prot · G70968 · 1983-12-31 00:00:00 — I tider då vi behöver bevakning för att bevakafiskegränser och olaga fiske, då det behövs kontroller av olika slag för attförhindra smuggling av sprit och narkotika, då vi behöver sjöräddning inteminst med dess oerhörda trafik, då innebär varje indragning enförsämring, och det blir synnerligen kännbart när den tidigare inte varittillräcklig. Den får ännu större betydelse i takt med att försvartill sjöss dras in. Vi var några bohuslänningar som vid behandlingav kustposteringen i gick emot den borgerliga regeringens förslag omatt lägga ner posteringen på . Vi trodde inte att nu var ifara när socialdemokraterna fått makten. Men det är bara att konstatera att detförslaget från socialdemokratiskt håll inte tillkom för att bibehålla en godbevakning och skapa trygghet vid kust och skärgård utan hade helt andra syften,nämligen att tillfoga den borgerliga regeringen ett nederlag. Vi som röstademed er kan bara beklaga att vi gav er vårt stöd. Jag konstaterar att regeringen tillåtitgeneraltullstyrelsen att göra personalinskränkningar mot klarauttalande. Styrkan på har minskat med fem man och kommer att minskasmed ytterligare tvä. Kustposteringen och tullstationen på försvinner.Det är en kraftig försämring av resurserna på , och den drabbar ettkänsligt område. Finansministern säger i sitt svar att styrkan nu består av102 man och att ytterligare indragningar inte planeras. Det är tydligen så attgeneraltullstyrelsens befattningsplaner ligger ett steg före finansministerns.Men kan jag nu ta fasta på finansministerns ord att inte ytterligarepersonalinskränkningar kommer att ske, således att styrkan på skallutgöra 102 man? Ytteriigare en sak: Kan man förvänta sig att frågan omkustposteringen på kommer att omprövas, eller är beslutet definitivt?Finns det en rimlig chans att i och länuttalande om återbesättning kan bli en realitet? 46 (): Finansministern säger att en indragning avkustposteringen inte skulle innebära någon försämring för . Men, herrfinansminister , så är det faktiskt inte. Vi som bor i serallvarhgt på detta och har svårt att förstå varför man skall göra dessaindragningar. Det gäller ju inte bara lots-, fyr- och utan ocksåförsvaret på . har ett utsatt läge med sin ochsvårnavigerade skärgård och med den struktur i fråga om arbete och boende somområdet erbjuder befolkningen. Förvisso kan sägas vara en ö, omgiven avvatten och med långa kuster, och förvisso måste vissa omprioriteringar görasnär det gäller de aktuella verksamheterna. Men det förefaller oss som om vi påvästkusten får ta på oss merparten av de indragningar som måste göras. Som nu t. ex. indragningen av kustposteringen i !Finansministern hänvisar till närheten av , och ,varifrån man lätt kan nå med snabbgående båtar. Jag vet att det ärriktigt, för jag bor i . Men när det gäller är förhållandenaså speciella att behövs. ligger attraktivt till.Speciellt är båttrafiken mer än livlig. Det allvarliga äratt har blivit attraktivt och tilldrar sig ett allt större intressesom bas för införsel av narkotika. Detta allvarliga problem kan förvärras, ombevakningen dras in. Jag kan vidare inte låta bli att påminna om en marsdag försnart . Också då debatterade kustposteringen iMarstrand, men då lät det annorlunda från socialdemokratiskt håll. Den gångenansågs det viktigt och riktigt att behålla bevakningen. Socialdemokraternareserverade sig mot förslaget om en indragning, och vi borgerliga påBohusbänken anslöt oss till den reservationen. Vi gjorde det av övertygelse,men jag börjar faktiskt tvivla på socialdemokraternas ärliga uppsåt. Kanske vardet rent av sä att ni i likhet med de Pavlovska hundarna följde en betingadreflex, nämligen att underkänna varje förslag från den borgerliga regeringen.Ni skällde och sade "njet". För oss är frågan fortfarande viktig, inte bara urbevakningssynpunkt utan även med tanke på att de planerade indragningarnadrabbar försvar. resurser behövs även förövervakning av vårt sjöterritorium. är sist men inte minst viktig för denbofasta skärgårdsbefolkningen. För den betyder den en trygghet som befolkningenpå fastlandet kanske inte riktigt kan förstå. ställer upp vidsjukdomsfall och vid andra tillfällen när hjälp behövs, oavsett tid . Detär faktiskt så att många människor inte skulle kunna bo kvar ute i skärgården, om dennatrygghet inte fanns. Men även alla sommarboende och alla båtturister litar påatt de kan få hjälp. De inte bara litar på det, utan de förutsätter att hjälpenfinns. Finansministernhar nu möjlighet att ingripa. Försämra inte resurserna på västkustengenom att dra in kustposteringen i ! Det är viktigt att detta intesker, för det gäller ett känsligt område, och vi klarar oss inte enbart med denfästning som finns. Låt mig för det första säga ett par ord om det som hände för fyra årsedan, då hade en omröstning om posteringen i . som gått har vissa förändringar inträtt. Det är inte bara så attbudgetunderskottet har blivit dubbelt så stort , utan det är också såatt krav på rafionaliseringar har fortsatt att ställas år oberoende avriksdagsmajoritet. Slutligen är det så att det fartyg som ändå måste sägas varaförutsättningen för att en kustbevakningsstation i skall fungera intelängre finns. Några pengar, varmed det skulle ersättas eller byggas om, finnsinte heller. Fördet andra vill jag säga att uttalande var mofiverat av på grunder som också jag accepterade tyckte att kravet på en 2-procentigrationalisering vid skulle komma att i mycket hög grad drabba denoperationella delen av verksamheten, om rationaliseringen genomfördes fullt ut.Skatteutskottet skrev därför att inte skulle låta de ekonomiskarationaliseringskraven gå ut över personalstyrkan inom och denövriga bevakningsverksamheten. Detta uttalande har vi följt genomatt ge ytterligare pengar - 3,6 milj. kr. tror jag att det är.Tullverket har också levt upp till detta genom att använda de resurserna på denoperationella delen, dvs; i . Däremot går det inte att hävda attriksdagsuttalandet om personalstyrkan skulle förhindra varje organisatoriskförändring i tullens verksamhet. Om skulle agera på det sättet att enmyndighet inte har möjlighet att ens göra organisatoriska förändringar, låservi ju den offenfliga verksamheten på ett sätt som ter sig helt orimligt. Förde parfivänner till de båda deltagarna i den här debatten som argumenterade livligt och engagerat för privata barndaghem ochkrävde ökad effektivitet och rationalitet i den offentliga verksamheten måstedet rimligen te sig som motsägelsefullt, om ni nu hävdar att en av våra störremyndigheter inte skall kunna göra organisatoriska förändringar. Fördet tredje kan jag naturligtvis inte alls med samma sakkunskap som de bådavästkustbor som deltar i den här debatten yttra mig om de direkta praktiskaförutsättningarna i och på , men alla de upplysningar jaghar fått och som jag anser har givits mig under ämbetsansvar av generaltullstyrelsentyder på att är väl så kompetent som ledamöter att bedömahur den pä ett effektivt sätt skall fullgöra sina av givna uppgifter. Slutligen till : Någotbeslut i den här frågan är icke fattat ännu, men det torde ha framgått av vadjag sagt att mitt förslag till regeringen blir att vi på den här punkten följergeneraltullstyrelsen. 48 (); Jag anser att generaltullstyrelsen så attsäga har löpt i väg väl snabbt i den här frågan, så snabbt att vi har haftsvårt att hinna med. Jag tror att också har haft svårt atthänga med. Saker händer innan ens fått kännedom om vad somförevarit. Brådskan har varit alltför stor. En stunds eftertanke kunde kanskeha åstadkommit ett annat resultat. Visst delar jag finansministerns uppfattning, att det harskett förändringar sedan vi senast diskuterade förhållandena i . Menhela tiden har man ju inriktat sig på en indragning av kustposteringen iMarstrand. Det fartyg som fanns - det finns alltså inte längre -byggdes . Det skulle ha kunnat tjänstgöra ytterligare . Vårafiskebåtar, som byggdes , måste fungera under myckethårdare påfrestningar än vad båtar tvingas göra. Enhgt min mening har en olycklig förändring ägt rum. Jagkan väl hålla med om att organisationen kan förändras. En nedskärning äremellertid inte detsamma som en förändring av organisationen. Det kan behövasökad effektivitet. Men en nedskärning eller nedläggning bidrar inte till en sådan,utan den minskar effektiviteten. Jag beklagar att finansministern kommer att följageneraltullstyrelsens förslag. Men jag förstår att det inte återstår mycketannat. På beklagar vi detta i högsta grad. Vi hoppas emellertid attkustposteringen i åter skall kunna bemannas. Jag tror att vi behöverden. Överläggningen var härmedavslutad. 10 §Föredrogs och hänvisades Motionerna 1983/84:1373-1418till konsfitutionsutskottet /84:1419-1438 till finansutskottet /84:1439och 1440 till skatteutskottet /84:1441 till finansutskottet1983/84:1442-1466 till skatteutskottet /84:1467 till finansutskottet1983/84:1468-1503 till skatteutskottet /84:1504-1509 till justitieutskottet1983/84:1510 till lagutskotiet /84:1511-1526 till justitieutskottet1983/84:1527-1538 till lagutskottet /84:1539-1558 till utrikesutskotiet1983/84:1559-1570 till försvarsutskottet /84:1571-1609 till socialförsäkringsutskottet 1983/84:1610 till socialutskottet Nr 68 1983/84:1611 och 1612 till socialförsäkringsutskottet M° d d 1983/84:1613-1643 till socialutskottet 1983/84:1644-1667 tillkulturutskottet 1983/84:1668 tillutrikesutskottet 1983/84:1669-1679 tillkulturutskottet 1983/84:1680-1758 tillutbildningsutskottet 1983/84:1759-1769 tilltrafikutskottet 1983/84:1770 tilljordbruksutskottet 1983/84:1771-1803 tilltrafikutskottet 1983/84:1804 fillkulturutskottet 1983/84:1805-1814 tilltrafikutskottet 1983/84:1815-1835 tilljordbruksutskottet 1983/84:1836 tillarbetsmarknadsutskottet 1983/84:1837-1870 tilljordbruksutskottet 1983/84:1871-1877 tillnäringsutskotiet 1983/84:1878 tillkulturutskottet 1983/84:1879-1900 tillnäringsutskottet 1983/84:1901-1966 tillarbetsmarknadsutskottet 1983/84:1967-2015 tillbostadsutskottet 1983/84:2016 tillutbildningsutskottet 1983/84:2017 tillsocialförsäkringsutskotiet 1983/84:2018 tilljordbruksutskottet 1983/84:2019 tillskatteutskotiet 1983/84:2020 tilljordbruksutskottet 1983/84:2021 tillskatteutskottet 1983/84:2022 tillnäringsutskottet 1983/84:2023 tilltrafikutskottet 1983/84:2024 tillarbetsmarknadsutskottet 1983/84:2025 tillutbildningsutskottet 1983/84:2026 tillarbetsmarknadsutskottet 1983/84:2027 tillförsvarsutskottet 1983/84:2028 tillutbildningsutskottet 1983/84:2029 tillarbetsmarknadsutskottet 1983/84:2030 tillkonstitutionsutskottet 1983/84:2031 tillfinansutskottet 1983/84:2032 tillskatteutskotiet 1983/84:2033 tillarbetsmarknadsutskottet 1983/84:2034 tillnäringsutskottet 1983/84:2035 tillbostadsutskotiet 1983/84:2036 tillskatteutskottet 1983/84:2037 tillarbetsmarknadsutskottet 1983/84:2038 tilljordbruksutskottet 1983/84:2039 och 2040 tillnäringsutskottet 1983/84:2041 tillkulturutskottet 1983/84:2042 tillutbildningsutskottet 135 1983/841983/84 1983/84 1983/84 1983/84 1983/84 1983/84 1983/84 1983/84 1983/84:1983/84: 1983/84: 1983/84: 1983/84: 1983/84: 1983/84: 1983/84: 1983/84:1983/84: 1983/84: 1983/84: 1983/84: 1983/84: 1983/84: 1983/84: 1983/84:1983/84: 1983/84: 1983/84 1983/84 1983/84 1983/84 1983/84: 1983/84: 1983/84:1983/84: 1983/84: 1983/84: 1983/84: 1983/84 1983/84 1983/84 1983/84 1983/841983/84 1983/84 2044 och 2045 tillarbetsmarknadsutskottet 2055 och 2056 till utbildningsutskottet 2058 fill utrikesutskottet . 2083 och 2084 till jordbruksutskottet2085 till socialutskottet 2089 till skatteutskottet :2090 tilllagutskottet 1983/84:2092 tillarbetsmarknadsutskottet /84:2093 till näringsutskottet /84:2094 tilllagutskotiet /84:2095 till skatieutskottet /84:2096 tilljordbruksutskottet /84:2097 till utbildningsutskottet /84:2098 tillsocialförsäkringsutskotiet /84:2099 till arbetsmarknadsutskottet1983/84:2100 till skatteutskottet /84:2101 till justitieutskoUet1983/84:2102 till socialutskottet /84:2103 till jordbruksutskotiet /84:2104till /84:2105 till socialutskottet /84:2106 tillkonstitutionsutskottet /84:2107 till jordbruksutskotiet /84:2108 tillnäringsutskottet /84:2109 till socialutskottet /84:2110 tillsocialförsäkringsutskotiet /84:2111 till finansutskottet /84:2112 tillkonstitutionsutskottet /84:2113 till bostadsutskottet /84:2114 tillskatteutskottet /84:2115 till lagutskotiet /84:2116 tilltrafikutskottet /84:2117 till skaUeutskottet /84:2118 tillutbildningsutskottet /84:2119 till jordbruksutskottet /84:2120 tillnäringsutskottet /84:2121 till bostadsutskottet /84:2122 tillkulturutskottet /84:2123 till arbetsmarknadsutskottet /84:2124-2140till /84:2141-2144 till finansutskottet1983/84:2145-2174 till skatteutskottet /84:2175-2187 till jusfitieutskotiet1983/84:2188-2195 till lagutskottet /84:2196-2205 till utrikesutskottet1983/84:2206-2217 till försvarsutskottet /84:2218-2233 tillsocialförsäkringsutskottet /84:2234-2263 fill socialutskottet1983/84:2264-2286 till kulturutskottet /84:2287-2328 fillutbildningsutskottet /84:2329-2354 till jordbruksutskotiet /84:2355-2359 till näringsutskottet1983/84:2360 till finansutskotiet Nr 68 1983/84:2361-2380 till näringsutskottet den /84:2381-2397till arbetsmarknadsutskottet 1983/84:2398till konsfitutionsutskotiet 1983/84:2399-2402 till arbetsmarknadsutskottet 1983/84:2403-2420 tillbostadsutskottet /84:2421-2443 till trafikutskottet /84:2444 till finansutskottet /84:2445 till socialutskottet /84:2446 till skatieutskottet /84:2447 till socialförsäkringsutskottet /84:2448 till bostadsutskottet /84:2449 till lagutskottet /84:2450 till socialutskottet /84:2451 till arbetsmarknadsutskottet /84:2452 till finansutskottet /84:2453 till kulturutskottet /84:2454 till näringsutskottet /84:2455 till finansutskottet /84:2456 till skatteutskottet /84:2457 till finansutskottet /84:2458 och 2459 till arbetsmarknadsutskottet /84:2460 till utbildningsutskottet /84:2461 till justitieutskoHet 1983/84:2462 till skatteutskottet /84:2463 till socialutskottet /84:2464 till socialförsäkringsutskottet /84:2465 till utbildningsutskottet /84:2466 till näringsutskottet /84:2467 till utbildningsutskottet /84:2468 till näringsutskottet /84:2469 till bostadsutskottet /84:2470 till socialutskottet /84:2471 till socialförsäkringsutskottet /84:2472 till skatieutskottet /84:2473 till /84:2474 till finansutskottet /84:2475 till skatteutskottet /84:2476 till kulturutskottet /84:2477 till utbildningsutskotiet /84:2478 till näringsutskottet /84:2479 till arbetsmarknadsutskottet /84:2480 till näringsutskottet /84:2481 till utrikesutskoUet 1983/84:2482 till jordbruksutskottet /84:2483 till bostadsutskottet 138 1983/84:2484 till socialutskottet 1983/84:2485 tilljustitieutskotiet ~ Nr 68 1983/84:2486till jordbruksutskottet den 1983/84:2487 tillskatteutskottet 1983/84:2488 och 2489 till arbetsmarknadsutskottet 1983/84:2490 tillsocialförsäkringsutskottet 1983/84:2491 tilltrafikutskottet 1983/84:2492 tillfinansutskotiet 1983/84:2493 tillsocialutskottet 1983/84:2494 tillsocialförsäkringsutskottet 1983/84:2495 tillarbetsmarknadsutskottet 1983/84:2496 tilltrafikutskotiet 1983/84:2497 tillfinansutskottet 1983/84:2498 tilllagutskottet 1983/84:2499 tillnäringsutskottet 1983/84:2500 tilltrafikutskottet 1983/84:2501 tillfinansutskottet 1983/84:2502 tillutbildningsutskottet 1983/84:2503 tilltrafikutskottet 1983/84:2504 tillutbildningsutskoUet 1983/84:2505 tilljordbruksutskottet 1983/84:2506 tilllagutskottet 1983/84:2507 tillarbetsmarknadsutskottet 1983/84:2508 fillsocialförsäkringsutskottet 1983/84:2509 tilltrafikutskottet 1983/84:2510 tillfinansutskotiet 1983/84:2511 tilljordbruksutskottet 1983/84:2512 tillsocialutskottet 1983/84:2513 tillutbildningsutskottet 1983/84:2514 tillbostadsutskottet 1983/84:2515 tillarbetsmarknadsutskottet 1983/84:2516 tillskatteutskottet 1983/84:2517 tillnäringsutskottet 1983/84:2518 tilltrafikutskottet 1983/84:2519 tillskatieutskotiet 1983/84:2520 tilljordbruksutskottet 1983/84:2521 tillnäringsutskottet 1983/84:2522 tilltrafikutskotiet 1983/84:2523 tilljustitieutskottet ' 1983/84:2524 tillfinansutskotiet 1983/84:2525 tillskatteutskottet 1983/84:2526 tillsocialförsäkringsutskottet 1983/84:2527 tillnäringsutskottet 1983/84:2528 tillarbetsmarknadsutskottet 1983/84:2529 tillskatteutskotiet 1983/84:2530 och 2531 tillsocialförsäkringsutskottet 1983/84:2532 tillsocialutskottet 139 1983/84:2533till kulturutskottet /84:2534 till utbildningsutskotiet 11 § Anmäldes och bordlades Propositionerna 1983/84:92Avtalsvillkor mellan näringsidkare 1983/84:99Fri prissättning beträffande courtage 1983/84:102Teckning av aktier i 12 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1983/84:2535av och 1983/84:2536 av tn.fl.1983/84:2537 av 1983/84:2538 av M'/5 Åshng och RolandSundgren Kooperationens kapitalförsörjning, m.m. (prop. 1983/84:84) 13 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1983/84:89 av (vpk) till statsrådetBirgiUa om ifrågasatt export av plutonium: harinlämnat exportansökan för ca plutonium till det belgiska företagetBelgonucleaire. Enligt ansökan är plutoniet avsett för reaktorbränsletillverkning.Som i så många andra fall måste ha godkännande från för att fåexportera varor av den här typen. Det visar hur utlandsberoende ökar istället för att minska efter hand som allt större del av den svenska energiförsörjningentas över av kärnkraften. Vårt land skulle inte kunna driva sina reaktorer omUSA fann för gott att stoppa tillförseln av anrikat uran. Genom kontrollen överdet använda bränslet har amerikanerna också möjlighet att skaffa sig råvara försin fortsatta och accelererande kärnvapentillverkning. Sambandet kärnkraft-kärnvapen kan numera inte förnekas avnågon, förhoppningsvis inte heller av den och dessenergiminister. Det har upprepade gånger försäkrats att genom sittkärnkraftsprogram inte skall bidra till kärnvapenupprustningen eller delta ivärldshandeln med plutonium. Det har vidare upprepade gånger försäkrats attupparbetningen av svenskt använt kärnbränsle eventuellt skall fortsätta enbartför att komma fram till bästa och säkraste metod för slutförvaring av detsammai . Det har aldrig öppet förutsatts att det åtråvärda plutoniet skallåterföras ut på marknaden, varken till eller till något annat land. ser vi början av ett nytt mönster, som inte stämmer med de deklarationer somtidigare avgivits. Jag vill därför fråga energiministern: Hur stor del av bränsletillförseln till de svenskareaktorerna kontrolleras av ? Kan begäraatt få återköpa det plutonium som utvinns från svenskt använt kärnbränsle i defall bränslet ursprungligen levererats från ? Avserregeringen att ge klartecken för export av det nämnda plutoniet om tillåterdet? Innebär ett sådantbeslut att fortsatt svensk export av plutonium, t. ex. utvunnet från de användabränsleelement som finns i Windscale och La Hague, är planerad? 1983/84:90 av () till arbetsmarknadsministern om verksamheten med ungdomslag; Situationen på arbetsmarknaden ärutomordentligt svår. Det gäller både den totala omfattningen av arbetslöshetenoch den relativa andelen. Särskilt ungdomar har drabbats hårt. Mot den bakgrunden var det positivt att regeringen ihöstas föreslog att särskilda insatser skulle göras förungdomsgrupperna 18-19-åringar. Tyvär kom förslaget sent. Handläggningen varbrådskande, och det var svårt att se konsekvenserna i en f. ö. riktig tanke;att ge ungdomar jobb eller åtminstone en meningsfull aktivitet. Riksdagenunderkände dock förslaget på flera väsentliga punkter, och efter en kompromissi arbetsmarknadsutskottet gick till positivt beslut. Det synes råda oklarheter på några områden, dels därföratt anvisningar om ungdomslagen sändes ut före riksdagsbeslutet, vilket dåbyggde på proposifionens förslag, dels kan den tidsnöd som förevar ha spelatin. Rapporter når oss nu om att olika bedömning och hantering sker ute påfältet. Det är viktigt att dessa oklarheter undanröjs så att all kraft kansättas in för att bryta den rekordhöga arbetslösheten. Medanledning härav vill jag fråga arbetsmarknadsministern; Vilka åtgärder har regeringenvidtagit för att tillförsäkra att intentionerna i överenskommelsen omungdomslag förverkligas? 1983/84:91av () till arbetsmarknadsministern om verksamhetenmed ungdomslag: träffades enöverenskommelse mellan socialdemokraterna, , ochfolkpartiet i angående en lag om ungdomslag. Överenskommelsen ochsedermera beslut avvek på väsentliga punkter från regeringensursprungliga proposition. Ungdomslagen är nu under prakfiskt genomförande utei landet. Redan nu kan det konstateras att regeringen inte lever upp tillöverenskommelsen. Jag vill därför fråga arbetsmarknadsministern omregeringen avser att vidta åtgärder som innebär att den träffadeöverenskommelsen såvitt gäller breddningav ungdomslagsverksamheten, lärlingsplatser, avbyråkratisering, avtalsfrågoretc. (c) till arbetsmarknadsministern om 1983/84:92 av Börye verksamheten medungdomslag: träffades enöverenskommelse mellan socialdemokraterna, , ochfolkpartiet i angående en lag om ungdomslag. Överenskommelsen ochsedermera beslut avvek på väsentliga punkter från regeringensursprungliga proposition. Ungdomslagen är nu under praktiskt genomförande utei landet. Redan nu kan det konstateras att regringen ej lever upp till överenskommelsen. Jag vill därför fråga arbetsmarknadsministern omregeringen avser att vidta åtgärder som innebär att den träffadeöverenskommelsen såvitt gäller breddning av ungdomslagsverksamheten,lärlingsplatser, avbyråkratisering, avtalsfrågor etc. fullföljes. 1983/84:93av i (m) till statsministern om omprövning av grundernaför lagstiftning som föranleder personer att bosätta sig utomlands: har allt flerasvenskar, som varit verksamma bl. a. inom näringslivet, sporten, konsten ochden vetenskapliga forskningen, ansett sig nödsakade att av skatteskäl lämnalandet och bosätta sig utomlands. Vårt land har härigenom undandragitsåtskillig begåvning och talang och dessutom kapital, inkomster och - ickeminst! De särskilda spelregler som statsmakterna tvingats införa förutländska forskare vid det belyser på sittsätt hur starkt det svenska skattesystemet avviker från vad som förekommer iandra, i övriga hänseenden med jämförbara, länder. När man nu kan seföljderna av ett skattesystem, som driver allt flera - numera inte minst yngre,högutbildade och initiativrika - medborgare i frivillig landsflykt, har man dåinte anledning att fundera på om bevekelsegrunderna för en sådan lagstiftningär rationella och meningsfulla, eller om det inte vore bättre att -utanemotionella fördomar av tvivelaktig valör - ompröva de regler som göremigration till en rakare åtgärd än "skatteplanering"? Vad vinner ochvad förlorar på detta? Det brukar visserligen - och med rätta - sägas attåtskilliga av våra emigranter fortsätter att göra sitt forna hemland storatjänster i sin verksamhet utomlands, och att därför skadan inte är så stor. Menbeslutet att lämna det land, där man vuxit upp, haft sitt arbete och har sinfamilj och släkt, är för den enskilde ingalunda lätt. Skillnaden i behålleninkomst och sparförmåga gör det vanligen svårt för den, som en gång utvandrat,att sedermera kunna återvända hem. Vilkamotiv kan man åberopa för en lagstiftning som får sådana konsekvensersom de ovan nämnda, och vilka överväganden har man gjort -eller har man till äventyrsinte gjort? - när man låter detta tillstånd fortsätta? Upplevs det inte som ettnederlag att så många dugliga medborgare i det land, som Ni styr, anser signödsakade att lämna landet för att få möjlighet att "förverkliga" sigsjälva? Jag ber därför att få fråga statsministern, om regeringenöverväger att ompröva grunderna för den lagstiftning som har visat sig få såbeklagliga följder? 1983/84:94av i (m) till försvarsministern om militärutbildningen förkvinnor: tycks försvaret haanordnat såväl soldat- som officersutbildning för livinnor. Harförsvarsministern möjlighet att för redovisa dessa utbildningarsomfattning och utformning samt de erfarenheter som vunnits av dennaverksamhet? 14 § Meddelande om fråga Meddeladesatt följande fråga framställts