prot · G70915 · 1983-12-31 00:00:00 — Vi måstesom riksdagsmän, som ansvariga för vårt folk, arbeta för att få etträttssamhälle i mening - annars inträder barbariet. Det är väl hyckleri att fördöma dödande på annat hållsamtidigt som man godtar att de friskaste och finaste människor som finns, deofödda med alla deras möjligheter, inte skall ha rätten till livet. I utslaget.från Malangen herredsrett, som jag kan användasom jämförelse, är domarna eniga om att frikänna prästen. De säger att demåste betrakta aborten som ett dräpande av en liten människa. Det är också mininnersta övertygelse, och därför måste jag som politiker, som människa och somkristen arbeta för att barnen får rätt att födas - rätten till liv. Det måstebli en omdaning från grunden. Sedan är det också detta med resurserna för vår sjukvård.Jag hade samtal med en människa som går och väntar på att få enplats på ett sjukhus. Oerhört många gör det. Men det finns inte plats. Vi haront om pengar för sjukvård och hälsovård. Är det då riktigt använda resurser?Detta är å andra sidan en bifråga, en fråga i andra hand. Det jag vill är inte att hävda det absoluta förbudet utanatt vi såsom människor av god vilja, såsom svenskar med en lång kulturtraditionoch såsom människor som tänker riktigt och rätt skall gå in för att göra detmöjhgt för mödrarna att ta emot sina barn. Det är ju inte dem vi skallbeskylla. Det är alltid åtminstone två personer med i bilden när ett barn skallfödas. Det måste bli en förändring. 31EVERT () replik: Hela den debatt som har förts, alla de samtalsom har förts och abortlagstiftningen utgår ju från att aborten är ennödlösning. Vi strävar i olika sammanhang efter att antalet aborter skallminska. Jag utgår från att detta är den väg som vi måste fortsätta på. Jag kan inte förstå att den lösning som t. ex. ToreNilsson förespråkar skulle leda fill detta, utan den kanske leder i motsatt riktning.Det finns tyvärr exempel på att det är på det sättet i andra länder. 32INGA (vpk): Egentligen hade jag inte tänkt ta till orda iden här debatten. Jag hade tänkt låta dessa mörkmän från (m) tala med varandra,men tycker jag att det räcker. Kvinnor i har kämpat för att få fri abort. Kvinnorkämpar fortfarande runt om i världen för att få rätt till en fri abort. Vad mörkmännen i moderata samlingspartiet gör här ikammaren år , om än i förtäckta ordalag, är att angripa var abortlag.Till dessa mörkmän vill jag säga: Sluta att angripa vär abortlag! 33 (): mötte jag ordet mörkman ien tidning. Det var en av ledamöter som skrev i sin tidning attriksdagen hade åtminstone två mörkmän - varav jag var den ena. möter vi detordet igen. talar om mörkmännen i . När vi vill slå vakt om de ofödda barnens rätt till liv,då blir vi av kallade för mörkmän. Det säger allt om kommunismen. 34 (): I en debatt , i samma frågavill jag minnas, steg upp i bänken och ropade nej, nej medan jagtalade. Jag förstår att hon ser ett rött skynke när hon hör mig - eller ensvart duk, hon talar ju om mörkmän. Hon talar om att kvinnorna har kämpat för sin rätt tillabort. Vad vill egentligen kvinnan, ? Jag minns min farmor och hennes samtida. De ville liv. Jagminns min mor. Hon ville liv. Jag känner kvinnor , och jag tror mig kännadem rätt dä jag säger att innerst inne vill en kvinna alltid att hennes barnskall få födas. Sedan har vi skapat ett samhälle där hon kanske fåralltför stora bördor, där det är för tungt för henne att leva vidare. Så har vigett henne denna s. k. lagliga utväg - det är inte hennes fel. Det jagefterlyser är att vi skall skapa ett samhälle där rätten till liv är självklar,från begynnelsen fill den av vårt liv. Vi måste se till att vårtsamhälle verkligen är ett rättssamhälle. Som och som en som tror på iallt måste jag hävda vad säger: Du skall inte dräpa. Jag hoppasverkligen att skall höra fill ljusets riddarvakt. 35INGA (vpk): Nr 15 Det som mörkmännen i vill är att slå vakt om Onsdaeen den sådanaförhållanden som rådde i fascismens . Det säger allt om Vissa abortfrågor Överläggningenvar härmed avslutad. 36 TREDJE VICE TALMANNEN: efter det att vi avgett den definitivavoteringssignalen går vi nu till beslut. Mom. 5 (fristående vårdalternativ) Utskottets hemställan bifölls med234 röster mot 83 för reservation 1 av m. fl. 1 ledamot avstodfrån att rösta. Mom. 10 (tillsättande av en socialdelegation) Utskottets hemställan bifölls med 303 röster mot 16 förreservation 2 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Övriga tnoment Utskottetshemställan bifölls. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 (utredning om ny abortlagsfiftning) Utskottets hemställan bifölls med 265 röster mot 49 förreservationen av . 6 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 och 3 (sjukvårdspersonals deltagande i aborter) Utskoftets hemställan bifölls med 301 röster mot 14 förmotion 1982/83:745 av m. fl. 6 ledamöter avstod från att rösta. 8 § Anmäldes och bordlades 1983/84:4Ändring i studiestödslagen (1973:349) 1983/84:37Höjning av skatterna på drycker och tobak, m. m. 1983/84:38Förslag till lag om nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift i , m. m. 1983/84:40 Vissaekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1983/84:41 Garanti och försäkring somvillkor för bostadslån till vissa nybyggda småhus 4 protokoll 1983/84:14-17 9 § Anmäldes och bordlades 1983/84:21av m. fl. Särskildasysselsättningsåtgärder för /84 (prop. 1983/84:26) 10 § Meddelande om interpellation Meddelades att följandeinterpellation framställts 1983/84:34av () till kommunikationsministern om prissättningen vid detav SJ ägda åkeriföretagef Svelast: Nedgången i ekonomin under1970-talet skapade stora svårigheter för transportnäringen. Överetablering,pressad lönsamhet, nedläggning av företag blev följden. Ett flertal exempelvisade att små åkerier för att klara konkurrensen har balanserat på,och i flera fall kommit över, den gräns som lagar och förordningar stadgarbeträffande åkerinäringen. har det inletts en sanering av branschenför att bl. a. uppnå en bättre balans mellan utbud och efterfrågan pååkeritjänster. Utgångspunkt för detta arbete har varit att avalla åkerier är enmansföretag. Saneringsarbetet försvåras nu allvarligt av attstadiga Svelast - som har av marknaden - har börjat ett priskrigför att komma upp i en marknadsandel på . Svelast är ett av SJ belagt företag. Tillsammans med SJbörjade Svelast att dra upp riktlinjerna för hur manskulle kunna effektivisera styckegodstrafiken. För att skapa ett slagkraftigarealternativ för styckegodskunderna bildades en gemensam organisation med uppgiftatt ta hand om styckegodstrafiken vid SJ. Denna division trädde i kraft den 1oktober 1982. Dess mål är att komma till rätta med deekonomiska problemen på styckegodssidan. Den nya styckegodsverksanihe-ten skalli hög grad bygga på en ny teknik under namnet "E-sam" med 3,4 meterscontainrar som lastbärare från terminal till terminal och i allt störreomfattning direkt från kund till kund. SJ har och gått medkraftig förlust. Statens stöd till företaget uppgår till ca 2 miljarder kronorper år inkl. det stöd företaget erhåller för att upprätthålla trafiken på detersättningsberätfigade nätet. Genom skilda bokföringstekniska transaktionersamt genom nedskrivning av ägarkapitalet har företaget undgått att betalastora delar av sina investeringar. Svelasts strävan att dubbla sina marknadsandelar harskapat en betydande oro i åkeribranschen. Både de fackliga organisationerna ochåkarna hävdar attSvelast kan hålla lägre priser på många frakter genom att de på skilda sätt får del av de subventioner somstaten ger SJ. Mot denna bakgrund vill jag fråga kommunikationsministernföljande: Avser kommunikationsministern att undersöka ifall det av SJ ägdaSvelast direkteller indirekt subvenfionerar sin verksamhet genom att företaget har fått ellerfår del av det omfattande statliga stödet till SJ? 11 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1983/84:113 av () till statsministern omett program för ökad närhet mellan bostäder och arbetsplatser:.. Vår statsminister har flyttat tillGamla stan för att få närmare till jobbet och har enligt egen utsago vunnitflera timmar per dag genom att slippa de långa dagliga arbetsresorna. Det är angeläget att fler människor får samma möjlighetfill närhet. Det förutsätter en bestämd politisk vilja att styra utvecklingen idecentralistisk riktning. Alla kan nämligen inte som statsministern flytta infill centrala staden - arbetsplatserna måste flytta ut till bostadsområdena. Är regeringen beredd ta inifiativ till ett samlatåtgärdsprogram för att möjliggöra en ökad närhet mellan bostäder ocharbetsplatser i storstadsregionerna? 1983/84:114 av i (m) tillkommunikationsministern om avhjälpande av skador vid sprängningar förvägarbeten: Det tycks förhålla sig så attskador på fastigheter, som uppstår i samband med sprängningar för vägarbeten,av betraktas som ett mellanha-vande mellan entreprenör ochfastighetsägaren. Då den senare icke står i något eget partsförhållande tillentreprenören kan situationen leda till långvariga ansvarsdiskussioner mellanvägverket, entreprenören och fastighetsägaren, under vilken fid någonreparation av skadorna inte äger rum. Detta förfarande är absurt. Självfalletmåste det åligga den statliga myndigheten att tillse att reparafioner utandröjsmål verkställs. Är kommunikationsministern beredd att ofördröjligen tillseatt sådana instruktioner ges till statens vägverk i en sådan form att deomedelbart tränger igenom? 1983/84:115 av (vpk) till statsrådetMats om upprätthållande av oljeembargot mot : deltar i FN-embargot motSydafrika. Det finns belägg för att norska tankfartyg, som delvis ägs avSvenska genom , vid ett flertal tillfällen besöktsydafrikanska hamnar. Det finns skäl att misstänka att olja levererats viddessa tillfällen och att fartygen därigenom brutit FN:s oljeembargo. Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta för attupprätthålla oljeembargot mot ? 1983/84:116av (vpk) till statsrådet om användningen avviss exporterad krigsmateriel: Kan utrikesministern garantera attde eldrör som fått tillstånd att leverera till s. k. DIVAD-projektinte kommer att användas i den insatsstyrka som byggts upp av jordanska förbandför insats i ? 1983/84:117 av (vpk) tilljordbruksministern om svenska förelags tillverkning och försäljning avförbjudna växtgifter m. m.: Stora -- i skall använda växtgiftef Phenoxy Herbicide,för att bespruta skogar i . I dessa områden i östra borfrämst fattiga indianer, bönder och fiskare. De har tvingats gå till domstolför att försöka stoppa planer på att bespruta skogarna medväxtgiftet Phenoxy Herbicide. kom domstolsutslaget, att Stora Kopparbergsdotterbolag får bespruta skogarna med växtgiftet Phenoxy Herbicide, detta trotsatt en rad internationella experter vittnat om dess cancerframkallande effekteroch trots att detta växtgift i , och delar av är förbjudet. Medanledning av ovanstående vill jag fråga jordbruksministern: Vilka åtgärder avser regeringen, med hänsyn till Sverigestrovärdighet i miljöfrågor, vidta med anledning av att svenska storföretagutomlands använder och går i spetsen för att använda gifter och kemikalier somi är förbjudna? 1983/84:118 av () till statsrådet om undersökningen om bevarande av medeltida pergamentomslagtill böcker: Undersökningen om medeltidapergamentomslag till böcker i våra arkiv pågår, och man arbetar under storasvårigheter med ett oerhört värdefullt material. I våra nordiska grannländerhar man redan avtagit motsvarande bokomslag. Enligt uppgift föreligger nuproblem i samband med flyttning till nya, icke ändamålsenliga, lokaler. Avserkulturministern att vidta åtgärder i syfte att underlätta det viktiga arbete dethär är fråga om? 12 § Kammaren åtskildes .