prot · G70955 · 1983-12-31 00:00:00 — a. resulterat i att vi säger nej tiU en höjning avbensinskatten. Det ser allvarUgt ut, när man i en sådan här stor och omfattandeproposition saknar ordentliga ekonomiska beräkningar och redovisningar. 69 (vpk) repUk: Jag hade inte tänkt ge några långa repliker, men jag måste gå upp ochbemöta , när han låter påskina att det är tack varesocialdemokraterna som man kommer att kunna avveckla kärnkraften. Det är väländå att bita huvudet av skammen. Som jag sade i mitt första anförande är detbra att socialdemokratin i regeringsställning, dess energiminister och andra har lämnat de extrema ståndpunkter som ni intog , i konsekvensutredningen och i alla andra uttalanden underde år som debatten pågick. Dethade emellertid varit väldigt bra, om vi inte hade laddat några fler reaktorerän de sex som var i drift när debatten pågick. Fler hade vi inte 7 protokoll 1983/84:55 Stödför oljeersättning och investeringar inom energiområdet Då hade vi nu haftett bättre läge. Det hade varit mycket lättare att avveckla sex kämkraftverk äntolv. Dessutom är de sex sista ungefär dubbelt så stora som de sex första ifråga om kapacitet. Litetmer ödriijukhet tycker jag ändå att och andrasocialdemokrater kunde visa i denna debatt i stället för att göra sig till företrädareför någon slags kämkraftsaweckling. Såsom har sagts här från centerhåll var detni och moderatema som med benäget stöd av drev framdet kärakraftsprogram som vi nu lider av. Litet mer ödmjukhet vore väldigtpassande. Anf, 70 () replik: Till vill jag säga att vi står fast vid linje 2 närdet gäller kämkraftsawecklingen. De tio kämkraftverk som är i drift gör mycketgod nytta. De sparar många sköna i minskad oljeimport förSverige. Även de två reaktorer som startar kommer att fylla denfunktiorien. Det är jag övertygad om. har vi självfallet våruppmärksamhet klart inriktad på säkerhetsfrågorna. FörsamtUga företrädare för oppositionen här vill jag bara i all försynthetpeka på den handUngsförlamning som rådde i fråga om energipolitiken under deborgerUga åren, vilket hade negativa verkningar för . DenhandUngsförlamningen gäller uppenbarUgen fortfarande med tanke på de ohkahandlingslinjer som varje oppositionsparti nu för fram. Ingenting i de inläggsom har gjorts här talar för att herrarna skulle kunna komma bättreöverens i regeringsställning. Socialdemokratindäremot är bärare av en konstraktiv energipolitik. F. n. finns inga egentligaalternativ till den socialdemokratiska energipolitiken. Det är möjligt att deti en framtid kan bli sä att man samlas mera också på den borgerliga kanten. n. råder det bara ett enda stort gräl er emellan på det energipolitiskaområdet. Exemplenpå detta är många. Ett är - och det borde vara uppenbart t. o. m. för IvarFranzén när han försöker släta över - att konsekvent säger nej tillhela utveckUngsprogrammet på oljeersättningsområdet, medan ni snarare tryckerpå i den riktningen att ni vill ha mer pengar och mer styrmedel av olika slag.Den kritik som jag fick av för att socialdemokratin skulle varaförtjust i planhushållning på det här området kan jag i så fall i hög gradskicka vidare till centerpartistema; de är inte särskilt dåliga på den punktenheller. Vihåller fast vid Fälldinregeringens försiktiga kohntroduktion och har skärpt demiljökrav som den ursprangUgen förde fram. Det är självklart att kommer intemiljökraven att uppfyllas, så måste vi dra ner både på den försiktigakolintroduktionen och på den satsning på inhemska bränslen som vi annars hadetänkt oss men som också skulle vara problematisk ur miljösynpunkt. Med detta ber jag än en gång att få yrka bifall till näringsutskottetshemställan i betänkande 9. Anf, 71 ()replik: Låt mig först konstatera att centem inte vill ha mer pengar tilloljeersättning, utan bättre använda pengar. Det är bara att läsa innantill föratt inse det. Låtmig sedan konstatera att det var socialdemokratema som med stöd av moderaternasade nej när mittenregeringen lade fram förslag om skärpta krav vid eldning medkol. Den meriten kan tyvärt inte tillskriva sig. Detvå ytterligare kämkraftsreaktoreraa 11 och 12 kommer att göra nytta, sägerLennart . Om inte socialdemokrater, folkpartister och moderater hademissbrakat sin tolkningsrätt till att påstå att högst tolv alltid är tolv, utanhade kunnat konstatera det samhäUsekonomiskt riktiga i att bryta vid tio, såskulle de ca 35 miljarder i reaktorpengar plus nätuppbyggnadspengar som då hadefrigjorts efter folkomröstningen, insatta i energihushållning ochaltemativ energiproduktion, ha gjort att vi hade haft ett betydligt bättreutgångsläge än med den ringa nytta som dessa två reaktorer kan göra i vadgäller oljeersättning. JagviH ge socialdemokraterna och deras regering den komplimangen - om den nu kanuppfattas som en sådan - att den handlingskraft ni har visat har betytt enormtsnabba kast i energipoUtiken som har försvårat för dem som har att besluta ienergifrågor. Från att tala om 25 stora koleldade anläggningar, ingen kolskatt,omfattande stöd till torvanvändning och ytterhgare byråkrati kring skogsbränslehar ni nu gått in Utet mer på Urije att ta bort momsen och även påannat sätt försöka gynna de inhemska bränslena i form av skogsbränsle. Dettauppskattar vi - jag har sagt det tidigare - men vi hade tyckt att det varitännu bättre, om vi hade kunnat komma fram tiU dessagemensamma ståndpunkter. Det skulle ha besparat oss onödiga investeringar ikoleldningsanläggningar, det skulle ha inneburit att många som i Unje medenergibeslutet har satsat på skogsbränsle inte hade haft så stora bekymmer somde har fått genom socialdemokraternas hanterande av frågan. Nuförsöker tala om motsättningar inom borgerligheten, men påpunkt efter punkt kan jag visa hur det är moderater och socialdemokrater somhar gjort gemensam sak. Ni har ju detta med centralisering och koncentrationgemensamt, och det kan inte döljas ens med vackra ord. Stödför oljeersättning och investeringar inom energiområdet 72 (vpk) replik: Som jag sade i mitt första anförande, är det som är bra isocialdemokraternas energipoUtik , , det som ni hartagit över från Unje 3 och kärnkraftsmotståndarna - har ocksåberört det alldeles . Ni har gått med på att släppa fram inhemska bränslen.Ni har börjat tala mer och mer om altemativ. Jämför det med vad ni sade för femår sedan. Då var ju sådant bara strant, för att inte ta till ännu värteuttryck. Stödför oljeersätt-ning och investeringar inom energiområdet Därförtycker jag att det är dåUgt av er att nu försöka inhösta att det ärsocialdemokratin som har drivit fram att kämkraften skall avvecklas och sådariasaker. Närdet gäUer kämkraftselen säger : Tänk, så mycket olja vi harsparat på det! Men vi vet alUhop att det är marginellt det som har sparatsgenom att el har körts in i värmesystemen. De stora besparingsåtgärderna hargjorts genom att folk dragit ner förbrukningen, att industrin har dragit nersin förbrakning och framför allt att vi har fått in ersättningsbränslen. Denoljeersättning som skett genom kärnkraftselen är mycket margineU i förhållandetill den pott som har sparats. Vikommer att få oerhört stort besvär med att placera den elkraft som kommeratt produceras i de två nya reaktorema. Redan släpper vi ut massor av vattenförbi våra vattenkraftsturbiner. Hela stod många av våra storavattenkraftverk med öppna portar därför att man inte kan stänga avkärnkraftverken - däremot går det att släppa ut vattnet. Bara en sådan sak ärju avslöjande i det här sammanhanget. Omni hade haft den förståndiga inställning som ni visar här , skulle vi ha haft ett mycket bättre energipoUtiskt utgångsläge. Vi skulleha tjänat massor av pengar, vi skulle ha sluppit problem med avfall frånkämkraftsreaktoreraa osv. Kom inte här och säg att det är ni som genomdrivit depositiva åtgärder som vidtagits. Ni har ju drivit den motsattaUnjen, och det får vi för alUhop. Anf, 73 (): I skatteutskottet har det länge rått enighet om att specialdestineringav skatter bör undvikas. Utskottsmajoriteten har också erinrat om det i sittyttrande till näringsutskottet men redovisar sedan en enligt min uppfattningföga heroisk inställning, att man f. n. inte vill motsätta sig att de angivnaändamålen avgiftsfinansieras på sätt som föreslagits. I moderatasamlingspartiet har vi den uppfattningen att det vore önskvärt omskatteutskottet ville hävda sin uppfattning om specialdestinerade skatter merakonsekvent och med störte tyngd. förehgger också enighet om behovet av en klarare gränsdragningmellan skatter och avgifter. Det är inte bra som det är . Förra veckanfattade beslut om energiskatter, och skall beslut fattas omavgifter som i stor utsträcknmg egentligen är skatter. NicGrönvall beskrev i sitt inledningsanförande svårigheterna att få någon överbUcköver både kostnader och effekter av de statliga insatsema på energiområdet, ochden luddiga gränsdragningen mellan skatter och avgifter underlättar ju inte attfå en bättre överblick. Närdet gäller effektema kan man tillägga att vi redan har fått ytterligare enproposition som har prispåverkande effekter på energiområdet. Jag tänker påproposition nr 71 om nya förfaranderegler för punktskatter. Om denpropositionen bifalls, får det ränteeffekter som har prishöjande verkan påenergiområdet av bortemot en kvarts miljard. Det är alltså i högsta gradönskvärt med fortsatta ansträngningar att finna vägar som kan underlätta en bättre överblick på dethär området. Meddet vill jag instämma i de yrkanden som har framställt. Anf, 74 (): Jag kommer att inskränka mig till att behandla detavsnitt i näringsutskottets betänkande 1983/84:9 som behandlar värmepumpar. Värmepumpstekniken,som utvecklats , har blivit såvältekniskt som kommersiellt accepterad som en energibesparande ocholjereducerande teknik. Iregeringens proposition 62 föreslås ett bidrag på för att stimulera tillökade investeringar i värmepumpar. Detta är en riktig åtgärd. Det är nödvändigtmed någon form av stimulans om vi skall kunna pressa ned landets totalaoljekonsumtion. Detär emellertid litet förvånande att en typ av värmepumpar har undantagits fråndetta investeringsbidrag med motiveringen att dessa pumpar är så"lönsamma". Det är av den anledningen som vi har väckt motion1983/84:176, vari vi påtalar behovet av en UkabehandUng av värmepumpar oavsettvilken idé de är uppbyggda på. Dentyp av värmepump som är byggd på idén att frånluft återanvänds kommer genom detav regeringen föreslagna undantaget att diskrimineras. Jagvet inte, herr talman, vilka parametrar som man har använt för att komma framtill att lönsamheten på en frånluftsvärmepump skulle vara så mycket bättre änpå andra typer. Vidlönsamhetsberäkningar bör man använda sig av två faktorer, dels tillförd energii kWh ställt mot utvunnen energi i kWh, dels investeringskostnad gentemotbesparing i uppyärmningskostnad. Använder man sig av dessa parametrar, blirskillnaderna i lönsamhet marginella. Gjorda mätningar för att klarläggalönsamheten på olika typer av värmepumpar har kommit till detta resultat. har isitt yttrande till näringsutskottet anfört: "Detkan emellertid, såsom görs i vissa motioner, hävdas att stöd bör utgå tUlsamtUga typer av värmepumpar eller att det är angeläget att värmepumpar istödhänseende behandlas Uka." Detär viktigt för den fortsatta utvecklingen av värmepumpstekniken, för att få denännu effektivare och därmed energibesparande, att ingen typ särskiljs, utan attalla får en UkabehandUng. Meddet anförda ber jag, herr talman, att få yrka bifaU till motion 1983/84:176. Stödföroljeersättning och investeringar inom energiområdet I detta anförandeinstämde och (båda s). 75 (): Det är glädjande att har tagit upp problemet medvärmepumpar, som också jag kommer att uppehålla mig vid. Stödföroljeersättning och investeringar inom energiområdet Vilka som är regeringsdugliga inom det socialdemokratiska partietfår de själva klara ut. Regeringenföreslår fortsatt stöd vid installation av värmepumpar. Det tycker vi inomfolkpartiet är bra. Värmepumpama är en energianordning som kräver en relativthög installationskostnad. Den kompenseras dock av en lägreenergiförbrakning och därmed lägre kostnader. Dessa höga installationskostnaderverkar emellertid avskräckande. Därför är ett stöd befogat. Folkpartiethar i motion 183 krävt att stödet vid installation av värmepump skall vara likaoavsett vilken funktionsprincip som gäller. Vi menar aUtså att även värmepumparsom arbetar enligt frånluftsprincipen skall ha stöd. Bostadsutskottethar resonerat likadant i sitt yttrande till näringsutskottet. Bostadsutskottetavstyrker dock förslaget av ekonomiska skäl. har sedan gåttpå avslagsUnjen. Motivet sägs vara att värmepumpar som arbetar enUgtfrånluftsprincipen är mer lönsamma än dem som tar energin ur ytterluften. Menmed detta resonemang fastlägger utskottsmajoriteten en princip som är heltorimUg. Inom en och samma teknikgren skall staten genom stödåtgärder missgynnaden bästa lösningen. Konsumenterna skall alltså stimuleras ekonomiskt att köpasystem som kommer att förbraka mer energi än de optimala systemen. Statens stöd får rimligtvis inte utformas så att det ökarenergiförbrakningen i landet. Jag yrkar därför bifall till reservation 13. Anf.76 (): Låt migförsöka att göra ett mycket kort klarläggande. Lönsamheteni en värmepumpsinstallation är beroende dels på den värmefaktor som kan uppnås,dels på instaUationskostnad räknad per producerad energienhet. Vad avserfrånluftsvärmepumpar är värmefaktorn i allmänhet betydligt högre ochinstallationskostnaden lägre än för t. ex. ytjordsvärme- ochytterluftsvärmepumpar. Detta ger generellt frånluftsvär-mepumpama en bättrelönsamhet. Det finns emellertid undantag, såsom när det krävs omfattande nyinstallationerav luftkanaler. Men det kan starkt ifrågasättas om en frånluftsvärmepump isådana faU är den bästa lösningen. En balanserad ventilation med effektivvärmeåtervinning bör i stället övervägas. Detta alternativs konkurrenskraft börinte försämras genom att ett ensidigt stöd ges till frånluftsvärmepumpar. Detstatsfinansiella läget talar för en återhåUsamhet i bidragsgivningen. Viktigtär därför att inte lämna bidrag som kan få icke önskvärda styreffekter. Ombidrag till frånluftsvärmepumpar skall rymmas inom ramen för nu föreslagnamedel är risken stor att den totala investeringen i värmepumpar minskar, vilketskulle vara till nackdel för alla parter. Anf, 77 (): Om det som anför beträffande lönsamheten då det gällerfrånluftsvärmepumpama råder det en ganska rejäl oenighet. Därförmenar vi att man inte skall rabba marknadsekonomin på detta Nr 55 område. Det är helt orimUgt att staten ger stöd som kommer att innebära att den man ökar energiförbrakningen i landet. Överläggningen var härmedavslutad. (Beslutetredovisas efter behandhngen av näringsutskottets betänkande 14.) Anf,78 "VICE TALMANNEN: Kammarenövergår nu till att debattera näringsutskottets betänkande 10 om vissanaturgasfrågor. Anf,79 (): Mycket skullekunna sägas - litet skall sägas. Jagskall bara konstatera, att när näringsutskottet hade att behandlafrågor som hade med att göra i anledning av tilläggsbudget III,uttalade näringsutskottets majoritet dels att inte harväsenflig betydelse för det svenska energisystemets flexibilitet, dels attnågra betydande extra kostnader för staten av detta skäl ej var motiverade ochslutUgen dels att staten inte fick disponera de medel som näringsutskottet dåtillstyrkte så att staten skulle förlora sin handUngsfrihet. Vi har under utskottsbehandhngen kunnat konstatera att det ärprecis vad som rent faktiskt har skett. Statens förhandlare har försattriksdagen i en sådan situation att handlingsfrihet har gåttförlorad. Vi moderater har mot bakgrand av detta inte velat motsätta osspropositionens huvudinnehåU men har i ett särskilt yttrande påpekat det mycketklandervärda i att på detta sätt stäUs utanför den egentligabeslutsprocessen. JagskaU till slut också säga att vi i reservation nr 6 har konstaterat att någonegentUg grand för att staten skall efterge sin fordran på Swedegas inte finns.Jag yrkar bifall till denna reservation. Med hänsyn till det som har inträffat underprojektets genomförande och den brist på information som har lett till ättriksdagen nu kan uppfatta sig ha stäUts utanför den egentUga beslutsprocessen,har vi i reservation 8 yrkat bifall till ett motionsyrkande av itmebörd attriksdagen i fortsättningen skaU hållas fortlöpande informerad om projektetsförlopp och utfall. Jag yrkar bifall till denna reservation. 80 (): Majoriteten måste ha missuppfattat förslag när det gäller hur styrelseni skall vara sammansatt och vilka omröstningsregler som skall gälla.Vad vi vänder oss emot är att en enskild statlig ledamot skall få vetorätt i enlång rad frågor. Vi har aldrig ifrågasatt att de regionala representanternaskulle kunna "köra över" statens representanter, om de gemensamt haren avvikande mening. Det är viktigt att få detta klarlagt. Miljöfrågorna tränger sig på oss med förnyad kraft.Försurade sjöar och omfattande skogsdöd är skrämmande påminnelser om hur hårtvi belastar vår miljö. 1 detta läge kan vi knappast överskatta värdet avmiljövänlig energi. Naturgasen är miljövänlig, och det är ett bärande motiv föratt sänka energiskatten motsvarande av oljeskatten. Totalkostnaden församhället kommer sannolikt ändå att tala för gasanvändning. vill med detta också skapa ekonomiskaförutsättningar för en utökning av , i första hand tillSydhalland, där så stora konsumenter som t. ex. ochPilkington är mycket intressanta kunder. Med skatteförslag blir detekonomiskt möjligt för näringsliv och kommuner att utöka medmycket positiva miljöeffekter som följd. Beträffande förvärv av Swedegas vill jag sägaatt vi i är medvetna om att kommer att ha en överskott påresurser, som i något mån kan utnyttjas i gasverksamheten. Därför har vi lagtalla våra betänkligheter mot förvärvet - och de är många - åt sidan och biträttförslaget. kan däremot inte se några som helst bärande skälför att avskriva de 113 miljoner som är statens fordran i Swedegas. Centernvill genom en rimlig beskattning skapa en tillfredsställande ekonomi förnaturgasen. Med detta utgångsläge måste det vara naturligt att statens fordranskall kvarstå och återbetalas när det finns ekonomiskt utrymme. Till dess börfordran enligt vår uppfattning kvarstå som räntefritt lån. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall fill dereservationer där och mitt namn finns med. 81OSWALD (vpk): Vpk stöder regeringens förslag omSydgasprojektet och de medel som behövs för det. Vi anser att huvudfrågan skallgälla antingen att säga ja till en viss introduktion av naturgas i det svenskaenergisystemet eller att säga nej. Säger man ja och anser att vi i framtidenskall ha naturgas som ett komplement till övriga importerade energikällor, ärdet bättre ju förr man kan komma i gång med en utbyggnad av ett naturgasnät.Därför är det bra att genomförs, och vi ser fram emot en utbyggnadav också ett Västgasnät såsom det var tänkt från början. Däremot är vi tveksamma till roll i den härsom i sä många andra frågor inom energipolitiken. Vi kommer liksom attåterkomma till detta under den allmänna motionstiden. har i densvenska energipolitiken mer och mer blivit något av en spindel som lägger sigöver alla beslut och som i många avseenden styr i energipolitiken, långt utövervad som beslutats i det här huset och också i andra demokratiska ochparlamentariska församlingar av olika slag. Därför tycker vi att det är mycketolyckligt att det inte har redovisats några som helst skäl till varför Swedegasskall överföras från till . intresseav att satsa på naturgasintroduktion. Där satsar man på kärnkraft i första handoch driver den frågan. har effektivt dumpat elpriserna på marknadenoch på det sättet motarbetat både och annan naturgasintroduktioni . Därför motsätter vi oss att skall överta Swedegas ochanser att Swedegas mycket väl kan vara kvar under översynoch styrning. Det har inte framförts några goda argument för att justVattenfall skall överta också den biten av den svenska energiförsörjningen. Viskulle mycket väl kunna tänka oss att man avskriver de fordringar som statenkan ha på Swedegas för att därigenom underlätta naturgasinförandet. Men omVattenfall skall överta Swedegas behövs inga avskrivningar, för hartillräckligt med pengar för att kunna genomföra ett övertagande. Fråganom skatt på naturgas har tagits upp här, och vi stöder självfallet allskattelindring för naturgasen som energikälla, eftersom vi anser att den behöverprioriteras och att den behöver stöd. Därmed,herr talman, vill jag yrka bifall till reservationerna 3,5 och 7 och i övrigttill utskottets hemställan. 82 (): De avtal som Fälldinregeringen slöt om introduktion avnaturgas i i form av det s. k. var inga bra avtal.Leveransavtalet med band upp hårt i ett läge, då olikaenergislags priser och framtidsutsikter var oklara. Utåt utlovades dock ettbetydande ekonomiskt överskott på projektet. Avtalet med de sydvästskånskakommunerna och , som skulle ha hand om distribufionen på lokal nivå,blev också dåligt för staten. Statenskulle enhgt avtal stå för all förlusttäckning utan att ha någotegentligt inflytande över de faktorer som påverkade det ekonomiska resultatet.Den reviderade kalkyl som gjordes 1982 visade helt andra siffror än det överskottpå, i nuvärde, över 500 milj. kr. som tidigare hade förespeglats. Det var istället fråga om en resultatförsämring på . Detblev därför den socialdemokratiska regeringen som fick ta på sig ansvaret föratt försöka hitta en lösning som innebar att om möjligt skullekunna fullföljas. Lösningen blev det reviderade avtal mellan staten och deskånska intressena som har att fatta beslut om. Ett brytande avavtalet med danskarna och därmed en nedläggning av projektet skulle vara ettklart sämre alternativ med tanke på det tvångsläge som den svenska statenbefann sig i genom de tidigare ingångna avtalen med danskarna. Detnya avtalsförslaget innebär att räddas kvar med rimligautsikter att uppnå en viss lönsamhet. Det är nu inte längre staten som tar heladen ekonomiska risken, utan hälften av denna tas över av kommunerna ochSydkraft. Statens motprestation blir att gå in med vissa ekonomiska bidrag ochandra ekonomiska lättnader. oljeprisernainte stiger i en viss takt utöver den internationella oljeprisutvecklingen, kandet bli fråga om ytterligare ekonomiska tillskott till frånstatens sida. Slutligenär det numera beslutat att naturgasen inte skall beskattas efter sittenergiinnehåll utan att en rabatt på , en miljörabatt om man så vill, skallutgå i förhållande till oljebeskattningen. Skattereduktionen gäller även föreventuellt tillkommande naturgasprojekt. Men övriga ekonomiska bidrag är enligtproposifionen att betrakta som specifika för . Dettasynsätt från energiministerns sida överensstämmer helt med näringsutskottets uttalandei våras, där det betonades att naturgasintroduktion måste ske på kommersielltlönsam grund, men att måste bedömas i särskild ordning,eftersom staten redan var bunden genom oförmånliga avtal. Genomriskdelning, reviderade avtal, vissa ekonmiska bidrag och lättnader samt denlägre naturgasskatten får bedömas ha någorlunda hyggligaförutsättningar att uppnå ekonomisk lönsamhet. Ur synpunkt ärgasprojektet mycket välkommet, eftersom det innebär investeringar på över 1miljard kronor. Det betyder ökad sysselsättning, inte minst i form av bygg- ochanläggningsarbeten på en arbetsmarknad som under de borgerliga åren hardrabbats hårt i form av ökande arbetslöshet och industriutslagningar. Och dettar som bekant tid att vända på denna utveckling. FörSverige innebär dessutom en kunskapsbas på gasområdet som dåskulle byggas upp och bli till nytta, och naturgasens allmänna konkurrensläge iförhållande till övriga energislag skulle komma att förbättras längre fram. Jagvill sluta med några kommentarer till reservationerna i betänkandet. Låt mig dåbörja med konstatera att har frångått sitt mofionskrav attSydgasprojektet eventuellt skulle läggas ned. Som de själva konstaterar i sittsärskilda yttrande är det inte realistiskt. En nedläggning är, efter derevideringar som skett, ett ekonomiskt klart sämre alternativ än att fullföljaprojektet.