prot · G70975 · 1983-12-31 00:00:00 — På det sättetkan vi totalt sett klara oss med drygt hälften av den el som vi konsumerar ifredstid. Planeringen utgår bl. a. från det faktum att just elvärmen skallkunna kopplas ur, i första hand när det gäller de flexibla system där denanvänds . Det anförs att det är en direkt fördel att den el som vi i daganvänder i fjärrvärmesystem och fasfigheter med kombinationsanläggningar kankopplas ur och ersättas med någonting annat. En vikfig, positiv faktor i frågaom beredskapen är att vi fakfiskt använder sådan el för uppvärmning som går attersätta med någonting annat. Detfinns ytterligare inslag i planeringen som på ett mycket realistiskt sätt visaratt vi kommer att kunna klara oss med en betydligt mindre elförbrukning, utanatt allvarliga skador uppstår i produkfionen eller i det civila samhället. Viplanerar att koppla från kärnkraftverken i en krigssituafion. Det innebär attkärnkraftverken inte blir lika intressanta angreppsmål som de skulle vara om vivar beroende av dem. Dessutom - om kärnkraftverken ändå skulle bli angreppsmål- skulle effekterna när det gäller radioakfiva utsläpp och annat bli betydligtmindre än vid anfall mot kärnkraftverk som är i drift. I planeringen utgår vi,på ett mycket realistiskt sätt, från att vi måste skydda oss emot det värstasom skulle kunna hända i en sådan situation. Omenergiförsörjningen vid krig och krigsfara 4 (vpk): Jag kan mycket väl hålla med om att det är viktigt att ha ett starktcivilt samhälle, och jag tror att jag vågar påstå att jag är den som i den härriksdagen - både i detta hus och - har drivit dentesen när det gäller totalförsvaret. Det är rohgt att höra regeringensrepresentant ansluta sig till vad jag har sagt . Jagnoterar också försvarsministerns tal i som jag tyckte varpositivt. Också där kom det fram mycket av de tankegångar som jag och mittparti har fört fram när det gäller det svenska totalförsvaretoch hur den militära sektorn kanske skulle kunna organiseras. Det är rohgt närman får rätt. Om energiförsörjningen vid krig och krigsfara Vi skall inte uppehålla oss vid historien alltför mycket,jag kan gärna hålla med om det, men det är ändå viktigt att lära av historien.Vi skulle, som jag sade, ha haft ett mycket bättre läge påelförsörjningsområdet om vi hade haft en annan politik . Jag vill inte heller påstå - det skulle inte falla mig in- att mitt parti har varit särskilt framsynt. Omprövningen hos oss kom, som hosså många andra, , och det var många hårda motsättningar ochdebatter inom vårt parti, innan vi kom fram till den ståndpunkt som vi anservara riktig och som vi har . Tekniken skall utnyttjas, säger energiministern. Ja, detär riktigt, och just detta är frågan. Skall vi utnyttja tekniken till att byggaupp storskahga eller smäskaliga system, utnyttja den för att öka vår beredskap?Tekniken ger ju sädana möjligheter också. Jag tycker att det finns en hopblandning ienergiministerns resonemang när energiministern talar om förhållandena underfred och krig. Det är ju extrema förhållanden under krig, och dem kan man intejämföra med förhållanden under fred. Det kan väl vara bra ur renelförsörjningssynpunkt att vi har , och nere isödra . Men de skall ju kopplas ur, som energiministern också har sagt,och då har vi inte någon balans längre - vi har ju litat på kärnkraften. Vimåste alltså tänka på förhållandena under kris och krig - det tyckerjag är viktigt. Jag vill säga några ord om urkopplingsbara elsystem ochvärmeförsörjning med el. Det må vara att de elpannor som vi talade om i höstasoch som sitter i fjärrvärmesystemen är urkopplingsbara och skall ersättas. Menbeträffande den stora mängd elström som går in i värmesystemet, i småhusen ochnaturligtvis också i fjärrvärmesystemen, finns det inte några ordentligaberäkningar, även om man nu säger att det blir en minskning avelförbrukningen vid kris eller krig. Finns det då tillräckligt underlag för attsäga att vi klarar detta - också med tanke på de extrema förhållanden, som kaninnebära att de stora försörjningslinjerna från också slås ut -medvattenkraft, oljekondenskraft o.d.? Det är frågan. Jag är fortfarande mycket orolig för dessa förhållanden,och jag tror säkert att regeringen är det också. Jag tyckte bara att det idetta svar låter precis som allfid när vi för dessa totalförsvarsdebatter: detär väl beställt med allting, allt är förberett, åtgärder är vidtagna, det finnsplaner. Jag vill hävda att det inte är tillräckligt som det är, att det bordegöras mycket mer och att det borde göras mycket snart, för att vi skall få ennågot sä när god beredskap på elförsörjningsomrädet. Det skulle inte falla mig in att i någotsammanhang säga att vi är förberedda för att utan problem kunna klara enkrigssituation, särskilt inte en extrem krigssituation. Det är för att vi vetvilka risker krig innebär som vi till varje pris viU förhindra krig. Det jagvill hävda är att vi med tillräckligt allvar arbetar för att förhindra att ensådan situation skulle leda till onödiga problem och lidanden, att vi medfillräckligt allvar och med intensitet arbetar med de härfrågorna, och att vårt elförsörjningssystem är uppbyggt och ständigt förbättrasmed hänsyn fill de här riskerna. Det är vad jag hävdar. Jag vill också säga att i den planering som finns, bådehos de för försvaret ansvariga myndigheterna och hos de för energiförsörjningenansvariga myndigheterna, har särskilda utredningar om hur man skall klaraelförsörjningssystemet prioriterats. Elförsörjningssystemet i sig prioriteras,därför att många andra funktioner i samhället är beroende av attelförsörjningen fungerar. I den nu aktuella försvarsplaneringen ochenergiförsörjningsplaneringen prioriteras alltså de här frågorna. Utredningarkommer att redovisas, vilka genomförs under det här året, både inom mittansvarsområde och inom försvarsministerns ansvarsområde. Vi fär anledning attta ställning till de slutsatser som dessa utredningar kommer fram till. Detsker ett ständigt samarbete mellan de för energiförsörjningen och de förförsvaret ansvariga myndigheterna pä det här området. De beräkningar som har gjorts om möjligheterna att ersättael och minska elanvändningen i en krissituation är realisfiska. Det kan inteuteslutas att det i en sådan situafion blir tillfällen då ingenting stämmer.Jag påstår inte det, men jag påstår att de beräkningar som har gjorts ärrealisfiska. Den användning av el som sker för uppvärmning sker till alltväsentligt i system som innehåller alternativ till el. Vi har en bebyggelse medsmåhus med direktverkande el där det kan uppstå problem, det erkänner jag. Menden allt övervägande elanvändningen för uppvärmning sker i fjärrvärmesystem ochi fastigheter där man ställer som ett villkor för att få använda el attdet måste finnas ett alternativ. När vi räknar med att omkring ungefär25-30TWh skall användas för uppvärmning, är det i allt väsentligt i sådanasystem. Däri ligger i en sådan här situation en av fördelarna med att användael för uppvärmning. Det som verkar vara ett problem kan paradoxalt nog i självaverket hjälpa oss att klara situationen. Jag vill redovisa en annan synpunkt. I en krissituationkommer inhemska bränslen att vara ett mycket viktigt ahernativ. När det gällertorv har vi fått beslut om torvanvändning som innebäratt torvens andel i energiförsörjningen, även i en normal situation, kommer attvara mycket större än vi kunde räkna med bara . I en krigssituation kommer pappers- och massaindustrinsannolikt inte att kunna arbeta med full kapacitet, helt enkelt därför att maninte kan exportera i normal omfattning. Det innebär dels att den industrinseget elbehov minskar, dels att skogsråvara, som vi inte vill använda sombränsle, då blir tillgänglig som bränsle. Detta har jag, herr talman, velat anföra som exempel påatt vår planering i högsta grad är realistisk. Om energiförsörjningen vid krig och krigsfara 6OSWALD (vpk): Den förbättring av distributionsberedskapenbeträffande el, som det åligger framför allt att genomföra, ärnaturligtvis nödvändig, och det är bra att den kommer till stånd. Jag äremellertid mycket misstänksam mot och dess ledning och Omenergiförsörjningen vid krig och krigsfara detta av mycket goda skäl,nämligen just på grund av de erfarenheter som vi har av detta verks agerande iden svenska energipolitiken. Jag hoppas verkligen att den här regeringen ochdess energiminister tar ett fast grepp om detta verks agerande päenergiområdet. Vi måste trots allt beakta att på energiområdet imångt och mycket har varit en stat i staten. Verket har i mycket styrthändelseutvecklingen. Detta borde inte få fortsätta längre. Nuåterkommer verket med samma agerande och säger att det nu måste få mer pengarför att kunna bygga ut stamledningarna, förbättra de stora högvoltsledningarna,m. Detta låter ju mycket betryggande, men vet vi hur sårbart heladetta stora system är. är jag inte riktigt ense medenergiministern. Jag tror alltså att det vore bättre att snabbare och meraresolut satsa på en mer decentrahserad produktion - just med tanke på att det ifredsfid kanske kan vara en fördel att ha de storskaliga systemen. Det är juprecis det säger i sin annons i . Energiministern lästenästan ordagrant ur den annonsen i sitt förra inlägg: det är skillnad på smäskaligaoch storskaliga system, och det finns både för-och nackdelar med dem. Men jagtror att all erfarenhet, all forskning och alla slags säkerhetspolitiskaöverväganden talar för att de smäskaliga systemen är överlägsna under sådanaextrema förhållanden som kris- och krigsstider utgör. Vi behöver bara jämföramed 1940-talets svenska samhälle och den beredskapstid som vi hade dä och somvi klarade ganska bra. Vi skulle ha oerhört stora svårigheter att klara ensådan situafion just pä grund av att vi har lämnat småskaligheten ochövergått fill storskalighet. Självfalletär det bra med alternativa energikällor; inhemska bränslen är utmärkta. Det ärmycket bra att de är på väg. Det är bara det att det brådskar, och vi måstegöra någonting mycket snabbt. På denna punkt har vi naturligtvis kvar vår gamlavanliga motsättning. Jag och mitt parti, och många andra, ser kärnkraften ochden stora elproduktionen som ett hinder och som en bromskloss för en bättreuppbyggnad av den svenska elförsörjningen, för ett mindre sårbart system ochför en bättre energiproduktion. Men jag ger gärna energiministern ochregeringen det erkännandet att det som har vidtagits ärbra åtgärder som pekar i rätt riktning. Jag har förhoppningen att den svenskaelförsörjningen skall fä ett bättre system. Som det är är beredskapeninte god, den är mycket dålig. Överläggningen var härmedavslutad. 3§ Föredrogs men bordlades åter betänkande 1983/84:16Finansutskottets betänkande 1983/84:19 betänkande 1983/84:11Jordbruksutskoftets betänkande 1983/84:20 4 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1983/84:320 av () till statsrådet om åtgärder mot organiserad flyktinginvandring: har flera hundrairanier kommit till via . Det rör sig om organiseradflyktinginvandring. För polisen och invandrarverket har denna oregleradeinvandring medfört stora problem. Invandringen översfiger betydligt denbeslutade kvoten för invandring. Som framgått reser man på falska pass och visamen på "riktiga" biljetter. De flygbolag som befordrat de flestaflyktingarna är SAS, , Aeroflot och JAT. Hur avser invandrarministern att komma fill rätta med denform av professionell människosmuggling som det tycks vara fråga om? 1983/84:321 av () till utbildningsministernom meritvärdet av viss högskolekurs: Tvä fackhgt aktiva Metallare fränSmedjebacken påbörjade en 20 poängs distanskurs i arbetslivskunskap ochpersonalarbete. Efter 1,5 månad meddelas de att de inte kommer att fåtillgodoräkna sig de 20 poängen, men väl få ett intyg om att de följtundervisningen. Detta sker trots att de kunnat förete intyg om kunskaper iengelska motsvarande gymnasiekompetens -avsaknaden av gymnasiebetyg i engelskavar det formella skälet för att de inte kunde betraktas som fullvärdigadeltagare i kursen. Med hänsyn fill att den beskrivna bedömningen inte synesstå i överensstämmelse med högskolans mål vill jag fråga utbildningsministernom hon vill medverka till att sådana bedömningar förhindras i fortsättningen. 5 § Kammaren åtskildes .