prot · G70921 · 1983-12-31 00:00:00 — 26§ Svar på fråga 1983/84:119 om statsbidraget till barnomsorg och kommunalhemhjälp har, mot bakgrund avregeringens förslag i proposition 1983/84:9 om nya regler för statsbidrag förbarnomsorg och social hemhjälp, frågat mig, 1. om den föreslagna uljämningsregelninnebär alt föreslagna bidragssys-lem skall jämföras med de löne- ochkostnadsuppräknade statsbidrag som eljest skulle ha gällt för samt fördet ökade antal barnomsorgsplatser och hemhjälpslimmar som kommer alt finnasresp. 2. om propositionen innebär vissabesparingar genom att statsbidragen totalt endast räknas upp samt på oförändratunderlag. Statens totala bidrag till barnomsorg och socialhemhjälp har beräknats ufifrån utbetalda statsbidrag verksamhetplus kostnadsutveckling och i förekommande fall volymutveckling . Bidragethar därefter räknats upp för i enlighet med regeringens strävanalt begränsa inflationen. Uljämningsregeln innebär all de utgående statsbidragenenligt de föreslagna reglerna skall jämföras med de statsbidrag som skulle hautgått om de nu gällandebidragsreglerna fortsatt alt gälla för . Svaret är således ja påIngegerd delfråga nr 1, och därmed är också delfråga nr 2 besvarad. 105 Förste vice talman (): Jag tackar socialministern för svaret. Ett av socialdemokraternas heliga vallöften var attåterställa värdet av statsbidraget fill barnomsorgen. Det genomfördes också för1983. Men i ett pressmeddelande fick kommunerna veta attstatsbidraget till barnomsorg och social hemhjälp skulle avindexeras ,eller öka med sammanlagt 305 miljoner eller . Detta måste ju innebära enurholkning av statsbidraget, om kostnaderna skulle öka med . När propositionen kom fanns inga som helstkostnadsberäkningar eller redogörelser för principen bakom avindexeringen,bara en hänvisning till kommande budgetproposition. Den uljämningsregel som föreslogs i propositionen för 1984var inte heller helt lätt all uttolka, men jag har fåll svar på min fråga,nämligen all uljämningsregeln innebär alt de föreslagna statsbidragen skalljämföras med de löne- och kostnadsuppräknade statsbidrag som annars skulle hagällt , och med hänsyn fill det ökade antal barnomsorgs- ochhemhjälpsfim-mar som då kommer att finnas. Detta innebär, herr talman, alt kommunerna övergångsvisgenom spärregeln kommer alt få i stort sett oförändrat statsbidrag ,medan urholkningen tydligen kommer alt slå igenom fullt först fr. o. m. Detta innebär, såvitt jag förslår, all statsbidragen för1985 kommer all baseras på en ökning , oavsett omkostnadsökningen för barnomsorg och social hemhjälp kanske blirdubbelt så stor eller . Del innebär vidare all uppräkningen blirytteriigare , även om kostnadsökningen för det året kanske blir . Under dessa förutsättningar skulle det innebära enurholkning på . Det innebär att större delen av den ökning somsocialdemokraterna genomdrev efter valet skulle då las tillbaka redan förstaåret. Också på detta område tvingas alltså regeringen la skedeni vacker hand och genomföra väsentliga besparingar i strid med de utfästelsersom gjordes före valet. Jag hälsar denna tillnyklring med tillfredsställelse. Delskulle dock ha varit ännu bättre om allt hade gjorts rakt och öppet också ipropositionen. Att vi sedan har en helt annan uppfattning om hurstatsbidragen, bör utformas finns det inte anledning att gå in på vid dettatillfälle. Jag tackarän en gång för svaret. Om statsbidraget tUl barnomsorg och hemhjälp är litet för snabb ivändningarna. Jag tycker att jag har givit raka och klara svar på de två frågorsom har ställt: ja på den första och nej på den andra. Detär litet för tidigt att spekulera om vad som sker 1985. Om rätten till er-sättn ing från försäkringskassa ivisstfall 107Förste vice talman (): Herr talman! Då skulle jag varamycket lacksam om jag av socialministern kunde få reda på vad den avindexeringsom aviserats i pressmeddelandet och som också omnämns i den s. k.minimiproposilionen kommer alt innebära. Jag tror att del är ganska väsentligtför kommunerna att få klart besked om detta. Det är ocksåväsentligt för oss i all få vela vilka planer regeringen har. Överläggningen var härmed avslutad. 27 §Svar på fråga 1983/84:130 om rätten till ersättning från försäkringskassa ivisst fall har frågat mig om jag villredogöra för de regler som gör del möjligt för en utlänning som utvisats frånSverige på grund av brottslighet alt fortsättningsvis i utlandet uppbäraersättning från i . För att ha rätt till olika slags kontantförmåner frånsvensk försäkringskassa, t. ex. sjukpenning och föräldrapenning, måste manvara bosatt här i landet och inskriven i . Krav på bosättningi gäller också för att få t. ex. barnbidrag, bidragsförskott ochdelpension. En person som blivit utvisad från räknas intelängre som bosatt här och har således inte längre rätt till nyssnämndakontantförmåner. Reglernapå pensionsområdet är emellertid något annorlunda. En utländsk medborgare som förvärvsarbetar i underen följd av år får därmed rätt till en viss ATP. Denna rätt behåller han ävenom han bosätter sig utomlands, oberoende av nationalitet och bosättningslandoch oberoende av orsaken till utflyttningen från . En utländsk medborgare som har tjänat in en ATP-rätt kan ivissa fall även ha rätt till folkpension också när han har bosatt sigutomlands. Detta gäller de länder med vilka har ingått särskildaömsesidiga avtal om social trygghet. Folkpensionens storlek är då beroende avdét antal år under vilka man haft pensionsgrundande inkomst för ATP. Denna rätt för en utlänning att få pension även om hanbosätter sig utomlands gäller såväl ålders- och familjepension somförtidspension. När det gäller förtidspensionärer görs regelbundna kontrollerav rätten till pension. För en person som uppbär tidsbegränsad pension, s. k.sjukbidrag, krävs för fortsatt pension efter utgången av ett heltnytt ansökningsförfarande där rätten till pension prövas från grunden. För denordiska länderna gäller särskilda regler om folkpension. Utöver pension kan också ersättning på grund avarbetsskada behållas av en person som bosätter sig utomlands. 109WIGGO KOMSTEDT (m): Jag ber att få lacka statsrådet för svaret på min fråga. "är fantastiskt", står del påturistbroschyrerna. Det finns uppenbarligen en del personer som har alldelessärskild anledning att utropa all är fantastiskt. Till den kategorinhör den person som får utgöra exemplet på hur vårt sociala välfärdssystemfungerar i visst avseende, vilket min fråga gäller. Sedan jag väckte frågan har detta fallvarit föremål för belysning i massmedia och även resulterat i en JO-anmälan. Avde förfrågningar som vissa tidningar har gjort till framgåralt ärendet är helt korrekt handlagt av tjänstemännen där. Del är klart att är fantastiskt - för den personsom döms till fängelse och utvisning från på grund av grov brottslighetoch sedan kan sitta i sill hemland och uppbära ersättning frånförsäkringskassan i . Det är svårt alt tala om laglydnad och vädja omåterhållsamhet av svenska jobbare när deras skattepengar satsas på del härotroliga sättet. Jag kan inte i min vildaste fantasi tro alt del någonsin harvarit någon beslutsfattares avsikt all vårt sociala skyddsnät skulle användaspå detta sätt. Man kan verkligen fråga sig: Överensstämmer detta medlagstiftningens intentioner? Man frågar sig också med stor oro: Hur per århar vi sådana här otroliga fall? I sitt svar säger socialministern all rätten till tidsbegränsadpension, vilket det uppenbarligen gäller i del här fallet, skall prövas med ettnytt ansökningsförfarande. Mina frågor till socialministern blir: Hur längedröjer del, innan fallet skall omprövas? På vilket sätt sker prövningen - skerden här eller i del land där en person vistas på grund av att han är utvisadoch icke får återvända till vårt land? Tycker socialministern all det härsystemet är rätt och rikligt? Om så inte är fallet, avser socialministern attföreslå några förändringar på detta område? Om rätten till ersättning från försäkringskassa ivisstfall Ja, är ett fantasfiskl land, herrKomstedt, bl. a. därför alt är ett rättssamhälle. Och i etträttssamhälle gäller vissa grundläggande principer. En sådan princip är all omnågon har begått ett brott skall påföljden bestämmas enligt straffrättsliga regelsystem,och del har skett i del här fallet. Däremot är del en annan grundläggandeprincip i ett rättssamhälle all man inte ovanpå detta straff får lägga att mantar ifrån vederbörande sociala förmåner. Del har förekommit ett visst fall i pressen, och jag förslårall del var detta som hänvisade fill. Del gällde en grekiskmedborgare. Med har en konvention på socialförsäkringsområdet.Den säger all om en grekisk medborgare har skaffat sig denna pensionsrätl iSverige, gäller den också i tredje land, dvs. inte bara i och Greklandulan också i ett annat land. Med andra ord: är i det härfallet bunden såväl av lagen som av ett internalionellt avtal. Om rätten tiU ersättning frå n fö r-säkringskassa ivisstfall På konkreta frågor vill jag svara attsådana här sjukbidrag i regel omprövas . Omprövningen skernaturligtvis efter det att man har inhämtat kunskaper om hur del konkretafallet ligger till. Är del rätt och rikfigt? Ja, vi borde vara överens om attlag och avtal skall gälla. Detta är alltså en personligen intjänad rätt. Jaghar svårt all tro att menar att en svensk pensionär som begårbrott förutom all dömas fill straff också skall förlora sin pensionsrätl. Ochhar inte den uppfattningen, har jag svårt att tro att han ärberedd all behandla invandrare till som har fåll denna rätt så att deskall förlora den då de begår brottslig handling. Detta är väldigt viktiga rättsprinciper i en rättsstat,och dem tänker jag göra allt för all slå vakt om. Del är en annan sak all om brottet har lett tillskadeståndskrav kan kronofogdemyndigheten använda vanliga införselregler ocksådå det gäller pensionsrätt. 111WIGGO KOMSTEDT (m): Del är tydligen inte bara som ärfantastiskt, ulan vi har en fantastisk regering med en helt fanlasfisksocialminister. Del är klart all allt beror på från vilken utgångspunktman ser det, men jag tror fakfiskt att socialministern får litet svårt - även ide egna djupa leden - alt här tala om rättssamhället. Det är en felaktigvokabulär all tala om rättssamhället när en person som på grund av grovbrottslighet har blivit utvisad från vårt land ändå kan uppbära över 3 000 kr.i månaden efter skatt. Socialministern har gett mig beskedet alt man kan fådenna ersättning i högst . Jag fick dock inte svar på frågan huromprövningen sedan sker, om ersättning kan utgå om man fårett läkarintyg i del land där man befinner sig. Jag tycker inte all jämförelsen med den svenskapensionären är riklig. Det är faktiskt en avsevärd skillnad mellan en svenskpensionär som blir dömd för exempelvis varuhussnatleri och en person som pågrund av koppleri och annan brottslighet som bedöms som grov får avtjäna ettlängre fängelsestraff. Så som socialministern här gör jämförelsen är del enförolämpning mot den svenska pensionären. Jag skulle vilja fråga: Vad säger egentligen de människormed socialdemokrafisk förankring-socialministerns väljare - som ärarbetslösa eller har beredskapsarbete? Vad tror socialministern alt de tyckerom del faktum all en person som har blivit dömd för ett brott som är så grovtatt vederbörande blir utvisad från vårt land ändå kan uppbära över 3 000 kr.efter skatt ? Man skall nog vara litet försiktig med att åberoparättssäkerhet osv. Jag tycker all delta ärende är av så allvarlig karaktär attdet hade varit hedrande för socialministern om han hade sagt att regeringen varberedd alt titta på del. I en rättsstat skall lag och avtal följas. Del är del primära. Del intressanta i inställning tillrättsstaten är att en svensk pensionär som begår ett brott och somstraffas för det skall få behålla sin pension, medan en utländsk medborgare, eninvandrare, som har intjänat samma pensionsrätl och begår samma brott ovanpåstraffet också skall bli av med sin intjänade pensionsrätt. Jag har svårt all tro all en så extrem uppfattning, en såinvandrarfientlig uppfattning, kan komma till uttryck här ulan att den ärförankrad i moderata samlingsparfiet. Då finns del ett utomordentligtintressant och viktigt upplysningsarbete all bedriva bland de svenskainvandrarna. Om rätten till ersättning från försäkringskassa ivisstfall 113WIGGO KOMSTEDT (m): Lagen skall gälla, säger socialministern. Delär bara fråga om vilken lagstiftning man skall ha. Jag har inte sagt alt pensionären skulle behandlasannorlunda. Däremot sade jag att del i den jämförelse som socialministern idelta sammanhang gjorde var en viss skillnad när det gällde brotten ochbrottens art. Del var all la i när socialministern började tala ommoderata samlingspartiets invandrarfientlighet osv. Jag har inte talat omdelta ett enda dugg. Del var socialministerns helt fria tolkning. Min fråga harinte ett dugg med invandrarfientlighet all göra. Vi har ett syslem som ger de möjligheter som jag haråberopat. Jag och många hundratusentals svenskar med mig, även partivänner tillsocialministern, tycker inte att detta syslem är rikfigt. Del är därför somjag diskuterar del med socialministern. Del har inte ett dugg med moderatasamlingsparfiets totala syn på invandrarfrågorna all göra, men delta ärsocialministerns vanliga sätt att debattera på. 114 Socialminister : Herr talman! Ja,det är rikligt, jag är mycket saklig i debatterna. Om en svensk pensionär begår ett brott och en invandrare som harfåll pensionsrätl begår samma brott, skall de dömas lika eller skall de dömasolika? Ena gången säger att de skall dömas olika, andragången.lika. får bestämma sig. 115 (): Jag tycker fakfiskt all socialministern förstskall bestämma sig. Han skall deklarera här till kammarens protokoll, om hantycker alt del är rikligt att den som är dömd i för grova brott och ärutvisad från landet skall ha fortsatt rätt att få pengar i denstorleksordning som många svenskar inte kan få . Del är del som vi skallha besked om. Det är socialministern som skall bestämma sig. Jag har givit ett alldeles klart besked, somjag tror att alla andra fattar innebörden av. Del är all den som begår ettbrott i detta land. oavsett omdet är en svensk eller en invandrare, skall dömas efter det straffrättsligasystemet. Ovanpå del straffet skall man inte lägga ett berövande av en förmånsom vederbörande har tjänat in. Då dubblar man nämligen straffet, och det ärmot de grundläggande principerna i ett rältsamhälle. 117 (): En sak är klar efter denna debatt, nämligenatt om man kan försvara ett syslem som del jag har åberopat är del svårt alttala om ekonomisk kris i . Jag tycker del är en våldsam överdrift i denhär debatten. gör gällande, på fullt allvar - och jag har svårtatt tro all man kan driva en sådan extrem uppfattning ulan all ha sill parfibakom sig - alt den som har invandrat hit skall få dubbelt straff mot densvenska pensionär som begår precis samma brott. Del är en invandrarfientlighållning. Överläggningen var härmed avslutad. 28 § Anmäldes och bordlades Propositionerna 1983/84:52Vissa högskoleorganisatoriska frågor 1983/84:66Vissa frågor inom den allmänna försäkringen 1983/84:68Vissa avdrag för kostnader för intäkternas förvärvande, m. m. 1983/84:70Ökning av aktiekapitalet i och , 29 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1983/84:56av och Vissaekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1983/84:40) 1983/84:57 av och ilotterilagen (1982:1011) (prop. 1983/84:45) 30 § Meddelande om interpellationer Meddelades all följandeinterpellafioner framställts 1983/84:44av () till finansministern om rutinerna vid tullkontroll avimporlgods: avser alt fr. o. införa nya lullbeslämmelser, innebärande all samlaslningsgods icontainer och trailer etc. inte får skeppas in till landetdirekt utan först måste redovisas på tullupplag innan godset kan ställas tillimportörens disposition. har utvecklingen inom transportområdetgått mot en kraffigt ökad rationalisering. Som ett led i denna rationaliseringhar samlaslningsgods i container ökat betydligt. De nya reglerna kommer att påverka importströmmarna tillSverige och förlänga Iransporlliderna,.vilket innebär långa vänlefider förlastbilar och andra fraktbärare, ineffektivt utnyttjande av transportmedel ochlångsammare genomströmningshastighet för godset. Detta leder fill ökade kostnader,som i sista hand drabbar konsumenten. Vilka åtgärder avser finansministern vidta för all inomtullverkets arbetsområde främja den pågående utvecklingen mot rafionellaregodshantering i de svenska hamnarna? 1983/84:45 av (vpk) tillarbetsmarknadsministern om strukturomvandlingen inom svensk industri, m. m.: arbetsmarknads-och sysselsällningssitualion försämras mer och mer. Arbetslöshetsnivån är f.n. mycket hög jämfört . Antalet kvarstående arbetslösa har säsongmässigl ökatmycket kraftigt och uppgick vid augusti månads slut till 18 395,vilket är en ny negafiv rekordnotering. Ungdomarna slår för huvuddelen avökningen i arbetslösheten sedan föregående prognoslillfälte. uppgick antalet arbetslösa till 17 990,vilket är en ökning med drygt 1 000 personer. Vid augusfi månads slut omfattades drygt 11 000 personerav arbetsmarknadspolitiska åtgärder, vilket är 1 100 fler än . Sammantaget var alltså 29 500 personer, motsvarande 7,9 %av länets arbetskraft, antingen öppet arbetslösa eller sysselsatta iarbelsmarknadspoliliska åtgärder jämfört med 26 800 personer eller ettår tidigare. De av länetsförelag som har en hög teknologinivå, stark produktutveckling ochmarknadsföring, kommer att befästa sin ställning, medan flera av de mindre ochmer arbetskraflsinlen-siva förelagen slås ut. Eftersom ca hälften av länets industriprodukfionexporteras till utlandet, är ulveckHngen inom världsekonomin av direkt och storbetydelse. Mätt i effekliviletslermer, l. ex. produkfivilel, hävdar sig länelsindustri väl och ligger över såväl riksgenomsnittet som övriga storstadsläns.Men trots den starka ekonomiska ställning som länets industri har blir det intenågon ökning av sysselsättningen. Många företag har överkapacitet. De kansåledes öka produktionen inom ramen för nuvarande sysselsättning. Dessutom förväntas alt den fortsatta ålslramningspolitikenkommer att ha mycket negafiva konsekvenser när del gäller sysselsättningen,framför allt inom denoffentliga och koriimunala sektorn. Mot dennabakgrund vill jag fråga arbetsmarknadsministern: Hur tänker arbetsmarknadsministerningripa för att eliminera de negativa konsekvenser som strukturomvandlingeninom svensk industri förorsakar? Vilka långsikliga åtgärder avserregeringen alt vidta för att förbättra arbetsmarknadsläget i län? 1983/84:46av (vpk) till socialministern om normerna för socialbidrag: av landels kommunerhar socialbidragsnormer som innebär all bidragen ligger under existensminimum.Dessutom varierar normerna kraffigt mellan olika kommuner. Genomsnittet förlandet är socialbidrag på ca . för en ensamslående,vilket är av basbeloppet (f. n. Existensminimum ligger enligtskattemyndigheterna på av basbeloppet, dvs. för ensamståendeoch för makar, dvs. Kommunerna har själva rätt alt bestämma hur stora bidragengenom socialhjälpen skall vara och vilka regler som skall gälla, precis somkommunerna också bestämmer hur höga skatterna, barnomsorgsavgifterna och andrakommunala taxor skall vara. Denna självbestämmanderätt gör all avgifter, taxoroch bidrag varierar kraftigt mellan olika kommuner. Bland 25 kommuner är det bara i Stockholmoch som socialbidragen ligger i nivå med existensminimumgränsen.Botkyrka, och ligger lägst. Samfidigt har de flestabidragstagarna i förhällande till befolkningen. Den rika kommunen har den lägsta andelen socialbidragslagare,nämligen . Av alla landels kommuner har den absolut lägstabidragsnormen. En ensamslående får där . I ärnormen också myckel låg, . : Den högsta socialbidragsnormenhar och , där en ensamslående får . Trotsatt har en relativt hög bidragsnorm diskuteras en höjning avbidraget, eftersom det visat sig att människorna inte klarar sig på de beloppsom nu gäller. , som har samlatin uppgifter öm allakommuners socjalbi-dragsnormer, säger i sin rapport alt del vore önskvärt medett mer enhetligt syslem över hela landet. De nuvarande stora skillnaderna ärbetänkliga, anser , eftersom det bortsett från boendekostnadernaär ungefär lika dyrt alt leva var man än bor i landet. Detta visas bl. a. i enundersökning av statens pris- och karlellnämnd. Det är myckel otillfredsställande att socialbidragen ärolika stora i skilda kommuner. Man borde garanteras samma grundtrygghet varesig man bor i , eller . Alla människor bör ha rätttill ett likvärdigt ekonomiskt grundskydd, och del skall gälla vid olika formerav inkomstbortfall som inte täcks äv socialförsäkringssystemet. Socialutredningenföreslog en socialförsäkringsreform föralt bygga ut grundtryggheten i olika behovssituationer. Utredningen kallade dennya försäkringsförmånen för socialförsäkringstillägg, SOFT. Del är uppenbart ätt någonfing nu måste göras för attutjämna och helst helt få bort de skillnader i socialbidragsnormer som finns iolika kommuner. Medanledning av ovanslående vill jag fråga socialministern: Vilka initiativ tänkersocialministern ta för att avskaffa de skillnader som finns när del gällersocialbidragens storlek i skilda kommuner? Vilka åtgärder tänkersocialministern vidta för att garantera alla människor likvärdig ekonomiskgrundtrygghet? 31 § Meddelande om frågor Meddeladesalt följande frågor framställts 1983/84:144 av () tillarbetsmarknadsministern om viss undersökning rörande arbetslösa ungdomar: Enligt uppgifter bl. a. iGöteborgs-Posten skulle en utredning som avd. 41 inom Metall gjort ha visat attdrygt av de arbetslösa i åldersgruppen upp t. o. m. och anslutnatill Metalls arbetslöshetskassa sagt upp sin anställning på egen begäran.Delta är givelvis chockerande i en lid med brist på arbetstillfällen förungdomar. Under hänvisning fill ovanslående ber jag att få ställaföljande frågor: Avserarbetsmarknadsministern all ta initiativ till liknande undersökningar på andraorter och inom andra förbund? Om man skullenotera hknande situafioner, som den ovan angivna inom Metall i , vilkaåtgärder avser regeringen då att vidta? 1983/84:145 av () tilljustitieministern om ändrad valkretsindelning i : I ett frågesvar sedanlovade justitieminister överväga all, därest politisk enighet kundeuppnås, föreslå ändrad valkretsindelning i enligt Ds Ju 1980:3. Avser justitieministern framläggaett sådant förslag i så god lid att ny valkretsindelning kan fillämpas vid 1985års riksdagsval? 1983/84:146av () till utrikesministern om viss av utrikesdepartementetanordnad informationsträff för utländska journalister: Avser utrikesministern alt vidtaåtgärder för all motverka de skador på anseende utomlands somutrikesdepartementet vållat med sin infor-mafionslräff för utländskajournalister ? 1983/84:147 av förste vice talman ()till finansministern om betalningen av uppskjuten realisationsvinstskatt: Enligt lagen om uppskov medbeskattning av realisationsvinst kan den som säljer en fasfighel under vissaförutsättningar få uppskov med beskattningen av realisafionsvinslen om hanköper en ersättningsfastighet. Uppskovsbelop-pel bUr då beskattat först närersällningsfastighelen avyttras. En person som fåll uppskov med beskattningen avrealisationsvinsten önskar betala den upplupna realisationsvinstskatten iförväg, trots att ersält-ningsfasfigheten ännu inte sålts, men har upplysts omatt detta inte är möjligt med gällande lagstiftning. Avser finansministern vidta några åtgärder för attmöjliggöra för den som så önskar all betala den upplupna realisationsvinstskatteni förväg? 1983/84:148av () till bosladsminislern om den kommunala vetorätten: Enligt uppgifter i massmedia planerar regeringen altinföra begränsningar i den s. k. kommunala vetorätten. Bosladsminislern har ien artikel i nämnt lager förslutförvaring av utbränt kärnbränsle som ett exempel på anläggning som del börfinnas möjlighet att tvinga en kommun all ta emot. Med anledning härav vill jagställa följande fråga fill bosladsminislern: Anser bosladsminislern all del ärrätt alt inskränka del lokala inflytandet över den egna miljön?