraget eller får de det inte? Barnomsorg och social hemhjälp 9RUNE () replik: Till vill jag säga att detinte är fråga om ett antingen-eller på vår sida. Men för socialdemokraterna ärdet fråga om detta, för ni är helt fastbundna. Ni är kvar i det gamlainstitutionstänkandet. Så var det också när vi tog upp frågan om statsbidrag fillfamiljedaghemmen . Hur mänga år fick vi icke kämpa motsocialdemokraterna här i för att familjedaghemmen skulle fåstatsbidrag? gav ni med er. Nå, varför gjorde ni ingenting ni satt iregeringsställning? Gjorde vi inte det? Vad var det däni rev upp , ? Jag var själv ansvarig för atttillsätta en arbetsgrupp pä det här området i - om det var1977 eller 1978 kommer jag inte ihåg, men ett av de åren var det. Den gruppensarbete låg fill grund för den proposition som lade fram fattade beslut om. Beslutet innebar förändringar. Statsbidragskulle utgå även till öppen förskola och deltidsförskola. Vi tog bort en deldetaljregleringar och gjorde det lättare för kommunerna att anpassabarnomsorgen till de behov som förelåg i kommunerna. Så var det med den saken.Men det där rev ni ju upp 1982, och står vi på samma ställe. tog upp redovisningen beträffandeLO-kollektivet. I och för sig var det inga nya siffror; vi kände till dem. Ivarje fall har jag fått del av dessa uppgifter tidigare, men socialdemokraternahar tydligen inte sett dem. Finns det då inget intresse för dessa grupper, undrarEvert . Ja, det har jag frågat mig. Varför har ochsocialdemokraterna inte intresserat sig för dessa grupper, förlåginkomsttagarna, för det är ju inte de som utnyttjar barnomsorgen mest? Omjag inte minns fel visade SIFO-undersökningen att av LO:s medlemmarville ha vårdnadsersättning som alternativ. Barnomsorg och social hemhjälp Här är det fråga om att skapamöjligheter till utbyggnad av den kommunala daghemsverksamheten, tillfamiljedaghemmen och till andra omsorgsformer som diskuteras samt skapamöjligheter till en vårdnadsersättning för att ge valfrihet och kunna anpassabarnomsorgen till familjernas olika situationer och behov. 10 INGA (vpk) replik; I skall man ha mer barn och färreanställda inom barnomsorgen. Jag skall be att få citera ur en intervju, ochsedan skulle jag vilja få några kommentarer från om hur han serpå detta: -"Tänk dig själv", säger en förskollärare,"att du är ensam med en annan vuxen om 15 barn. Varav några är näraskolåldern och minst fem barn . Tänk dig själv att även övrigaavdelningar har någon i personalen sjuk och att föreståndaren fått ersätta ettekonomibiträde som också är sjuk. Som här , i Lärkträdets förskola. Betänktill slut att det dröjer minst tills förvaltningen skickar en vikarie.Hur ser din arbetsdag ut den veckan? - T ex vid frukosten. Om flera småbarn måste matas, räckerdin tid också till de äldre barnen? Eller måste frukosten serveras effektivt av personalen, utan utryrtime för barnen att själva få försöka? Och om bara två vuxna ska sköta alla kläd- och blöjbyten -finns då tid kvar till studiebesök och annan planerad verksamhet? Visst är detbra att de äldre barnen får hjälpa till. Risken är att deäldre barnen blir ett slags extrapersonal. - Hur tar vi tag i barnens besvikelse när den planeradeverksamheten blir inställd , för att vi inte får korttidsvikarier? Och hur går detmed vår egen arbetsmotivation när den utvecklande delen av verksamheten försvinner? Ständig underbemanning minskar vår tid för varje barn -till att trösta, förklara, visa tillrätta. Det blir lätt en ond cirkel avtrötthet, hög ljudnivå och fler konflikter - hos både barn och personal. Nog ärdet orimligt att utbildas för att bara orka arbeta i fem?!" Detta var en ögonblicksbild från . Vi har fått fleraögonblicksbilder under detta ärendes behandling i utskottet - detta var baraen. Jag skulle vilja få en kommentar till denna ögonblicksbild av utskottetstalesman-. Det nya statsbidragssystem som föreslås blir dåligt. Detförstärker de dåliga förhållanden som finns på en del håll . Detstoppar en utbyggnad och försämrar kvaliteten. sade att vi egentligen inte kan avgöravilka effekterna blir, för vi måste se vad kommunerna gör av det hela. Det äralldeles riktigt. Resultatet beror på hur man har det i kommunerna, och vi vetatt kommunerna har en ekonomiskt sett svår situation. Svårast är det för defatfiga kommunerna att klara en utbyggnad. Jag tror inte att vi kan dra ut påtiden längre med det här. Vi måste se till att staten tar.ett ökat ekonomisktansvar för kommunernas utbyggnad av barnomsorgen. År , så länge jag harfunnits i , har man sagt att vi skall lita pä att kommunerna förstårvikten av att bygga ut barnomsorgen. Men man har inte klarat det ikommunerna, och med de kärva tider som råder blir det allt svårare. Därförär det nödvändigt att vi här i fattar beslut om ettstatsbidragssystem som både stimulerar och tvingar kommunerna till en brautbyggnad och en bra kvalitet när det gäller barnomsorgen. 11 () replik; Man kan ha hög svansföring om man har hurmycket pengar som helst och om man har gott om ord och påståenden. Jag har försökt att hålla mig till de realiteter som vihar att ta hänsyn till. Dessa realiteter är baserade på vår ekonomiska situation.För vpk finns det inga problem. Vpk sätter upp driftbidrag till kommunernasom en stark norm. Det är bara att gå på, för vpk finns det pengar. De borgerliga vill att statsbidragen till kommunerna skallutgå . Dessutom skall kostnaderna för bl. a. deltidsförskolor inräknasi bidragsunderlaget. Detta ger mindre stimulans från statens sida. Vi har försökt att hålla oss fill det nuvarande ekonomiskaläget, och vi har utgått från att vi kan öka bidraget med de som det finnsutrymme för i den ekonomiska politik som vi för. Men vi väntar på att detekonomiska läget skall bli bättre och att vi skall kunna göra den utbyggnad sombehövs i detta sammanhang. Jag upprepar: 88 000 familjer vill ha kommunalbarnomsorg. Dessa familjer måste vi ge ett svar. Om detta svarskall bli positivt, måste vi få en bättre ekonomisk situation i vårt land ochen plan för utbyggnad. Jag kan inte riktigt förstå diskussionerna omföräldrakooperativen. Tar man inte hänsyn till något som står i betänkandet?Först vill man begränsa detta till av kostnaderna, från nuvarande 65 %.När man inte får det vill man gä upp ytterligare till . Vad skall visvara dem som kommer och frågar? För det är väl ändå så att detta 40-procentigakrav var ett förstahandskrav, ett krav som skulle gä igenom om ni hade lagtfram en proposition? Jag skall svara på fråga. Om kommunenformellt är huvudman, måste statsbidragsbestämmelserna gälla, men om det lämnasut på entreprenad uppstår naturligtvis en annan situation. Barnomsorg och social hemhjälp 12INGEMAR () replik: Jag vill ta upp den jämförelse som EvertSvensson gör mellan täckningsbidraget till enskilda och kommunala daghem. Detär en oegentlig jämförelse, eftersom glömmer bort reglerna förvistelsetiden. Som jag redan har påpekat i mitt inlägg vistas de flesta barnpå daghem än sju fimmar. I dessa fall utgår alltså ett halvtbidrag, dvs. i stället för . Om man inte klarar attöverinskriva i den utsträckning som skulle behövas för att få lika många kronorfrån statsbidraget, betyder det ett lägre statsbidrag per barn, högre föräldraavgiftereller högre kostnader för kommunerna. Det är detta som skall jämföras med vårtförslag om bidragstäckning. Det kan alltså i många fall te sig betydligtbättre för t. ex. ett föräldrakooperativ med vårt förslag till statsbidragssys- Barnomsorg och social hemhjälp tem än medregeringens just till följd av de här vistelsetiderna. Varför är det av antalet platser inombarnomsorgen som drivs i annan regi än ? tycker att detär ett dåligt resultat efter våra sex regeringsår. Det är sannolikt att dethade funnits fler platser, om förslaget om statsbidraget inte hade rivits upputan fått träda i kraft på det sätt som var tänkt. Det är alldeles säkert attdet hade varit fler platser om inte socialdemokratiska kommunalpolitiker hadestoppat upp och bromsat initiativ i den här riktningen ute i kommunerna. Frågan är nu vad som händer med den enstaka procent somfinns. Kommer dessa daghem att finnas kvar, om beslutar i enlighetmed det socialdemokratiska förslaget, eller delar möjligen att föräldrakooperativ egentligen inte behövs? Vi i folkpartietmenar att precis så många behövs som föräldrarna är villiga att starta. Vi villstimulera den typen av initiativ, inte bestraffa dem. Därmed kan fler barn fåomsorg i olika typer av daghem. Den socialdemokratiska njuggheten till enskildadaghem leder alltså till en långsammare utbyggnadstakt av barnomsorgen. Dettaär ett av svaren till de 88 000 som vill ha sin barnomsorg ordnad, meninte kan få det. 13GÖTE () replik: säger att vi måste utgå frånekonomiska realiteter. Jag delar hans uppfattning pä den punkten. Ocksåsocialdemokraterna har alltså fått anpassa sig till de här realiteterna. Mendet är inte bara fråga om att konstatera det, utan man måste också försökaskapa alternativ som ger bästa möjliga effekt och utbyte för familjerna ochbarnen inom ramen för de ekonomiska realiteter vi har. Här säger socialdemokraterna nej till alternativ som ärbilligare, som är lika bra och skapar ytterligare valfrihet och som skulleinnebära att flera av dessa 88 000 familjer skulle få barnomsorg ochbarntillsyn ordnad. Det är mycket märkligt. Ni har blivit er egen ideologisslavar, , till förfång för barnfamiljerna och barnen. Det är ettfaktum. Det har ni också satt på pränt, både i propositionen och isocialutskottets betänkande. fastslår det nu när han säger, attom kommunen är huvudman i detta entreprenadförsök, då får man statsbidrag. Menär det någon annan som är huvudman, får man inte statsbidrag. Här slår manundan ytterligare ett försök från kommunerna att lösa barnomsorgsfrågan på ettbilligt, effektivt och bra sätt för dessa 88 000 familjer. Jag skulle vilja vädja till : Tänk om ochpröva entreprenadtanken en gång till, fastna inte i en socialistisk slentrian!Kommunerna söker alternafiv för att klara det här. Hindra dem inte i sädanaförsök! Sedan säger att är litet. Jag hållermed om det. Då gäller det att skapa förutsättningar för en ökning av dennaandel, inte minska den ytterligare. 14RUNE () replik: I sitt huvudanförande läste ett citat från socialtjänstlagen. Jag utgår ifrån att intemed det citatet ville göra gällande att det är samhället som har huvudansvaretför barnens fostran och värd, utan att vi är överens om att det huvudansvaretligger hos föräldrarna. framhöll att det egentligen inte går attklara ut hur mycket statsbidrag kommunerna får totalt sett. Jag har sammauppfattning. Därför anser jag inte heller att försök tillargumentering mot vårt förslag om ett lika statsbidrag för de olikabarnomsorgsformerna häller. Beträffande svar till utgårjag ifrån att ändock accepterar att föräldrakooperativ som finnsmed i barnomsorgsplanen är statsbidragsberättigade. talade om 88 000 barn som önskar barnomsorgutanför hemmet. Men på den punkten råder inga delade meningar. Vi vill ha denbästa barnomsorg som vi kan få för barnen. Vad vi diskuterar är olika formeroch att de olika barnomsorgsformerna skall jämställas, så att inte deninstitutionella värden prioriteras och sä att man inte binder sig för den. Om jag har läst siffrorna rätt är det av dessa 88 000barn som vill ha barnomsorg eller mer. Det innebär att villha , kanske en eller eller mindre antal timmar perdag. Vad säger det? Jo, att vi har behov av flexibilitet i barnomsorgen, så attvi kan tillgodose de olika intressena. Och för att vi skall få detta behöver viockså olika typer av barnomsorg. Barnomsorg och social hemhjälp 15INGA (vpk) replik: Jag är medveten om att vi har ettbudgetunderskott i vår ekonomi. Men vad som har hänt i den svenska ekonomin äratt vi har fått ett mycket stort underskott i statsbudgeten - som har fåttmotivera sociala nedskärningar - som vi har kunnat se hur mäktigafinansgrupper och spekulanter fått en närmast sagolik förmögenhetsökning.Klippen på börsen slår ju alla rekord. I stället för att skära ned den sociala verksamheten ochkrympa den offentliga sektorn måste budgetunderskottet minskas genom enordentlig utjämningspolitik som angriper de stora förmögenheterna ochspekulationsvinsterna. Vi har visat på en sådan politik. Vi anser att det statliga budgetunderskottet inte skallminskas genom försämringar och nedskärningar som drabbar de sämst ställda ochsom går ut över angelägna sociala behov och ökar klyftorna i samhället. I dethär fallet måste barnens väl gå före spekulanternas och börshajarnas. Så ser den svenska ekonomin ut. Det finns pengar som kantrygga en bra och väl utbyggd barnomsorg. För de 88 000 barn som efterfrågar barnomsorg skall vigöra en utbyggnad av den kommunala verksamheten, men för den sakens skullbehöver vi ett statsbidragssystem som verkligen tryggar en sådan utbyggnad. Viskall inte ha dagis på entreprenad, som föreslår. Vi skall intebygga ut i form avalternativa enskilda lösningar. Det är en och samhällelig uppgift attbygga ut den kommunala barnomsorgen, och den skall byggas ut sä att den blirbra för alla barn som behöver den. 16 () replik: Det enda som vi är överens om - i varje falli ord - är att vi skall ha den bästa omsorg som vi kan tänka oss för våra barn,att familjerna har en svår ekonomisk situation och att detta behöver ses överoch lösas. Det aktuella förslaget innebär först och främst att vimåste rätta in oss i den ekonomiska situation som vi f. n. har. Förslaget är vidare en del av en större fråga, hurbarnfamiljerna har det ekonomiskt. Det kommer vi tillbaka till . Detta är också en fråga om jämlikhet över huvud taget ivärt samhälle. Jag kan hålla med när hon säger att det är vårfrämsta fråga.