prot · G709129 · 1983-12-31 00:00:00 — Han kunde därför göra en ritning.Sedan kom beskedet - utan bevis - att det inte var utvecklingsbart. Jag tyckeratt det är mycket tragiskt. och jag har en annan motion där vi hartagit upp frågan om slutgiltig kompensation till byggnadsingenjören afForselles. svarar att sakfrågan är underbehandling inom förvaltningskontoret. Jag uppfattar-detta som ett bejakande avmotionen, alltså att motionens begäran kommer att villfaras. Det är bra, mendet måste ske . Förra gången denna fråga skulle behandlas, ,hade jag tänkt tala om att den man vi ville skulle få kompensationen skullefylla år dagen därpå och att han är i stor ekonomisk misär. har det gått 14dagar till, och svårigheterna har blivit större. Jag upplever det som glädjandeatt utskottet meddelar att förvaltningskontoret behandlar saken. Jagförutsätter att det blir en positiv lösning och att den kommer snart. Det varden mannen som hade de grundläggande kunskaperna och lämnade dem till den somritade det förslag som skulle ha kunnat ge oss ett så bra hus men som man sadeinte var realistiskt. I det förslaget ingick grundförstärkning, säkerhet, högstandard och tidsvinst. Jag vet att många kanske förargar sig över att jag talarhär men jag kan inte be om ursäkt. Jag menar att vi har använt pengarnafelaktigt. Jag har naturligtvis min skuld i det; jag har kanske arbetat försvagt. Men jag hoppas att det finns människor som har förmåga och intresse attse på denna sak. Jag skulle vara mycket häpen om inte detta också måste bliföremål för revisorernas intresse. Jag haringet förslag, för jag vet att det är meningslöst att yrka något. 126 (): En av de fördelar som försvann när riksdagenflyttade från var garaget i anslutning till riksdagsbyggnaderna.Många, både ledamöter och tjänstemän, har ett kontinuerligt behov avgarageplats. Det är då förvånande att inte den här frågan löstes i samband medombyggnaden av . Jag menar att parkeringsfrågan måste lösas. Ettpermanent garage för behov bör anordnas i nära anslutning tillriksdagen. Garage kan anordnas under Riksplan och till lågakostnader, om man vill. Nedfartsramp finns anordnad från Riksplan. På det områdesom var reserverat till riksdagsgarage finns nu drygt tiotalet markeradegarageplatser. En del av det övriga utrymmet används till upplag, en del äroutnyttjat och drygt halva ytan avses bli museum. Det museet behöver enligt minuppfattning inte hgga där, utan kan läggas på annan plats. Om man på det sättet utnyttjar allt användbart utrymmefinns det plats för mellan 150 och 200 bilar, enligt min egen uppskattning.Eftersom nedfartsrampen är färdig skulle kostnaderna bli mycket små föriordningställande av riksdagsgaragetdär det från början var planerat. Om detta garage sedan inte Nr 129 skulleräcka till finns möjligheter att också anordna utomhusparkeringar på j (j *'P'""- 25"aVill984 säger utskottet:"Då den i motionen väckta frågan direkt ligger inom förvaltningskontorets ansvarsområde synes något särskiltställningstagande a ,/ »,-// av inte nu erforderiigt." Det är ettegendomligt uttalande. Riksdagenbeslutar och förvaltningskontoret verkställer, om vill # ha ettgarage på den angivna platsen. "Utskottet förutsätter att förvaltningsstyrelsenuppmärksamt följer garagefrågan och tryggar ledamöternas och personalens behovav goda och säkra garageringsmöjligheter på lämpligaste sätt", säger man.Ja, det är gott och väl att utskottet förutsätter det. Detta är ju i och försig en beställning till förvaltningskontoret - att se till att den här sakenordnas. Men jag menar att det inte räcker för ledamöter och tjänstemän att baraha vaga förhoppningar om att det skall kunna bli ettgarage - för det behövs ett garage. Låt oss nu få den här frågan löst, oavsett om garaget blirdär jag har talat för att det skulle kunna anordnas, för ett lågt pris, ellerpå något annat ställe. Och enklast går det att få frågan löst om vi röstar förden motion som jag har väckt. Låt oss få ett fungerande riksdagsgarage för enliten kostnad och i nära anslutning till riksdagsbyggnaderna! Jag yrkar bifall till motion 1983/84:1416, där det begärsatt ett permanent garage för behov skall anordnas i nära anslutningfill riksdagsbyggnaderna. 127 (): Ett av de anföranden som här har hållits rörfrågan om garaget. Jag vill påpeka att när fattade ett beslut om atthär arrangera ett museum, så skedde det på bekostnad av en lösning avgaragefrågan som i och för sig hade varit gynnsam utifrån de utgångspunkter somhär har berörts. Men vi valde medvetet att här anordna ett museum. har, tycker jag, förvaltningsstyrelsen mycket noggrantförsökt skapa alternativ på detta område. När utskottet nu förutsätter att manuppmärksamt följer garagefrågan, så sker det efter en remiss tillförvaltningsstyrelsen, som därvid just har påpekat att man har denna frågaunder observafion. Jag vill därför vidhålla yrkandet om avslag på motionen. i Agnas höll ett engagerat anförande förvissa synpunkter på riksdagshusbygget. Jag vill påpeka att vi i utskottet fåren slutrapport från förvaltningsstyrelsen om riksbygget. Då bUr detmöjligt att återkomma till den här frågan - bl. a. i anslutning till denekonomiska slutredovisning som då kommer. Anförandet gick alltså utöver de yrkanden som finns imofionen, och det yrkades heller inte bifall till motionen. Men jag anser att vad vi svarat närdet gäller motionen står sig, nämligen att det här bör vara en fråga som behandlas inom byggnadskommitté och den särskilda ledningsgrupp som avlöst kommittén. Anslagen till riksdagenoch dess verk m. m. Sedan vill jag gärna göra ett personligt inlägg, litetutanför betänkandet. Det gäller de synpunkter som berör arbetsplatsensfunktion. Jag tycker att det är oerhört vikfigt att vi tar hänsyn till dessasynpunkter. En arbetsgrupp inom har fått motta olikaönskemål från ledamöterna om förbättringar soni skall kunna ske här i husettill förmån för ledamöternas servicekrav. Vi kommer före sessionens slut attredovisa dels de önskemål som vi har fått, dels de åtgärder som är planerade ochsom det då självfallet åligger förvaltningsstyrelsen att verkställa. Jag villalltså meddela ledamöterna att det kommer en sådan rapport. Med dettayrkar jag bifall till utskottets hemställan på samtliga punkter. 128 () replik: Först en anmärkning. 1966 flyttadejag från Agnas och har sedan bott i . Det kunde vara gott att få dettaget till protokollet. Sedan till talet om förbättringar. Är det möjligt att detär bara jag och ett par tre till som tycker att det är underligt att vi efterdetta väldiga arbete under så lång fid - med utredningar och förslag och med enarkitekttävling i botten - nu inte har ett färdigt hus? Vi har fått detpresenterat både i ett brunt papper från och i en praktfull bok somdelats ut. Jag har t, o. m. givit bort den fill vänner från ochVancouver och hoppas att de inte genomskådar att den i mycket bara är en skylt. Är det inte märkligt att vi inte har det bra, att detfinns så många som börjar upptäcka att det är jobbigt här? Tror OlleSvensson själv att vi i längden kan fortsätta så här? Jag är nöjd med mitt arbetsrum. Det är mycket som ärtrevligt - jag tycker om läget här, men jag tycker inte om den här storapåbyggnaden. Jag tycker det är vikfigt att vi är på , i den månvi är det, men varför blev det så här? skall jag inte söka syndabockar - jag säger bara attdet är oerhört tragiskt och beklagligt att det är som det är, och det blirockså oerhört dyrt. Och var slutar det? Skulle det hända en katastrof, så attdet blir en större sättning, hur skall vi då bära OSS'åt? Får jag sedan fråga : Det där museet - kommerdet någonsin att gå att använda? Är det inte sant att det tränger in vattendär? Jag vill också säga fill min vänAllan : Jag har svårt att tro att det är möjligt att ordna ett garagefill rimliga kostnader, såsom det ser ut här under jorden. 129BIRGITTA (): Jag är glad över att konstitutionsutskottethar varit mycket välvilligt mot min motion nr 1389, där jag yrkar att riksdagenuppdrar åt förvaltningskontoret att i sin upphandling av papper ta stor hänsyntill hälso-och miljövården. Förvaltningskontoret har redan börjat arbeta efterde här linjerna. Senaste numret av är tryckt på ett trähaltigt, oblektpapper, och redaktören konstaterar där att det är billigare, mera miljövänligtoch minst lika snyggt. Papper bleks i onödan. Dettaförorenar och kostar energi. Det gäller att skapa efterfrågan på produkter somtas fram på ett miljövänligt och resurshushållande sätt. Det känns riktigt attriksdagen föregår med gott exempel. Jag ber att få yrka bifall fill utskottets hemställan. Överläggningen var härmed avslutad. Energibeskattningen m. m. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 6 (garage för behov) Utskottets hemställan bifölls med 274 röster mot 5 förmotion 1416 av . 5 ledamöter avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 1983/84:33om energibeskattningen m. m. och 1983/84:35om skatteflykt m. m. betänkanden 33 och 35 kommer attbehandlas i tur och ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Först upptas alltså skatteutskottets betänkande 33 omenergibeskattningen m. m. 131KARL BJORZEN (m): Energibeskattningen var föremål för engenomgripande debatt här i kammaren med anledning av proposifion28 och de motioner som väcktes i anslutning fill den propositionen. Av dettaskäl har vi från moderata samlingspartiet avstått från att under den allmännamofionsti-den väcka någon partimotion eller kommittémotion rörandeenergibeskattningen. Att det betänkande som behandlas ändå innehåller fleramoderata reservationer beror på att det under den allmänna motionstiden väcktesett antal enskilda motioner, som i skatteutskottet har funnitanledning att stödja. Den första reservationen berör de allmänna riktUnjernaför energibeskattningen. Vi har fått fillfälle fill att upprepa att vifortfarande helst skulle vilja se en mervärdeskatt kombinerad med energilikformigapunktskatter på en förhållandevis låg nivå. Vi är skeptiska till Nr 129 användningen av skatter såsomenergipolitiskt styrmedel. Det har alltså inte Onsdagenden kettnågon förändring. 9c opi-ji1984 Denna reservation anknyter tillmotion 2019, som i sin tur kan sägas vara en följdmotion till motion 2018. Den senare motionen, som är av miljöpoli- Enersibeskatt- ''' karaktär, har hänvisats tilljordbruksutskottet och kommer att behandlas ninsenm m ' kammaren . Därför har detvarit naturligt att i den nu aktuella reservationensärskilt peka på att de riktlinjer för energibeskattningen som fastslogs ihöstas har blivit olyckligt utformade, särskilt när det gäller beskattningen avkol. Det beslut som fattades om riktlinjer för den långsiktiga beskattningen avkol innebär nämligen en miljörabatt på i förhållande till olja. Det ärsvårt att se att detta betyder ett rimligt eller tillräckligt hänsynstagandetill miljöfaktorerna. Iproposition 158 om vissa kolfrågor, vilken senare i vår skall behandlas här ikammaren, visar socialdemokraterna att de har blivit litet fundersammabeträffande kolintroduktionen. De föreslår en begränsning av kolanvändningenjämfört med de riktlinjer som antog 1981. Vår förhoppning är att manfrån socialdemokratiskt håll också skall tänka över beskattningsreglerna påområdet så att man får skatteregler för kol som på bättre svararmot de miljörisker som är förknippade med kolanvändningen. Reservation 4handlar om differentierad skatt för olika koltyper. 1 det betänkande sombehandlades finns ett särskilt yttrande från de borgerligaledamöterna, vari påpekas att brunkol har ett energiinnehåll som är bara 60 %av stenkolets räknat per viktsenhet. Därför var det olyckligt att man tog bortdifferentieringen av skatten på kol, som fanns ända fram till iår. Speciellt cementindustrin drabbas av detta.Cementindustrin har haft hårda tider som vi alla vet, dels på grund av ettminskat byggande, dels på grund av en hård lågpriskonkurrens från östländerna.Man har då lyckats introducera användningen av brunkolsbriketter i sinproduktion och därigenom kunna klara konkurrensen. När nu kolskatterna stegför steg höjs blir det svårt för cementindustrin, särskilt om man inte fårendifferentiering som tar hänsyn till det låga energiinnehållet i brunkol. Vi hade hoppats att socialdemokraterna i utskottet skullevilja vara med om en revidering på de här punkterna. kan vi inte räkna mednågot ändrat ställningstagande här i kammaren, men vi kanske kan hoppas att manfrån socialdemokratiskt håll är beredd att tänka på saken ändå. Det skall jukomma en ny proposition om kolskatterna från , och innan denläggs fram har man möjlighet att se på frågan om differentierad skatt påbrunkol resp. stenkol. Reservation 6 handlar om en utvärdering av skatten på visselektrisk kraft. När beslöt om en särskild skatt på viss elektrisk kraft från äldre vattenkraftverk var vi moderater emot det och påpekade att skatten skulle slå hårt mot företag som hade varit förutseende och förvärvat vattenkraft för att använda i egen produktion och som ofta genom intäkter från kraftförsäljning balanserade förluster i övrig produktion. Detta villeinte 152 socialdemokraterna i utskottethålla med om. Man sade att konsekvenserna av beskattningen för de enskilda producenterna ochförbrukarna kunde vara svåra att överblicka men att det enligt utskottetsmening inte var något avgörande hinder för att införa skatten. Här har manalltså förklarat sig medveten om att det var svårt att överblickakonsekvenserna. När vi nu begär en utredning av konsekvenserna tycker vi borde ha kunnat tillstyrka den framställningen. I reservafion 10 yrkar vi på nedsättning avenergibeskattningen inom stödområde A. Det är närmast en regionalpolitisk frågamen hamnar ändå i skatteutskottets betänkande. Från moderat håll har vi längesagt att regionalpolitiken bör bedrivas med ett ökat inslag av generelltverkande medel, och vi tycker att ett avskaffande av elenergiskatten inomstödområde A borde vara ett lämpligt medel. Det skulle ge en stimulans tillökade industriinvesteringar, ge bättre utvecklingsmöjligheter förenergikrävande industrier och sänka energikostnaderna för hushållen. Detta harvi inte fått gehör för bland övriga partier, men den här debatten torde vi fååterkomma till i samband med regionalpolitiken. Slutligen behandlas i reservation 11 skatten på bensin somanvänds i flygplan för fritidsändamål. Här gäller det ju flygplan som iblandanvänds mot och ibland utan ersättning, och det är svårt att dra gränsen mellanskattepliktigt och icke skatteplikfigt bränsle. Statens inkomster av den härskatten är väldigt marginella. Det borde vara i samhällets intresse att setill, att det finns en kader av flygkunnigt folk t. ex. för räddningsflyg ochskogsbrandsbevakning. Vi har svårt att finna att det var vetfigt att införa denhär skatten från nyåret och hemställer att den skall avskaffas. Utskottsmajoriteten skriver att administrativa ochkontrollmässiga svårigheter för skulle vara motivet förinförande av den här skatten. Vi har svårt att tro att skatten har medförtnågon lättnad på de här punkterna; säkert har de administrativa ochkontrollmässiga svårigheterna snarare ökat. Vi ser det litet som ett utslag avavundsjuka att lägga den här skatten på fritidsflygning. Vi tror att samhälletförlorar mer än det vinner, och därför tycker vi att det vore bäst attomedelbart ta bort skatten. Jag ber att få yrka bifall till reservafionerna 1,4,6,10 och 11. 132INGEMAR HALLENIUS (c); Beskattningen av energi behandlas i dettabetänkande. har flera reservationer, där vi anser attenergibeskattningen är ett viktigt styrmedel för att nå energipolitikens mål.De av fastlagda målen för energipolitiken innebär att inhemska ochförnyelsebara energikällor skall prioriteras framför importerade ochmiljökrävande. Vidare skall en effektivare energianvändning ochenergihushållning främjas. Dessa prioriteringar skall styra utformningen avenergibeskattningen. föreslår från denna utgångspunkt följanderiktlinjer för energibeskattningen. Importerade och miljökrävande energiråvaror, såsom kol ocholja, bör ha en betydande och energilikformig beskattning. Importeradmiljövänlig energi, såsom naturgas, bör kunna få en viss"miljörabatt" och därmed en 11 protokoll 1983/84:128-129 Nr 129 lägre beskattning. Inhemskabränslen och alternativa drivmedel producera- Onsdaeenden ' på inhemsk råvara bör ejbeskattas. 25 april1984 Försurningen är sannolikt vårtstörsta miljöproblem. ter som vi fått om omfattande skador på skogen såväl i som nere i Energibeskatt- understryker vikten av attmed en kraftfull och medveten satsning ningen m.m. minska utsläppen. Detta borde hafått socialdemokraterna att tänka om och biträdavårt förslag om en höjd skatt på kol. Kravet att kolet skall beskattas lika medoljan borde nu vara självklart. En positiv utveckling när det gäller energihushållning ocheffektivare energianvändning gör att det egentligen inte finns någotbehov av kol i det svenska energisystemet. På kan bränslebehovettill väsentlig del täckas av inhemska bränslen. Det är viktigt att vi snabbt bromsaruppbindningen till kol, så att det inte kommer att hindra ökad användning avinhemska bränslen och ny energiteknik. Minskningen av vårt beroende av olja får inte ersättas medett ökat kolberoende. Därför bör kolskatten höjas. I reservation 4 berörs en annan fråga om likformigenergibeskattning. Brunkolsbriketter har energimängd jämfört med kol ochbör då ha en motsvarande lägre beskattning. Brunkolen kan då utgöra ett såvälprismässigt som kvalitetsmässigt intressant alternativ för cementindustrin. I reservation 5 yrkar vi att restitution av skatt på kolsom används i elproduktion ej skall utgå. Ett borttagande av restitutionen avkolskatt skulle inte drabba någon elproduktion men få enlångsiktig, stark styreffekt för byggande av mottrycksanläggningar baserade påinhemska bränslen och ny vatten- och vindkraft. Ireservation 9 framförs återigen centerkravet på att motoralkoholer produceradepå inhemska råvaror skall befrias från skatt. Detta har diskuterats , då majoriteten beslutade om en höjning av skatten på motoralkoholer. Jagtror inte att beslutet kommer att ändras, men det finns anledning attytterligare understryka att det finns starka skäl ur såväl miljö- somsamhällsekonomisk synpunkt för ett bifall till reservation 9. Blyutsläppen ären allvarlig miljöfara, där de bensindrivna bilarna främst svarar förutsläppen. Därför är det angeläget att vi så snabbt som möjligt går över tillblyfri bensin. Övergången till blyfri bensin är möjlig, om man ersätter bly somoktanhöjande medel med etanol. En inblandning av etanol i bensinenersätter blytillsatsen. Vi har inhemska råvaror, främst spannmål, som kananvändas för etanoltillverkning för att ersätta blyet i bensinen. Den förstaförsöksanläggningen för etanoltillverkning är idrift i och producerar etanol per dag. Försäljningen avblyfri bensin, där etanol ersatt bly som oktanhöjande medel, sker nu inomStockholmsområdet. Det är angeläget att produktionen av etanol byggs ut i fullskala. Det är inte bara etanol som man får fram vid dennaproduktion, utan flera biprodukter. Det är proteinfoder, stärkelse, som främst används till massain- 154 dustrin, och kolsyra. Vi har enbetydande import av dessa produkter. Det här visar ju att etanoltillverkningen inte baraminskar oljeimporten utan även på andra områden minskar vårt importbehov. Urberedskapssynpunkt är det också viktigt att vi bygger upp en inhemskproduktion. Det är sannolikt att investeringar i etanoltillverkning ärlönsamma, om de positiva effekterna på bytesbalansen och vår beredskap beaktasfullt ut. Energibeskattningen bör utformas så att en sådan utveckling främjas.Därför anser att etanol - baserad på inhemsk råvara - skall varaskattefri. Det är viktigt att vi snabbt fåren fortsatt utbyggnad, menutskottsmajoriteten gömmer sig bakom talet om pågående utredningar. Vi måsteta försurningsproblemet på allvar och ha handlingskraft att fatta beslut . I reservation 11 berörs frågan om skatt på bensin somanvänds i flygplan för fritidsändamål. Det är här fråga om sportflygplan ochmindre flygplan som ibland används mot och ibland utan ersättning. Det är judetta som är avgörande om skatt skall utgå eller ej. Det är ett krångligtsystem som är svårt att kontrollera. Det kan också leda till en minskadflygutbildning. Ur samhällets synpunkt är detta inte önskvärt. Det finns behovav flygkunnigt folk som kan ställa upp för t. ex. räddningsflyg ochskogsbrandsbevakning. Statens inkomster av att ta ut denna skatt är dessutommarginella. Jag yrkar bifall till reservationerna 2, 3, 4, 5, 7, 8, 9 och 11. 133KJELL (): Det är tredje gången som detta ärende står påföredragningslistan, och kommer det upp , sade när vibehandlade det förra ärendet. Tar jag inte fel, är det fjärde gången somskatteutskottets betänkanden 33 och 35 står på dagordningen. Det har dessutomvarit så underfundigt vid samtliga tillfällen att de här stått precis i skarvenoch tippat över till dagen därpå. är vi i samma situation och riskerar att få fortsättabehandlingen av det här ärendet under morgondagen. Jag skall därför vara ganskasummarisk, och det flnns också anledning att vara detta, eftersom såsent som behandlade den långsiktiga inriktningen avenergipolitiken. instämde då i väsentliga delar i denproposition som behandlades. Vår grund för detta var att oljeberoendet måsteminskas mycket kraftigt. Vi har också folkomröstningen att ta hänsyn till dådet gäller kärnkraften. Slutligen är det väl bekant att också slårvakt om de fyra outbyggda älvarna. Detta gör att vi är beredda att acceptera enförsiktig introduktion av kol. Utvecklingen av de alternativa energikällorna måstegivetvis också fortsätta i oförminskad takt, liksom övergången till inhemskaenergislag. Jag menar att energibeskattningen är bra utformad för attstimulera detta. Vi måste självfallet också fortsätta energisparandet. har inget inträffat som gett oss anledningtill någon förnyad inställning till den långsiktiga energipolitiken som i sintur skulle motivera någon betydande ändring i skattepolitiken. Den uppfattningom energifrågorna som kom till uttryck från vår sida liggersåledes fast. Energibeskattningen m. m. Dock vill jag yrka bifall tillreservation 4, i vilken krävs att kolskatten ändras och relateras tillenergiinnehållet i olika koltyper. Så några ord om reservation 11, i vilken yrkas att skattenpå flygbensin som används till fritidsflygningar avskaffas. Att flyga är enganska dyr fritidssysselsättning, dock inte dyrare än att engenomsnittsinkomsttagare kan hålla på med den. Beskattningen ökar naturligtvisinte möjligheterna för detta utan beskär dem. För samhället är det oerhört viktigt att vi kanupprätthålla ett flygkunnande i vårt land. Genom flygets möjligheter att påkort tid spana av stora områden har det stor betydelse för skogsbrandsbevakning,för räddning av nödställda, kustbevakning och annat. Jag tycker att detta är enverksamhet som bör uppmuntras i stället för att beskattas. I ofärdstidslutligen är det en ovärderlig tillgång att vi har tränade piloter. Jag yrkardärför, herr talman, bifall också fill reservation 11. 134BO (): Som både och harsagt var det så sent som som vi debatterade energibeskattning,då med anledning av regeringens proposition. De flesta förslag som väcks imotionen har tagit ställning till. Det blirdärför en viss upprepning av den debatt som vi då hade. Jag skall därför varaytterst begränsad i mitt inlägg och inte utnyttja den uppsatta taletiden. När man går igenom betänkandet finner man att det bara ärtvå nya reservationer som tillkommit sedan vi sist diskuteradeenergibeskattning. Jag skall därför kort kommentera några av reservationerna. I vad gäller reservation 6, angående utvärdering avskatten på vattenkraft, finner inte utskottsmajoriteten någon anledning attbiträda reservanternas krav. Anledningen till den extra kraftskatt somriksdagen beslutade om var närmast att samhället skulle blidelaktigt i kraftföretagens omotiverat höga vinster, speciellt när det gällerde äldre kraftbolagens anläggningar. Jag tycker själv att det var ett riktigtbeslut som fattade när det gäller vattenkraftsskatten.