prot · G70991 · 1983-12-31 00:00:00 — a. noterat att regeringen ämnar skärpa lagen, så attmyndigheterna får bättre möjligheter att stoppa sådana personer som ivinningssyfte ägnar sig åt smuggling av flyktingar till . Alla känner vi väl stort medlidande med folk som utsättsför förföljelse. Självfallet skall vi, i enlighet med våra utfästelser, låta demänniskor stanna här i landet som riskerar svåra straff i sina hemländer.Emellertid är det långt ifrån säkert att det är de som lider mest som lyckas tasig ut ur sitt eget land. I , för att anföra ett exempel, är det inte mångafrån den s. k. som lyckas fly. Många som bekänner sig tillavvikande religioner - i förhållande till islam - förföljs t. o. m. påfrämmande mark. Det gäller framför allt att hitta internationellalösningar på detta världsproblem och att seriöst pröva varje enskiltärende i . Det är då stötande att enskilda och för all del ocksåflygbolag gör sig stora förtjänster på flyktingarna, och det är utomordentligtviktigt att vi har någorlunda kontroll över invandringen hit. För en delkommuner, t. ex. i , har de vågor av stora grupper flyktingarsom tagit sig hit medfört stora bekymmer. kommun, där flyghamnenArlanda ju ligger, har betydande och akuta svårigheter att klara av allapraktiska åtaganden, och trycket på Arlandapolisen är hårt. Det måste vara ensjälvklarhet att vi får försöka anpassa invandringsströmmen till våra praktiskamöjligheter att hjälpa människor. Har vi inte resurser - ekonomiska ochmänskliga - blir det dåligt bevänt med den hjälp flyktingarna får. Framför alltställer en invandringsvåg från för oss främmande kulturer mycket stora krav på hjälp-och stödinsatser - inte minst i ett längre perspektiv. Flygbolagen skall kontrollera om en utlänning är förseddmed erforderligt visum. Men är det faktiskt så, att även flygbolagen har enavsevärd inkomst av de här resorna, och kanske blir kontrollen inte alltid såeffektiv. Hitresan sker givetvis på resenärens bekostnad - med ockerpriser förfalska pass och visa - och om den stackars utlänningen inte bedöms varaflykting eller kommer via ett land där han är skyddad från förföljelse, skickashan antingen tillbaka hem eller till det förra landet. I båda fallen har någon- ofta en organisation - tjänat stora pengar på att ordna falska handlingar,och de pengarna förlorar utlänningen. Flygbolaget löper ingen risk alls. Detfår betalt för biljetten till av resenären, och återresan-om denbeslutas-betalas med skattemedel. Det är, menar jag, humanare och riktigare att enrestriktiv politik förs redan från början. Det är också, som statsrådet säger,oacceptabelt att personer utnyttjar flyktingars situation i strid medutlänningslagen. I och tillämpas den ordningen att flygbolag sommedför passagerare utan gällande visering åläggs att betala en avgift om per passagerare. I får flygbolaget dessutom betalauppehållskostnaderna för passageraren tills utredningen av saken är avslutad.Västtyskland lär ha en lag som ger möjlighet att med omedelbar verkaninföra liknande bestämmelser, vilket redan visat sig ha en disciplinerandeeffekt. Jag vill fråga statsrådet om hon kan tänka sig att påliknande sätt skärpa kontrollen av viseringen. Om åtgärder mot organiserad flyktinginvandring Först och främst vill jag säga att jag hållermed om att det är viktigt att hitta i första hand internationellalösningar för att ställa upp för de många människor som är i behov av skyddundan politisk förföljelse någonstans i världen. Detta är också skälet till attden har nära kontakter med FN:s flyktingkommissarie i Geneveoch på det sättet vill att vi skall kunna arbeta tillsammans och hittalösningar i olika delar av världen, för att de människor som behöver stöd ochhjälp också skall få det. På samma sätt arbetar vi också genom både FN ochEuroparådet - inte minst när det har gällt den svåra situationen för debahai-religösa. När det gäller flygbolagen harregeringen också med jämna mellanrum haft allvarliga överläggningar för attgöra dem medvetna om att det gäller att se till att människor som kommer ombordockså har erforderliga handlingar. Men har vi inte ansett det varamöjligt att utfärda bestämmelser liknande dem som man har i eller USA.Om det emellertid visar sig att vi inte kan komma till rätta med flygbolagen,kanske också den får gå vidare ett steg. 22GÖREL (): Jag vill gärna ge regeringen en eloge för densnabba reaktionen när det gäller åtgärder mot flyktingsmuggling ivinningssyfte, och jag välkomnar en flyktingpolitisk beredning, som jag harhört skall tillsättas. Det är värdefullt inte minst för att åstadkomma enspridning av åtagandena när det gäller flyktingar, så att inte ett fåtalkommuner får bära hela bördan, och också för att effektivisera arbetet medinvandringen, så att det inte uppstår onödigt långa väntetider i olikasammanhang. Statsrådet gjorde för någon vecka sedan i enfrågestund ungefär följande uttalande: I förhållande till vår folkmängd harSverige tagit emot fler flyktingar än många andra jämförbaraländer. Det instämmer jag i. Det är därför viktigt att varaobservant och vidta åtgärder när en plötslig våg av invandring kommer, så attvi orkar med uppgiften. Vi har redan nu nästan nått gränsen för vad vi kanklara av. Men jag har uppfattat att statrådet härvidlag både har reageratsnabbt och är beredd att vidta ytterligare åtgärder, även sådana åtgärder somjag föreslog i mitt första inlägg, nämligen att ha ytterligare samtal medflygbolagen för att komma till rätta med den slapphet som onekligen måste sägasråda. För att olika kommuner skall ställa upp ochta emot flyktingar, så att det inte blir en extra press på några få kommuner,vilket det har funnits tendenser till , kommer det att påmåndag på bord finnas en proposition om flyktingmottagande.Regeringen aviserade härom redan i budgetpropositionen. Syftet medpropositionen är framför allt att många fler kommuner än solidarisktskall ställa upp för de människor som kommer till . 24 (): Jag tackar för det svaret. Sominvandrarministern förstår är det speciellt kommun, och kanske ocksåBotkyrka kommun, som jag i det sammanhanget ömmar för. kommun har haftoerhörda problem med den stora invandringen och den flyktingsluss som man avriksdag och regering har ålagts att klara. Jag tackar för svaret. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Meddelande om svar på interpellation 1983/84:104 Jag ber att få anmäla att den interpellationsom har framställts av och som gäller fiskevården i regleradesjöar kommer att besvaras . 6 § Svar på fråga 1983/84:332 om försurningsskadorna påskog har frågat mig vilka åtgärderregeringen ämnar vidta med anledning av de försurningsskador på skog somskogsstyrelsen har rapporterat om. Vi har i varit medvetna om attförsurningen också medför risker för skador på skogen. a. detta skäl harolika åtgärder vidtagits för att minska utsläppen av förorenande ämnen. Det"åtgärdsprogram för att minska svavelutsläppen i som beslutadesår är nu genomfört. Regeringen har därför tillsatt en särskildaktionsgrupp för att ta fram underlag för ett nytt åtgärdsprogram. I gruppen,som skall arbeta under min ledning, ingår generaldirektörerna för närmastberörda ämbetsverk. Gruppen, som skall arbeta snabbt, skall redovisa vilkaåtgärder som kan vidtas såväl på det nafionella som på det internationellaplanet. Som jag harframhållit här i ser jag mycket allvarligt på de rapporter som kommerom skador på skog. har presenterat resultaten av denundersökning som genomförts av särskilt utvaldaskadade skogsbestånd. Omfattning och typer av skador som påträffats i dessabestånd har redovisats. Några generella slutsatser om skadorna på skog i andraområden har inte ansett det möjligt att dra av detta material.Man måste nu gä vidare dels med särskilda intensivstudier av skadade bestånd,delsmed inventeringar för att få bättre information om skadornas utbredningsåväl lokalt som för större områden. Om försurningsskadorna på skog 27IVAR (): Jag tackar jordbruksministern för svaret.Tyvärr innehöll det inte så mycket förslag till vad som kan göras utan mestbara besked om mer utredningar och ytterligare väntan - utan konkretamotåtgärder. En slutsats kan dras av , nämligen att alltmåste göras för att minska utsläppen av försurande ämnen såväl i som iövriga . Jag skall därför redovisa tre sådana åtgärder och vill gärnaveta om jordbruksministern är beredd att aktivt verka för att det kommer tillstånd. Även medavancerad reningsteknik innebär förbränning av kol betydande utsläpp avförsurande ämnen. Vi behöver inte ytterligare kol i vårt energisystem. Villjordbruksministern medverka till att stoppa ytterligare kolintroduktion? Naturgasen harur miljösynpunkt stora fördelar. Det är just nu mycket aktuellt att fatta beslutom utbyggnad av gasledningar fill och genom upp till . Ensänkning av skatten från 75 fill på naturgas skulle vid en jämförelse medolja tveklöst medverka till ett utbyggnadsbeslut och innebära betydandeminskningar av försurande utsläpp. skulle det förbättra vårförhandlingssituation gentemot . Troligen är denna skatteredukfion blandde billigaste miljövårdsåtgärder vi kan vidta. Är jordbruksministern beredd attmedverka till denna sänkning av skatten på naturgas? 9 Riksdagenspiotokotl 1983/84:87-91 Om försurningsskadorna på skog Utsläppen av kväveoxider frånvåra bilar svarar för en allt större andel av försurningen. För att man skallkunna använda katalytisk reriing krävs blyfri bensin. Övergången till blyfribensin skulle underlättas genom inblandning av etanol. Vi skulle medfördel-kunna använda vårt spannmålsöverskott för produktion av etanol. Därmedskulle vi lösa en rad problem och åstadkomma en bevarad och ökadsysselsättning, förbättra bytesbalansen och bibehålla värdefull . Vad som krävs för att industrin och jordbruket skall vågagöra denna stora industri- och miljösatsning är skattefrihet för etanol,producerad på inhemsk råvara. Är jordbruksministern beredd att främja sekletskanske viktigaste industri- och miljösatsning genom att medverka till att tabort skatten på etanol producerad på inhemska råvaror? Som mycket väl vet, har jag hafttillfälle att åtskilliga gånger i samband med besvarande av interpellationeroch frågor redovisa de många åtgärder som har vidtagits frånsvensk sida för att minska utsläppen och också hur vi arbetar för att kunnamedverka till, i det internationella samarbetet, att vända försurningstrenden. Vi hade senast en session här i , där vi enades om på nordisk nivå att göra uttalanden mot länder som intedeltar aktivt i det här samarbetet. De fem nordiska länderna har framlagt ettgemensamt program om hur vi skall reducera svavelutsläppen - ett program som vihar lanserat inom ramen för den som arbetar på området och tillvilken vi har fått anslutning från , , och Canada.Vi skall mötas i för att diskutera hur vi skall arbetavidare för att på internationell nivå vidga kretsen av länder som är bereddaatt aktivt arbeta för konkreta åtgärder för att minska utsläppen. Vad gäller de svenska insatserna kan jag nämna att vi inomde närmaste veckorna kommer att redovisa hur vi skall fullfölja det beslut somriksdagen fattade 1981 beträffande energiplanen och i vilken omfattning vi idet sammanhanget skall utnyttja kol för att klara vår energiförsörjning. Dåkommer regeringen att redovisa på vilket sätt vi kommer att möta miljökravendärvidlag. Jag kan säga så mycket att vi i det sammanhanget kommer att redovisabetydligt skärpta miljökrav. Vad beträffar bilavgaserna enade vioss på nordisk nivå om nödvändigheten av att gemensamt också på den punkten taett ordentligt tag för att - med den nu dess bättre mer aktiva opinionen på dethär området, inte minst inom - kunna få en bred uppslutning bakomkravet på katalytisk rening och blyfri bensin. Jag återkommer till denna fråga. 29IVAR (); Jag förutsätter att jordbruksministern ärhelt överens med mig om att allt som kan göras måste göras för att minskautsläppen. Jag noterade med tillfredsställelse uppräkningen - den varvälbekant. vill jag ha konkreta besked öm tre enkla, konkreta åtgärder,vilka det finns en rad tunga sakargument för ochinga sakargument emot. Jagtycker det är brist på handlingskraft eller brist på verkligt god vilja frånregeringens sida ätt inte konkret-ta tag i de här frågorna och lämna verkligabesked. Talet om samarbete mellan socialdemokrater och har ju varitaktuellt överallt i landet sista fiden. Det är med verkligt beklagande jagkonstaterar att när vi på ett väl underbyggt sätt aktualiserar viktiga frågor,vilkas lösning ni med läpparna bekänner er till, räcker samarbetsviljan intelängre till. Det samarbete som kommer till stånd är i huvudsak ett samarbetemellan socialdemokrater och moderater. Det skulle vara roligt om ni i prakfiskhandling konkret kunde visa att ni ställer upp på dessa mycket viktigamiljöfrågor, som därtill ger en god samhällsekonomisk vinst, ger ökadsysselsättning och förbättrar vår bytesbalans. Jaghoppas att jag nu får en mycket positivt och konkret svar frånjordbruksministern. Omförsurningsskadorna på skog' Det är märkligt att erfara hur man från sida nu agerar i dehär frågorna. Det förefaller mig som om den enda strävan man har är att fill varjepris framställa som ett parti som i varje läge kan skilja sig ut frånett samarbete som utan tvivel är angeläget att få till stånd när det gäller dehär viktiga frågorna. Jaghann i min förra replik inte svara på fråga, om jag är beredd attsäga att vi inte behöver en gnutta kol mer här i landet. Detta frågar man efterdet att själv haft möjlighet att i regeringsställning skapa underlagetför den energiplanering som man inbjöd kommunerna att delta i och där manuppmanade kommunerna att försöka hitta någon möjlighet att ersätta olja med ettannat bränsle och på det sättet tog in kol i bilden. väntar man sig att visom genom ett trollslag skall avbryta all planering och säga; Det nihittills har planerat får ni nu lägga ned! Anf.31 (): Det är faktiskt så att vi i vår energipolitik försöker leva mycket näraverkligheten. Vi är mycket måna om att utnyttja de möjligheter som en positivutveckling erbjuder. Därför är jag ytterligt förvånad över attsocialdemokraterna gång efter annan låser sig vid vissa siffror i en energibalansoch totalt glömmer bort att bara den mycket positiva utvecklingen avvärmepumpstekniken och de ökade möjligheterna att bruka inhemska bränslenmycket väl täcker in den kolintroduktion som fanns med i energibalansen. Manbehöver bara använda de enkla räknesätten - och alltså addera och dra ifrån -för att få klara belägg för att vi på litet sikt inte behöver kol i det svenskaenergisystemet. Jagvar försiktig nog att säga att vi inte skulle röja undan det kol som det redanfinns beslut om. Men jag tycker att varje ytteriigare investering i koleldningär en olycka för landet, och till skada för miljön. Herritalman!Vi har från socialdemokratins sida sagt att vi inte kommer att acceptera kol i annan omfattning än den har uttalat sig för och en som är absolut nödvändig, sedan,man prövat andra alternativ. som återstår för när propositionen läggs på bord är att konkret yrka avslag; på varje introduktion utom utnyttjande av kol som riksdagen-redan har uttalat sig för och som kommunerna börjat planera för att ta i anspråk. Jag tycker att vi kan avvakta den debatten. Då kommer att få tillfälle att motivera vad han har sagt, nämligen attvi icke behöver en enda gnutta mer kol än vad som motsvaras av den kolförbrukning som vi just nu har i det här landet. 33 (); Jag vill helst själv precisera vad jag säger. Jag sade att jag bedömervarje ny ytterligare investering i koleldade anläggningar som en felinvesteringtill skada för landet och till skada för miljön. Viskulle ha haft en mycket bättre situation , herr statsråd, om inte densocialdemokratiska regeringen hade pratat om 25 stora koleldadeanläggningar. Detta frestade kommunerna till en massa olyckligainvesteringsbeslut i kol. Sedanhar ni gått på vår linje. Vi tackar för det. Ni har plockat bort moms påinhemska bränslen och ni har gett ett statsbidrag till skogsbränsle - vi tackarför att ni här har gått oss till mötes. Menvarför skall det absolut ta åratal innan ni kommer underfund med hur rätt vihar? Låt mig till slut säga att vi skulle ha varit i en bättre situation om den borgerliga regeringen, som också deltog i, hade haftförmågan att lägga fram ett energipolitiskt handlingsprogram och inte överlåtitåt kommunerna att oberoende av varandra fundera över på vilket sätt de skulleersätta oljan. Det var ändå utgångspunkten för uppläggningen av denenergipolitik som vi enades om i 1981. Den kan vi så att säga intebara bryta nacken av. Det är emellertid intressant att höra att IvarFranzén nu börjar glida i sina formuleringar. Vi får vänta och se vad detdefinitiva ställningstagandet blir när vår proposition ligger på bordet. 35 (); Om vi försöker koncentrera detta till en koldebatt, kan vi konstateraatt de konkreta besluten om investeringar i kolanläggningar var ganska få förehösten 1982. Det var just den socialdemokratiska regeringens vidlyftiga tal omhur man planmässigt skulle bygga 25 stora koleldade anläggningar som gavkommunerna den här injektionen. Storebror sade ju detta - då satsade man också!Det är i högsta grad den socialdemokratiska regeringen som är skyldig till attvi har kolintroduktion i nuvarande omfattning.Den omfattningen är för stor. Men jag har inte sagt att jag vill riva ner något som är beslutatoch byggt. Jag vill dock försöka få till stånd ett samarbete och ett stopp förytterligare investeringar. Jag är nödsakad att ge ännu en replik. När vi redovisade de 25 anläggningarna var det för attprecisera på vilket sätt vi skulle se till att det blev den begränsning somriksdagen uttalade sig . Vi ville inte, som den borgerliga regeringenhade gjort, bara hoppas att kommunerna oberoende av varandra skulle komma attlanda på en kolintroduktion som rymdes inom ramen för det antal ton som vi dåtalade om. Det var en nödvändig precisering. Jag hoppas att skall finna att vi lyckatshålla nere kolintroduktionen med hjälp av den typ av preciseringar som vi dågjorde. Framför allt vill vi, till skillnad från den borgerliga regeringen,förhindra att vi får introdukfionen i små anläggningar, som icke kan utnyttjaeffektiv miljöteknik. Om försurningsskadorna på skog 37 (): Jag hyser ett mycket större förtroende förkommunernas förmåga att anpassa sig till verkligheten än jordbruksministerngör. Om den socialdemokratiska regeringen hade tagit bortmomsen på inhemska bränslen, vilket den sedan på ett föredömligt sätt gjordeunder , och lagt på kolskatten litet mer, skulle kommunerna utantvivel ha satsat mycket litet på kol. Vad ni har åstadkommit är i stort sett engaranti - mer eller mindre - för att det som har framförts som en siffra ienergibalansen också blir verklighet i fråga om kolintroduktiön, trots attverkligheten klart visar att det inte behövs. På detta sätt får en heltonödig kolintrodukfion och en onödig belastning på vårt lands miljö. Dettainnebär ett tungt ansvar, herr jordbruksminister. En sista fråga tillherr : Varför vidtog inte den borgerliga regeringen, innan den tvingadesbort från regeringspositionen, de åtgärder som ni menar att vi skulle varaberedda att vidta när vi tillträdde? Alla de här åtgärderna, somIvar nu anser att vi borde ha vidtagit , borde juden borgerliga regeringen - om den haft de insikter som menar attvi skulle ha haft - kunnat vidta redan innan man lämnade ifrån sigregeringsansvaret. 39IVAR (); Om vi skulle försöka få litet logik i den härdiskussionen! Socialdemokraterna har åkt land och rike runt och talat om vilkenfruktansvärd fara det är om vi aldrig så litet försöker samarbetamed . har vi faktiskt samma synpunkter som de. K) protokoll 1983/84:87-91 jordbruksministern och säger: Varför genomförde ni intedetta? Stunden innan hade ni varnat oss och talat om hur omöjligt det är att föraen centerpolitik tillsammans med . På vissa punkter är det svårt-det är jag medveten om - och det är det som har gett till resultat att vi intei en borgerlig regering kunde föra den energipolitik som vi ville ha. Det är juhelt självklart. Sedan kommer ni och säger: Samarbeta med oss, så får niigenom er politik! vädjar jag till jordbruksministern: oss då, som nilovar, att genomföra den här mycket viktiga biten när det gällerenergipolitiken, och visa att det ligger något uns av verklighet i ertsamarbetserbjudande! Jag konstaterar bara att slårfast att det är omöjligt att i en borgerlig regering föra en energipolifik avdet slag som eftersträvar. Och jag delar uppfattning -det är förmodligen omöjligt. Det kan kanske vara en tankeställare för IvarFranzén och andra centerparfister inför det agerande som man i olika sammanhangskall fillämpa när vi nästa gång går fill val. 41 (): För en gångs skull är jag faktiskt heltöverens med jordbruksministern. I vissa sammanhang - t. ex. när det gällerSecure -kommer vi aldrig att ha samma mening som . Det är faktisktinte någon nyhet som jordbruksministern kommer med. Överläggningenvar härmed avslutad. 7 §Svar på fråga 1983/84:336 om djursjukvårdsavgifterna har frågat mig om regeringenär beredd att ompröva sitt förslag om höjda djursjukvårdsavgifter, så att detinte får negativ effekt på djurskyddet. har beslutat att finansieringen avdjurens hälso- och sjukvård i ökad utsträckning skall vara en angelägenhet för djurägarna. Lantbruksstyrelsens kostnader för djurens hälso- ochsjukvård beräknas för /85 fill ca 70 milj. kr., varavhuvudparten avser kostnader för distriktsveterinärorganisationen. Regeringensförslag i årets budgetproposition innebär att dessa kostnader skall till 40,5milj. täckas med budgetmedel och till 30 milj. kr. Under innevarande budgetår beräknasdjursjukvårdsavgifterna uppgå till 15 milj. kr., och det saknas därför likamycket för att lantbruksstyrelsens beräknade kostnader skall vara täckta. Enavgiftshöjning blir därför nödvändig. I en medelstor djurbesättning kan en sådan avgiftshöjningberäknas medföra att kostnaderna för veterinärvård i genomsnitt ökar med200-250 En kostnadsökning av denna storieksordning,sedd i relation till Nr 91 produktionsvärdet i en sådan besättning, bör inte få några allvarligareföljder Tisdaeen den för djurskyddet. 43LENNART BRUNANDER (c); Jag tackar jordbruksministern för svaret påmin fråga, men jag måste beklaga att jordbruksministern med en axelryckning gårförbi det problem som jag har- tagit upp och menar att det gäller en kostnadsom jordbrukarna mycket väl kan ta. Jag vill erinra om att 1982, närden fattade sitt principbeslut om hur veterinärverksamheten i fortsättningenskall vara utformad, slog fast att man skall ha en relativt sett oförändrad kostnadsfördelningmellan staten och jordbruket. Beslutet innebar också att vi skulle få ett ökatantal veterinärer. Eftersom staten inte kunde betala kostnaden för dessa,infördes då en djursjukvårdsavgift om . lade jordbruksministern fram förslag om attdjursjukvårdsavgiften skulle ökas till , vilket innebar en överflyttningav kostnader från staten till jordbruket. Detta var fakfiskt inte avsett frånbörjan. I årets budgetproposition föreslår jordbruksministern attkostnadsöver-vältringen på jordbruket skall ökas ännu mer. Detta kommer attmedföra att djursjukvårdsavgiften mer än fördubblas, vilket ganska radikaltkommer att öka kostnaderna för djurägarna. Den genomsnittskostnad som jordbruksministern har räknatfram stämmer ganska dåligt med verkligheten. Några genomsnittskostnader finnsegentligen inte i det här avseendet, och den som drabbas av problem meddjurhälsan får ofta betydligt högre kostnader än som anges. Att anlita enveterinär i ett besvärligt fall en helg kommer att kosta kanske . Det medför att djurägaren kommer att fundera både en och två gånger innanhan kallar på veterinären. Som jag påpekar i min fråga kan detta fåkonsekvenser för djurhälsan och för djurskyddet, och mycket stora problem kankomma att uppstå. Det uppstår därutöver risk för attdistriktsveterinärorganisationen kommer att slås sönder.Djursjukvårdsavgifterna kommer att bli så höga att de förtar verkan av denkostnadsminskning som statsbidragen till veterinärernas löner innebär.