prot · G709103 · 1983-12-31 00:00:00 — Detär angeläget för varje bedömare att sätta sig in i de verkliga förhåUandena iCentralamerika för att kunna bilda sig en uppfattning därom. Man kan intetillämpa europeiska värderingar där. historiska bakgrund ochkultur avviker alldeles för mycket från europeiska värden för att man där skallkunna utgå från våra normer. En europeisk statsminister får inte tro att hankan "legaUsera" den politiska opposition som finns där bara genom atttala med den. Uttalanden av det slaget kränker värdigheten hos CentralamerikaspoUtiker och fördjupar känslan av misstro mellan och . FörCentralamerikas indianer är den egna kulturen den enda hållbara i världen.Deras kultur får inte exploateras för våra politiska strävanden vare sig avBertil Måbrink och hans världskommunism eller av någon annan poUtiker. I sågott som varje centralamerikansk republik är det mest eftersträvade målet,uttryckt genom folkets politiska vilja, att inom ramen för det egna ägandetkunna utveckla den egna familjens trygghet och ekonomi. Småbruk,småföretagande, personlig självständighet och närhet till denkatolska kyrkan är de mest markanta dragen i de centralamerikanska staternaskultur. ansvarskännande politiker, antingen han står till vänster ellertill höger, borde förstå att det är en djup kränkning av de centralamerikanskafolkens rättigheter att exploatera deras nuvarande misär och olycka för egnapolitiska vinningar. Vi européer måste förstå att bortom den kris som ärlevande i ligger möjligheten till en ännu större kris, nämligenkrisen i hela . Det har visserligen sagts i dagens debatt att detfinns hoppingivande tecken. Emellertid måste det markeras att farorna för dendemokratiska utvecklingen i är mycket stora. är ettproblem för alla världens folk. Varje ansträngning att finna lösningar somhåller för framtiden måste göras . Här kan jag passa på att kommentera den av s.k. utredning. sade att detfaktum att Internationella demokratiska unionen hade ställt sig bakomrapportens slutsatser skulle vara något förnedrande för moderatasamUngspartiet, som är medlem i Internationella demokratiska unionen. Sanningenom är den att det är en kommission, som tillsatts avbåda de amerikanska partierna. Det bedrevs ett synnerligen djupgåendeutredningsarbete, som på gängse amerikanskt sätt var helt offentUgt, genomoffentliga hearings i kongressen i och genom många besök iCentralamerika. Viktigt är emellertid också, enligt min mening, attkommissionens slutsatser helt överensstämmer med den svenska synen, nämligenatt ingen varaktig fred för folk kan åstadkommas utan attdramatiska sociala förändringar sker. Jag kan gärna säga att jag inte anslutermig till de medel som angav för att nå detta mål,nämligen att miUtärt väsentligt rusta upp de centralamerikanska republiker därdet fortfarande pågår inbördeskrig. Här har givit ett klartbesked. Moderata samlingspartiet står helt bakom Contadoragruppensansträngningar. Det här är ett bra exempel på debattkonst. Utanatt tala om rapportens verkliga innehåll försöker göra gällandeatt det skulle på något sätt vara förnedrande att ha haft att göra med IDU, somhar ställt sig bakom rapporten i fråga. Av allt som jag har lärt och sett när det gällerCentralamerika har jag kommit till den slutsatsen att den enda möjligheten attskapa en lycklig framtid för är att såväl det amerikanska somdet världskommunistiska inflytandet i denna zon minskas och ersätts avtålmodiga stödinsatser från en politisk kraft som inte behöver och inte vill utnyttjaCentralamerika för sina egna syften. Det finns egentiigen ingen annan sådankraftkälla än demokratiska nationer. Situationen i Centralamerikafår inte utnyttjas av någon för egna syften. Med tålmodighet, råd ochvägledning måste världens demokratier tillsammans med folkförsöka finna vägen till ett hållbart politiskt statsskick och ett socialtmönster, som är anpassat efter de centralamerikanska folkens behov. , jag vill så gärna avsluta med att sända enhälsning till den frånvarande . Han kan räkna med moderatasamlingspar- tieti kampen, över hela världen, mot tvång och ofrihet. Han skall bara Nr 103 komma ihåg att vi inte är beredda att stödja en utveckling som innebär attett Dnsriao n Hén tvång byts ut mot ett annat. 43 (vpk) replik: Jag har en viss sympati för , inte bara för vad han har sagtnu utan också för vad han har skrivit i bl. Men jag tror attdet inte är riktigt korrekt när han säger att vad han nu uttalat är moderatasamlingspartiets ståndpunkt. BeträffandeGrenada sade han att i bl. a. FN har fördömt handlingssätt.Men hur förhåller det sig, , med den här högerinternationalen? Därär ju er partiordförande en av vice ordförandena. Om jag inte tar alldeles felså har högerinternationalen godkänt invasionen. Och det är ju så med den moderatapoUtiken: när det passar så anpassar de sig. När de hamnar i dethär internationella skumma sällskapet, då ställer man upp på dessareaktionärers sida och intar en annan ståndpunkt. Sedangår det inte att jämställa och när det gäller de val somdet här talas om. Det är alldeles orimligt att likställa dessa två länder - fördet är ju vad gör. Moderatasamlingspartiet har inte, , tagit avstånd från vad som pågårfrån mot . Ni har inte tagit klart avstånd från , som juär direkt ansvarigt för det sabotage - ekonomisk bojkott, kidnappingar, mordosv. - som bedrivs mot . Vad ni gjort är, som jag sade i mittanförande tidigare, att ni lånat den angripande partens argument för attsmutskasta och den demokratiska utveckling som pågår där. Ni deltar irealiteten i försöken att omintetgöra den demokratiska utveckling som pågår iNicaragua. 44 ()replik: Det var trevligt att kom tillbaka. Det känns bättre attdebattera med honom när han är här än när han är i sitt rum. Jagtror inte att vi kan klara att debattera här i om vi inte utgår fråndet söm sägs här och som görs av våra partier. Det skulle inte falla mig in attbörja debattera med med utgångspunkt från vad denvärldskommunistiska rörelsen föreslår och företar sig. Jag uppfattar BertilMåbrink som företrädare för vpk, ett svenskt parti. Jag vill bU upipfattad somföreträdare för moderata samlingspartiet, ett svenskt parti. Detär riktigt att man inte kan jämställa och , och det avmånga skäl. Det kanske främsta skälet är just det som sedankommenterade, nämligen att i har en revolution genomförts, och därfortsätter lika fullt inbördeskriget. Det är naturligtvis lätt att hävda, medBertil Måbrinks utgångspunkter, att det är ett inbördeskrig som förs av ettannat land, av en stormakt. Men det går inte att förneka att det i Nicaraguahar uppkommit en kontrarevolution. Det går inte att förneka att det i Nicaraguafinns ett stort missnöje med den utveckling som de segrande sandinisterna slogin på - och som inte i alla avseenden är demokratisk, som BertilMåbrink ville göra gällande. Jag tycker att vi kan kosta på oss att hysa enviss förståelse för det. Vi kan inte komma med pekfinger till människorna iNicaragua. Vi måste se på deras förhållanden och hjälpa dem till en vettigUtveckUng, som vi kan stödja. Det tjänar då ingenting till att på det härsättet försöka åstadkomma en stormaktskonflikt av det som kan vara en sundutveckling i . 45 (vpk) replik: Här avslöjar sig nu . Man talarinte i klartext, man vet inte riktigt vilket ben man skall stå på. Det är ett inbördeskrig i - det är riktigt. Menbeskyll inte sandinisterna och de övriga krafter som skakade av sig enfasansfull diktatur för detta! kräver jag av ett ordentligtavståndstagande från , som ju är direkt ansvarigt för att understötta gamlaSomoza-anhängare - vilka naturligtvis har berövats möjligheten att fortsättaatt förtrycka och utsuga folk. Det är detta som är problemet. Det ärUSA som medverkar till att försvåra genomförandet av ett demokratiskt val,försvåra den ekonomiska utvecklingen som trots dessa svårigheter ändå pågår. Det är på denna punkt som man inte kan få ett klart beskedfrån moderata samlingspartiet. Vad är er inställning till i dessa regioner?Tala inte om världskommunismen i denna region, för vad det handlar om är attmänniskor inte bara i utan också i , och ElSalvador kräver mänskliga rättigheter, ett människovärde. 46 () replik: Jag vet inte om det hjälper att säga tillBertil Måbrink vad som har sagts här förut , men jag försöker en gångtill. sade det, och jag sade det: Moderata samlingspartiet stöderContadoragruppens ansträngningar. vet precis lika bra som jagvad det innebär. Det innebär ett krav på avmiUtarisering av zonen, en ansträngningatt förhindra varje införsel av vapen till området osv. Detta innebär alltsåett direkt ställningstagande för att även skall avveckla sitt militäraengagemang i . Därom kan man inte tveka, om man inte vill tveka -och det är väl vad vill. 47l'ÄR (): Det har varit riktigt nöjsamt att få lyssnatill debatten meUan och . Vpk brakar ofta råka ut för den obehagliga situationen från andra partier, inte minst från , besvärar vpk med attpåminna om vad deras partivänner runt om i världen har för sig. Då brukar vpksäga: Vi är ett svenskt parti - beskyll oss inte för vad andra partier gör påandra håll. var det vpk som retade för vad moderaternaspartivänner har för sig på andra håll i världen, och då svarade naturligtvisNic på exakt samma sätt som vpk brukar svara: Vi är ett svenskt parti- beskyll oss inte för vad andra partier har för sig. Detär roligt när rollerna kan bytas om - det friskar upp debatten och kanske ocksåvisar att den argumentation som man tar till Utet grand beror på i vilkensituation man befinner sig för tillfället. I övrigt kan man, frutalman, säga att utrikesdebatten har en tendens att bU något av en geografiskpyttipanna - i varje fall i dess senare skede, som vi nu har kommit till.Talarna före mig har främst ägnat sig åt . Jag tänker med ett rasktkliv över rikta intresset mot vårt eget . Vi har haftett möte med i dessa lokaler. Vi brakar ofta framhålla att detnordiska samarbetet är någonting unikt i världen. Det är unikt genom det som skiljeross, genom att de nordiska länderna har valt oUka säkerhetspoUtiska lösningaroch också till stor del olika handelspolitiska lösningar. Men det är uniktockså genom det som förenar oss, att vi trots dessa skillnader kan samarbeta såintimt. Jagvill säga att det nordiska samarbetet är oerhört viktigt för , kanskeviktigare än vad vi i vardagslag tänker på. Det borde nog höra tUl de allrahögst prioriterade områdena för svensk utrikespolitik - egentligen inte därföratt det nordiska samarbetet skulle vara något slags självändamål utan därföratt vi tillsammans med de övriga nordiska länderna kan få en tyngd i detglobala sammanhanget som eller något annat enskilt nordiskt land aldrigkan få ensamt. Det nordiska samarbetet är alltså ett viktigt instrument för envidare politik i ett globalt perspektiv. Sverigeär ett litet land, det har påpekats ett antal gånger under den här debatten,och det skall vi vara glada för. Det gör att vårt land är ganska överskådligtoch att de problem vi brottas med är någorlunda måttliga i sin omfattning. Mensamtidigt är det klart att det också är förenat med vissa nackdelar ochsvagheter. Det innebär bl. a. att vi har ett stort Utlandsberoende i vårekonomi och för vår produktion. Detta utiandsberoende innebär naturligtvis ensårbarhet och, kan man säga, ett hot mot vår självständighet. Det är helt klartatt vi genom ett intimare nordiskt samarbete kan minska det härutlandsberoendet, om vi inte räknar de övriga nordiska länderna till utlandet.Vi kan alltså skapa en större självförsörjning och en mindre sårbarhet. Detborde vara en väldigt viktig uppgift för vår industripolitik att bygga utsamarbetet med våra nordiska grannländer och att åstadkomma en bättresjälvförsörjning av nyckelprodukter i det nordiska området så att vi på detsättet får bättre grepp över vår egen ekonomi och vår egen tekniska ochproduktmässiga utveckling. Jag vill påstå att vi f. n. bara är i början av ettsådant samarbete. Vårtlands måttliga omfattning innebär också att vi ensamma väger ganska lätt iförhållande till våra viktigaste handelspartner; i förhållande till EG, ,osv. Men i den utsträckning vi kan uppträda gemensamt - jag tänkernaturligtvis då framför allt på , och som står utanför EG- kan vi också få en betydande tyngd. Då kan vi resonera med de stora påvärldsmarknaden på ett helt annat sätt än när vi uppträder var för sig. Alltsåborde vi eftersträva en betydligt bättre samordning av vårt agerande i internationellahandelspolitiska förhandlingar än vad vi gör f. n. Att vi kan åstadkommamycket mer om vi uppträder gemensamt gäller naturligtvis också andraområden, t. ex. de internationella miljöfrågorna. Vi dras med väldigt svåraförsurningsproblem, som i stor utsträckning härrör från andra delar av Europa.De initiativ som togs på det här området av de nordiska miljöministrarna isamband med session tycker jag var mycket bra. Det får inte blien engångsföreteelse, utan det borde vara inledningen tiU en gemensam kampanj isyfte att få stopp på de långväga luftföroreningar som är ett hot mot miljön ialla de nordiska länderna. Vihar också i de nordiska länderna en gemensam syn på många av de globalaproblemen: på u-landsfrågor, på globala miljöfrågor och på frågor som röravspänning och nedrustning. Pådet senare området tror jag att just det faktum att vi har valt olikasäkerhetspolitiska lösningar gör att de nordiska länderna tillsammans harsärskilda möjligheter att verka överbryggande och jämna ut motsättningar somfinns mellan öst och väst. Vi har en fin tradition på det här området.Samarbete mellan nordiska länder i FN och i andra liknande sammanhang harhållit på mycket länge och varit mycket fruktbärande. Det är viktigt att vivårdar samarbetstraditionen på det utrikespoUtiska området och försökervidareutveckla den vid alla de tillfäUen vi får. Mennu har vi också fått de världspolitiska problemen in på knutarna på ett sättsom vi kanske inte har varit vana vid tidigare. har blivit föremål förett ökat strategiskt intresse. Det finns många skäl till det. Några exempel ärde låsta positionerna i , som gör att man intresserar sig mera förEuropas flanker, uppbyggandet av Murmanskbasen, förhandslagringen i ochkryssningsrobotarna som förväntas kunna ta vägen över nordiskt luftrum på sinväg mot mål som och . Vitvingas alltså konstatera en ökad spänning i norra . Jag skulle viljasäga, fru talman, att detta har lett till en ny gemensam uppgift för denordiska länderna - uppgiften att försöka minska spänningen i norra . Deåtgärder som har diskuterats och fortsättningsvis kommer att diskuteras påStockholmskonferensen kan naturligtvis få en stor betydelse också på dettaområde. De förtroendeskapande åtgärder som vi har ställt oss bakom skullegivetvis även ändra spänningsläget i till det bättre. Menvi måste också söka andra vägar. Förverkligandet av förslaget om enkärnvapenfii zon i skulle kunna bli ett mycket viktigt bidrag till attminska spänningen i . Det viktigaste är kanske inte att denkärnvapenfrihet som redan finns när det gäller de nordiska ländernatraktatfästs, men det är viktigt att slå fast att den också skall gälla i kris-och krigslägen. Det viktigaste är kanske inte heller de garantier somkärnvapen-makterna förväntas ge de nordiska länderna om en sådan här zon kommertiU stånd - sådana garantier kan brytas, det vet vi av bitter historiskerfarenhet-utan kanske snarare de konkreta åtgärder som vi får kräva attkärnvapen-makterna vidtar för att en sådan zon skaU förverkligas. Jag tänker t.ex. på kravet att skall bli kärnvapenfri och kravet på en uttunningav kärnvapeninstallationer i vårt närområde - att man skall föra bort sådanakärnvapen med kort och medellång räckvidd som i första hand skulle vara riktademot det nordiska territoriet. Skulle vi få till stånd sådana åtgärder - långsiktigaåtaganden om kärnvapenfrihet för de nordiska länderna och enkämvapennedrustning, som det i praktiken skulle bU fråga om i det nordiska området- skulle detta på ett mycket konkret sätt minska spänningsnivån i Norden.Därmed skulle vi också uppnå ett mycket vitalt utrikespolitiskt mål, förSverige och för de övriga nordiska länderna. Sammanfattningsvis, fru talman, tror jag att det är ennyttig insikt vi har börjat komma till i - att vi faktiskt är ettganska Utet land, att vi faktiskt är ganska maktlösa när vi uppträder ensamma.Men tiUsammans med våra nordiska broderfolk har vi en gemensam uppgift både pådet globala planet och för att ta vara på våra egna närbelägnasäkerhetsintressen. 48STEN (): En utrikespolitisk debatt får som regel - ochicke överraskande - sin prägel av de dagsaktuella relationerna mellan folk,nationer och nationella grapperingar. Tidsperspektivet här är kort. Vad som rör sig i tiden iform av politiska, sociala, etniska och andra mänskliga motsättningar uppfyllervår vardag och styr vårt engagemang. Perspektivet blir ett annat, i såväl tidsom rum, när relationen människa-natur skall belysas. Svunna årtusendens gjordafelsteg träder fram i samlad styrka och kräver sin rättelse. På vår förmåga attåstadkomma en sådan rättelse beror våra möjligheter att planera vägen in iframtiden - en väg mot utveckling av ökad välfärd åt hela mänskligheten. För att man skall nå framgång med en styrning i dennariktning måste två grundläggande förutsättningar vara för handen, nämligen dels vilja till internationellt samordnade insatser förklarläggande av relationen människa-natur, dels enighet om en långsiktig utvecklingsstrategi, somundanröjer hotet mot hela världens gemensamma resursbas. Arbetet på att nå denna ordning har, fru talman, redan inletts.Några milstolpar kan det finnas anledning att uppmärksamma. upprättades med uppgift att bidra till fredoch säkerhet i världen genom att främja internationellt samarbete inomutbildning, forskning, kultur och kommunikation. I målsättningen ligger bl. a.att bidra till att skapa en vetenskaplig och teknologisk grund på vilken varjeland kan bygga upp ett bättre utnyttjande av egna resurser. Betydelsefulla ledi detta arbete är program för människan och biosfären, internationellahydro-logiska program samt internationella geologiska korrelationsprogram. På grund av ett beslut i FN;s generalförsamling 1968 ägdeFN:s miljökonferens i rum 1972. Med denna lades grunden till dagensmiljövård och internationella miljösamarbete. Ett konkret resultat avkonferensen blev inrättandet av , . Betydelsefullär också miljökonferensens deklaration att människan är ansvarig för att skyddaoch förbättra miljön för kommande generationer. fastslås att varjenation bär ansvar för att dess egna aktiviteter ej medför miljöskador för andraländer. Sammanlagt antog konferensen 109 rekommendationer till åtgärder som regeringaroch internationella organisationer skulle vidta för att skydda liv, kontrolleraav människan orsakade föroreningar och förbättra stads- och tätortsmiljön.Dessa rekommendationer utgör arbetsprogram. Underden pågående miljökonferensen i riktades kritik mot att desshuvudinriktning låg på industriländernas miljöproblem - bekämpning avföroreningar och traditionellt naturskydd. Tendensen var klar till enuppdelning av miljövården på två olika utvecklade världar - i-länder ochu-länder. Detvar först som det globala miljötänkandet började vinnaterräng. Det stod helt klart att de verkligt stora miljöproblemen - torka,ökenspridning, luft- och vattenföroreningar, skogsdöd - är internationella ochmåste lösas genom internationellt samarbete. Detta övernationella ansvarföreträder ett helt nytt tänkande. Medvetenhetenom det globala ansvaret för naturförstörelse för med sig att miljöaspekter ochnaturresurshushåUning måste få påverka innehållet i långsiktigahandlingsprogram för samhällsutveckling. Vid internationella, samordnadeinsatser inom FN-systemet har en given uppgift som koordinator iplaneringsarbetet. Redanfrån starten har haft svårigheter att genomföra de uppgifterorganisationen fått sig pålagda. Orsakerna är flera: brist på pengar,samordningsproblem inom FN samt skiljaktighet i planeringscykler ochbudgetplanering i förhållande till andra fackorgan. Somen följd av dessa brister har vissa motåtgärder vidtagits. En för helaFN-systemet gemensam planering i form av samtidiga rullande fyraårsplaner harbeslutats. Behovet av långsiktiga strategier för miljö- och utvecklingsfrågornaledde till att FN 1980 fattade beslut om utarbetandet av ett perspektivdokument.I detta skall redovisas världssamfundets insatser för en varaktig, globalUtveckUng, där miljöskydd och naturresurshushållning utgör grunden för enrättvis och säker social och ekonomisk utveckling. Enligt beslut i FN:sgeneralförsamUng så sent som skall perspektivprogrammetutarbetas av en från medlemsländernas regeringar oberoende kommission. SpecialCommission on Environment and the Global Problé-matique. I perspektivdokumentetskall redovisas vilka insatser som åvilar FN-systemet resp. världens regeringareller internationella organisationer. era har inträtt med det globala perspektivet på skydd och utveckling av vårbiosfär. En enkel uppräkning av några av våra allvarligaste miljöproblem visaromfånget på det arbete som väntar oss: effekterna av konstgödning ochpesticider i jord- och skogsbruk, nedsmutsningen av hav och insjövatten,skogsskövlingen som sänkt världens skogsareal ,klimatstörningar på grund av människans förändring av vegetationstäcket samtnedsmutsning av atmosfären. Sverigehar tidigt insett nödvändigheten av ett internationellt samarbete för att lösavåra allvarligaste miljöhot. Försurningen av mark och vatten, den pågåendeskogsdöden och oljeskadorna utmed våra kuster har visat oss situationensallvar. Utifrånvår egen situation är det naturligt att på allt sätt främja ett vidgat ochintensifierat internationellt samarbete på miljöområdet. Detta måste ske såvälinom FN-familjens ram som genom bilaterala överenskommelser. Vi måste ocksåvara beredda att skapa förutsättningar för att kunna erbjuda såväl materiellasom personella resurser för att stödja detta arbete. Icke minst gäller detta påutbildningens och forskningens område. En växande nationell och internationellarbetsmarknad kan förväntas för såväl forskare som konsulter på miljöområdet. Låtmig, fru talman, konkretisera denna bedömning med ett exempel. Svensk u-hjälphar en stark inriktning mot att stödja de fattigaste länderna att utveckla sittnäringsliv så, att de i första hand kan fylla sitt basbehov av främst livsmedeloch bränsle genom utnyttjande av egna tillgångar. Närmare två tredjedelar av defattigaste länderna ligger i och där till övervägande delen inom områdenutsatta för en pågående uttorkning. En förutsättning för att kunna utveckla ettuthålligt jord- eller skogsbruk är att uttorkningens problem löses.Världsbanken har uppmärksammat detta och inlett en undersökning av vägar ochmedel till motåtgärder. Samladeresultat från skilda vetenskapsgrenar visar att ännu för ca 3 varSaharas kiselöknar grönskande och bergen täckta av skog. Fynd av stenyxor talarför att en armé av skogshuggare glesat skogarna under äldre stenåldern, skriverden framstående franske Saharaspecialisten . I vilken utsträckning ensekulär skogsskövling orsakat klimatförändringar och i vilken grad markensproduktivitet kan återstäUas genom skogsplantering är en fråga som bör ges enhög prioriteringsgrad i det internationella miljövårdsarbetet, Detnya globala miljötänkandet inger förhoppningar om människans möjligheter attavveckla behovet av ständiga katastrofinsatser och därmed lösgöra resurser tilllångsiktiga program för uthålliga miljöförbättringar. En förutsättning äremellertid att FN, regeringar och berörda organisationer samordnar sinainsatser. bör aktivt medverka till en sådan utveckling. 49 (): Så här i utrikesdebattens avslutning skulle jag - liksom EUsabethFleetwood gjorde - vilja kommentera situationen för dem somi vill utnyttja de i FN fastslagna rättigheterna att utvandra och påannat sätt utnyttja sina mänskliga rättigheter. RedaktörJan Behre hos torde vara en av de journalister som eftertalrika resor och kontakter bäst känner till situationen i . Den15 mars underströk han i vikten av att vi svenskar visar"solidaritet på heltid" med de förföljda i .