prot · G709144 · 1983-12-31 00:00:00 — Förslagsställaren, ett landstingsråd i ,menar att fördelningen av ekonomiska resurser skulle kunna ske påett mer rationellt sätt om sådana gränser fanns, när sjukvården skall försökarädda ett nyfött barns liv. Mot denna bakgmnd vill jagställa följande fråga: Avser statsrådet ta initiativ till förslag i denriktning partikollegan i framfört? 1983/84:580 av BrunoPoromaa (s) till kommunikationsministern om trafiksäkerheten på vägar medträdalléer; Vid ett flertal riksvägar och allmänna vägar finnsännu rester av gamla trädalléer kvar. Trots att vägarna har genomgåttförbättringar i form av nya beläggningar och breddningar, står de gamlaträdalléerna kvar, ofta i direkt närhet av vägbanan. Därmed utgör de oftagrowuxna träden en allvarlig risk ur trafiksäkerhetssynpunkt. En dödsolycka somnyligen inträffade är ett exempel på detta. Jag viU därför ställa följande fråga till chefenför : beredd att vidta åtgärder i syfte att höja trafiksäkerheten på vägarmed trädalléer eller där träd växer i direkt närhet av vägbanan? 1983/84:581av () till jordbruksministern om ett trygghetspaket förskogsbrukare: Regeringen har ännu inte framlagt förslag om dettrygghetspaket för skogsbrukare som beställt. Däremot har en60-procentig höjning av skogsvårdsavgiften drivits igenom, så att man kanberäkna att ca 460 milj. kr. inflyter tiU statskassan. Medanledning härav anhåller jag att få en redovisning för hur dessa pengar skallanvändas, och om inte trygghetspaketet kan finansieras med medel inom ramen förde 460 milj. kr. som skogsvårdsavgiften ger. 1983/84:582av () till kommunikationsministern om parkeringsplatserna förhandikappade vid landets flygplatser: svarade kommunikationsministernpå min fråga beträffande ökat antal parkeringsplatser för handikappade. Ifrågedebatten hade kommunikafionsministern inte kännedom om att det vid våraflygplatser finns anmärkningsvärt få parkeringsplatser för handikappade.Statsrådet lovade att informera sig i frågan och att vid behov vidta åtgärder.Hittills har intet hänt, såvitt jag kunnat utröna. Varförhar kommunikationsministern inte vidtagit åtgärder vad gäller ett ökat antalparkeringsplatser för handikappade vid landets flygplatser? 1983/84:583av () till justitieministern om övervakningen av störandegatumusik: svarade justitieministem på minfråga om lagstiftningen rörande gatumusik. Statsrådet redovisade sin bestämdauppfattning om att störningar av det slag som förekom i inte kan godtas. I svaret redovisades också att polismyndigheten lovatatt inför den kommande våren och sommaren försöka skärpa insatserna motstörande gatumusik inom stadsdelen. Sedandess har uppgifter framkommit som tyder på att polisen saknar resurser för attskärpa de utlovade insatserna. är polisens resurser som är avdelade förstadsdelen mycket små. Semester, eventuella sjukdomsfall m.m. under sommarengör resurserna ännu mindre. Kanjustitieministern upplysa kammaren mera precist och konkret på vilket sättpolisens resurser för denna stadsdel skall bli tillräckliga närdet gäller övervakningen av gatumusiken? 1983/84:584av (vpk) till kommunikationsministern om SJ:s service på denorrländska fjärrtågen, m.m.; SJ:s program med s. k. CityExpress-tåg som har enbart klass och högre servicenivå innebär enligt SJ;shuvudkontor en inkomstbringande verksamhet som skall utvidgas. går CityExpress bl. a. på Unjen och omvänt. Resenärer på denorrländska fjärrtågen uttalar ofta klagomål på vagnmaterial och komfort. Hur utvecklas SJ:s nya affärsidé i samband med denyssnämnda expresstågen och finns i detta sammanhang några planer på attförbättra servicen också på de norrländska fjärrtågen? 1983/84:585 av förste vice talman ()till finansministern om bostadsförvaltande aktiebolags inbetalningar tillsärskilt investeringskonto: Bostadsförvaltande aktiebolag skallliksom andra aktiebolag göra inbetalningar till om vinsten vid 1984och taxeringar överstiger 1 milj. kr. (inbetalning till särskiltinvesteringskonto). De inbetalade beloppen skall sedan få tas ut och användasför investeringar. Men pengarna får inte användas för att bekosta arbeten påbostadsfastigheter, vilket innebär att dessa företag blir av med pengarna utan räntekompensation även om de har behov av sådana investeringar. Deallmännyttiga företagen berörs inte av inbetalningsskyldigheten. ärbyggarbetslösheten mycket stor, varför regeringen strävar efter att ökabyggnadsinvesteringar, om- och tillbyggnader. Har finansministern för avsikt attföreslå sådan ändring i reglerna att de bostadsförvaltande aktiebolagen kananvända de inbetalade beloppen för byggnadsinvesteringar, om- ochtillbyggnader? 1983/84:586av () till jordbruksministern om gränsvärdena för cyanidi dricksvatten: Medicinalstyrelsen fastställde på1950-talet det svenska gränsvärdet för cyanid i dricksvatten till 0,01milligram per liter vatten. Det var detsamma som ,, antagit. 1970 ändrade så WHO värdet till 0,05, och man överväger nu atthöja det ytterligare till 0,1. Till grund för den tänkta höjningen ligger forskningsrönsom visar att en människa tål i varje fall per dag utan att taskada. Det krävs alltså att man dricker upp till vatten! Dagenssvenska gränsvärde kräver ett rent teoretiskt intag på per dag.Metoderna för att analysera cyanidmängderna är också bristfälliga när dethandlar om så här låga värden. tvingas man i praktiken stänga en brunnbara man konstaterar att cyanid finns. Gränsvärdena är så låga att det är svårtatt mäta om värdena befinner sig över eller under gränsen. Brunnsägarna är desom drabbas hårdast, dels av att brunnen stängs av, dels, och kanske främst, avoron för hälsoriskerna. Vågar man dricka vattnet när myndigheterna blåser faranöver, med tanke på de bristfälliga mätmetoderna? Medanledning av det anförda vill jag ställa följande frågor till jordbruksministern.- Vad ämnar statsrådet göra föratt påskynda en översyn av det svenska gränsvärdet för cyanid i dricksvatten? På vilket sätt är statsrådetberedd att föra ut forskningsrönen som ligger tiU grund för en ändring avWHO-värdena? 13 § Kammaren åtskildeskl.