prot · G709159 · 1983-12-31 00:00:00 — Frånfolkpartiets sida har vi ju vid upprepade tillfällen klart deklarerat att Avgifterpå gödsel- ' emot fortsatta skattehöjningar. Jag vill dock betonavilken och bekämpnings- ''' ' fäster vid sambandet mellan avgifter och åtgärder. F.n.pågår en fjiedel mycket intensiv debatt mellan olika jordbrukare omodlingsmetoder och om användningen av gödsel ochbekämpningsmedel. Jag måste nog säga ätt det är en aning tidigt att nukonstatera att det inte skulle gå att minska på gödslingen. Det är väl ganskauppenbart att man skulle kunna minska på denna. I det avseendet kan en sådanhär avgift, kopplad till ordentliga åtgärder när det gäller rådgivning, kommaatt bU verksam. Det är ju därför som vi från ställt oss bakomförslaget om en avgift av det här slaget. Däremot vägrar jag, ,att kalla avgiften för skatt. BrunoPoromaa sade i sitt anförande att vi här i kammaren vid upprepade tillfällentagit avstånd från specialdestinerade skatter, och det är nog riktigt.Samtidigt vill jag dock framhålla att det inte är mer än ca sedanriksdagens socialdemokratiska majoritet drev igenom ett förslag om enspecialdestinerad skatt, nämligen fordonsskatten. Anf.41 (vpk) replik: Jag går upp i talarstolen för att inte behöva vända ryggen åt den somjag skall replikera. Detär så, , att vi har accepterat de aktuella avgifterna. Vi har docken bestämd uppfattning om hur medlen skall användas. Jag framhärdar i att påståatt de pengar man får in inte kan betraktas som en skatt, utan det handlar omavgifter med ett visst syfte. Jag stöder mig fortfarande på den utredning somjag tidigare hänvisat till. Det framgår klart och tydligt att det här är frågaom små avgifter. De pengar som tas in skall användas för olika åtgärder. Detfinns ju kemiska bekämpningsmedel, vilkas konkurrenskraft ekonomiskt sett är såoerhört stor att de tål att beläggas med en avgift som skulle innebära 50 till100 gånger högre priser jämfört med . En höjning av priset påbekämpningsmedel skulle förmodligen inte leda till en minskad användning avdessa. Då förstår man att den, som säger, blygsamma avgiften intekommer att medföra några större skillnader när det gäller användningen av gödseloch bekämpningsmedel. SedantUl frågan om att sätta ett kilopris på bekämpningsmedlen. Även i det avseendethänvisar jag till utredningen, enligt vilken en kvantitetsbase-rad avgiftgynnar, generellt sett, de moderna högeffektiva preparaten på bekostnad avmindre aktiva substanser. Det framgår således klart och tydligt att det inte ärså lyckat med ett kilopris, eftersom man i så fall kan styra över användningentill mycket giftiga bekämpningsmedel - framför allt de bredverkande, som slårut en mängd olika insekter och andra skadegörare. 42 ()replik: Det här har mera blivit en miljödebatt än en debatt om den avgift somföreslås som ett lämpligt instrument för att åstadkpmma en bättre miljö. Vårmiljö hptas helt enkelt av en katastrpf pm ingenting görs. Vihar i detta land ungefär 95 000 sjöar, Pch man räknar med att 20 000 av dessasjöar hotas av försurningsskador. Våra skogar visar försurningsskador,grundvattnet hotas, luften hotas och jord och mark hotas. Listan övermiljöförstöringar kan göras än längre. Orsakernatill denna försurning finns i vårt moderna samhälle. Övergödningen i jord- ochskogsbruket försurar våra brunnar, sjöar, vattendrag och havsvikar. Vi kan intestillatigande acceptera den här utveckUngen. Ingen möda får sparas i kampen fören värdig livsmiljö med ren luft och mark och rena vattendrag. Därför vill jagi detta sammanhang uttala en önskan om att den av regeringen tillsattaaktionsgruppen under ledning av jordbruksministern skyndsamt drar uppriktlinjerna för det fortsatta arbetet mot försurning av mark och vatten. Jaghar i den här debatten kunnat kpnstatera att de bprgerligä inte kunnatpresentera något som helst instrument för att hejda denna utveckling. Det endasom gjorts är att sagt att avgiften skaU avvecklas om de borgerUgavinner nästa val. Avden debatt som förts här har man klart kunnat konstatera att det råder entämligen smal enighet om målsättningen att användningen av kemikalier i jord-och skogsbruket måste minskas. Samhälletförfogar över många olika medel för att styra utvecklingen mot vissa mål.Enligt vårt förmenande är den nu aktuella avgiften ett bra instrument. Jag harsom sagt inte blivit övertygad genom den här debatten om att det skulle finnasnågot bättre instrument. Jagvill fråga dem som varit uppe i talarstolen i denna fråga - speciellt deborgerliga - om det är någon av er som tror att vi så kraftigt hade kunnatminska vårt oljeberoende om den kraftiga prisutvecklingen hadeuteblivit. Oljeprisutvecklingen har onekligen stimulerat oss till ett sparandenär det gäller oljeförbrukningen. Vadbeträffar det som sade om denna avgift framhåller vi iutskottsbetänkandet att man bör ta rimliga hänsyn till kravet på enkelhet ochhanterlighet vid införandet av nya avgifter. Den nu föreslagna avgiftskonstruktionenfyller enligt utskottets mening dessa krav. 43 () repUk: Jag skallfatta mig mycket kort. BrunoPoromaa tar här till brösttoner och talar vackert om försurningen ochmiljöförstöringen i allmänhet. Självfallet är vi alla ense om att dessa skallbegränsas. Men det finns inget vetenskapligt belägg för det miljösamband somBruno Poromaa förfäktar. Snarare är det väl så att det är stallgödseln som imycket hög grad förorenar våra vattendrag. Det finns alltså ingen logisk skärpai och inget vetenskapligt belägg för det som säger. Därför finnsdet alla skäl att gå emot denna skatt. 3 protokoll 1983/84:159-160 Avgifter på gödsel-och bekämpningsmedel den medoljeprishöjningen, som vi i inte har kunnat råda över, tycker jag ärhelt ologiskt. Jag tror att skulle få fram samma effekt omhan tiodubblade priset på handelsgödseln. Men då skulle det också få förödandekonsekvenser för livsmedelspriserna i vårt land. Avslutningsvis konstaterar jag att glömdesig och inte talade om en skatt utan om en avgift. 44 () replik: talar om de skador som uppståri våra sjöar. Är det klart bevisat att dessa skador just beror på konstgödseln?Alla utredningar som gjorts hitintills visar att det finns många andra faktorersom spelar in. Men här ger man sig på jUst konstgödseln och stämplar den somorsak till skadorna, trots att man måste inse att den är ett för växtlighetennödvändigt näringsämne. Inget instrument för att minska användningen avkonstgödsel har de borgerliga partierna framfört förslag om, säger vet inte om inte lyssnade på vad jag sade förut om denförsöksverksamhet med rådgivning som bedrivs i . Där försöker manredan innan man tillför näringsämnena undersöka vilken halt av näringsämnen somfinns i marken. Det är väl om något ett effektivt sätt att åstadkpmma resultatpå detta område. Men detvägrar man att över huvud taget visa något intresse förfrån samhällets sida. I fråga om oljeprisutvecklingen skulle jag nästan viljadra slutsatsen att kommer att stödja reservation 4.Oljeprishöjningen fick vi alla vara med och bära. I propositionen lägger mankostnaderna helt och hållet på en liten grupp i samhället. Vad är egentligen syftet med propositionen? Är det attåstadkomma en förändring som blir till det bättre för miljön eller är det attåstadkomma en högre skatt på jordbruket? Det får vi se när vi kommer tillvoteringen. Vill man åstadkomma någon förbättring måste man också varaangelägen om att låta de medel som kommer in gå till ökade insatser förforskning, rådgivning och miljöförbättrande åtgärder. Man bör använda pengarnaför att fä fram en forskning och en rådgivning som skall främja en minskning avbehovet och användandet av handelsgödsel. Det måste vara till detta man skallanvisa dessa medel. 45KJELL () replik: buntade ihop de borgerligapartierna på ett sätt som jag tycker är litet underligt. Nog måste väl BrunoPoromaa ha upptäckt att vi står bakom regeringsförslaget att ta ut dessaavgifter, men att vi faktiskt, enligt min mening, för fram ett betydligt bättreförslag än det socialdemokratiska. Vi menar nämligen att just dessa pengarskall användas för miljöförbättrande åtgärder. De skall i sin helhet gåtillbaka till jordbruket och användas för rådgivning och miljöförbättrandeåtgärder. Jag kan inte se annat änatt denna koppling mellan avgifter och åtgärder innebär att man får etteffektivare miljöprogram. 46 (vpk) replik: Brunp Pprpmaa säger att det har blivit någPtav en miljödebatt i stället för en debatt pm huruvida dessa avgifter är ettlämpligt instrument eller inte. Men dessa två saker hör väl litet ihpp. Jagvill inte förneka att det kan vara ett lämpligt instrument. Men jag tvivlar påatt enbart avgifterna kpmmer att åstadkpmma någpn märkbar förändring ianvändningen av de kemiska medlen Pch av handelsgödseln. Jag vill snararepåstå att de inte kpmmer att betyda någonting alls i den vägen. Men det kan bliett effektivt instrument pm man använder dessa pengar för riktade åtgärder. Det finns många uppslag, vill jag påstå, till hur manskall använda de här pengarna. Vi har nämnt en del saker i vår mption. Vihänvisar till en utredning som satt upp en hel del punkter över hur man kananvända dessa pengar. Utredningen säger att medlen kan återföras tilljordbruket via produktpriset, eller som ett selektivt prisstöd för att förändraolika produkters relativa prisförhållande, så att man därigenom erhåller enmer balanser rad växtodling. Medel kan återföras som arealbidrag pch de kananvändas för att finansiera utvecklingen av en bekämpningsteknik med lägreinsats av kemiska bekämpningsmedel. Medlen kan användas till att genområdgivning samt forskning och utvecklingsarbete minska riskerna vid användningav bekämpningsmedel och till att få fram biologiska bekämpningssystem. Det saknas således inte områden att satsa pengarna pä! Jagtror att det kommer att behövas mycket större belopp, om vi äntUgen skall kommai gång med arbetet att minska jordbrukets beroende av kemiska preparat. A vgifterpå gödsel-och bekämpningsmedel 47BRUNO POROMAA (s) replik: hänger upp sig på frågan omstallgödsel. Jag vill betona att vi har använt stallgödsel sedan urminnestider, men det har visat sig, att har användningen avstallgödsel klart minskat. Jag vill för klart deklarera att syftet medde åtgärder som har aktualiserats från regeringens sida helt enkelt är attförbättra vår miljö. Det har jag försökt deklarera även vid de två tidigaretillfällen då jag har varit uppe i debatten. slår sig för bröstet och talar om att manhar ett bättre förslag, och gör vissa antydningar i sammariktning när det gäller vpk. Jag tror att och övriga inom vpkhar gjort det för enkelt för sig! De borde ha fördjupat sig i de konsekvensersom kan uppstå om man tillmötesgår kraven i motionen. Det pågår en omfattande forskning inom detta område,vilket jag har påpekat tidigare. Förändringar i forskningens inriktning kräveren läng tidsperiod. Man måste skaffa sig ny kompetens för detta, och kompetentahandledare måste finnas tillgängliga. Inga forskningsresultat kan åstadkommasgenom beslut i denna församling om inte erforderlig forskningskompe- A vgifterpå gödsel-och bekämpningsmedel De i motionerna och reservationerna framlagda förslagen kan bara skapaen forskningsopportunism, om jag får använda det uttrycket -någon form avpopforskning, som helt enkelt innebär slöseri med pengar. Talmannen anmälde att KnutWachtmeister, , och anhållit atttill protokollet få antecknat att de inte ägde rätt till ytterUgare repliker. 48 (): Regeringens förslag i proposition1983/84:176, som behandlas i skatteutskottets betänkande 47, är svagt uppbyggdoch borde inte ha kommit till bord. Syftet med förslaget framhållsvara nödvändigheten av att ur hälso- och miljösynpunkt minska användningen avhandelsgödsel och bekämpningsmedel. Man har, herr talman, inte gjort klart för sig vilkeneffekt förslaget får för jordbruket och inte heller ansträngt sig för attframlägga ett rättvist förslag. Det kan konstateras att dessa nya pålagorinnebär att en ny skatt införs, som drabbar jordbruket hårt. lönsamhet är inte sådan att ytterligareskattebördor kan bäras utan negativa konsekvenser. Att ur miljösynpunkt belastade jordbruk som har liten eller ingen stallgödsel synes helt oacceptabelt urrättvisesynpunkt. Dessa jordbruk måste, för att få en riktig balans i dennödvändiga växtnäringstillförseln, använda mer handelsgödsel än gårdar meddjurhållning. De kommer, om regeringsförslaget vinner bifall här i ,att straffas för detta. Dessutom är det inte säkert att jordbruk med rikligtillgång på stallgödsel i alla lägen bedriver ett mer miljövänligt jordbruk ände som använder handelsgödsel på ett sätt som är anpassat till växternas behovoch upptagningsförmåga. Produktionskostnaderna kommer att öka om förslagetgenomförs utan någon som helst kompensation härför. Detta skapar en djuporättvisa mellan de olika kategorierna av odlare. Även den nya skatten på bekämpningsmedel måste avvisas.Skälen härför är flera: Mindre farliga preparat kan t. ex. slås ut av giftigaremedel. Det är logiskt att anta att användaren väljer ett preparat där antaletkilo verksam substans per hektar är lågt, enär "skatten" är såbaserad. Från miljösynpunkt kan det däremot vara ofördelaktigt. Några exempel på hur illa bekämpningsmedelsavgifternaenligt förslaget slår är dessa: Vid normal dosering vid bekämpning av ogräs i stråsäd medmedlet Aktril kommer av den totala kostnaden per hektar efter förslagetsgenomförande att utgöra skatt. Vid användning av det välbeprövade MCPA ochDiklorprop utgör skatteandelen av kostnaden per hektar, medan dåpreparatet Glin används ingen skatt alls utgår. Vid insektsbekämpning när det gäller oljeväxter - som ärhelt nödvändig om odling skall kunna fortsätta i vårt land - kan följandeexempel på orimliga konsekvensen av regeringsförslaget nämnas: Vid användning av Metoxiklor - det enda medel som kananvändas i blommande gröda - utgör skatteandelen av den totala kostnadenper hektar, medan om medlet Cymbush används motsvarande skatteandel endast blir0,. Det bör nämnas att Cymbush är ett klass Il-preparat och alltså giftigareän klass Ill-preparatet Metoxiklor, som dessutom är miljövän-ligare. Den skatt som införs, om förslaget gårigenom, slår som regel hårdare på mindre giftiga preparat. Allmänt kan nämnasbeträffande växtskyddsmedel, att man är rädd för hanteringen av preparaten,orolig för miljöeffekter, orolig för rester i grödan och för risken för tredjeman - samt för en svag biologisk effekt. Men herr talman, skattesystemetbeaktar ingen av dessa punkter. Lantbrukare som t. ex. använder prisbilUga preparatdrabbas som regel hårdare av skatten. Det gäller preparat som från praktisksynpunkt är välkända och använts . Att helt i onödan öka kostnaderna inomjordbruksproduktionen är förkastligt. strävas - icke utan framgång- efter att få fram miljövänUgare bekämpningsmedel. Detta arbete kan komma attförsvåras. föresläs bli uppbördsmyndighet förbekämpningsmedelsavgiften, vilket från administrativ synpunkt kräver vissresursförstärkning. Dessa för staten ökade kostnader skulle kunna undvikas, omriksdagen avslår förslaget. Jag vill fråga företrädarna för regeringssidan: Finns riskför ytterligare höjda skatter för att klara just kostnadsökningen föradministrationen? Vem skall betala det orättvisa förslaget? Kommer regeringenatt vara beredd att rätta till orimUgheterna i det nu framlagda förslaget? Detkan också noteras att billigare preparat ofta är prisstyrande på marknaden.Genom att skatten på dessa höjs proportionellt sett mer än skatten på nya specialpreparatoch även kan höjas ytterUgare, vilket det finns utrymme för om man konstateraratt ett visst preparat är billigare, får vi effekter som är mycket negativa.Detta kan t. o. m. innebära att hela prisnivån för bekämpningsmedel stiger.Detta får till följd ytterligare ökade kostnader för jordbruket - helt ionödan. Detta kpmmer pckså i andra hand att gå ut över kpnsumenterna pchlivsmedelspriserna. Det står fullständigt klart. Vi mpderater kan inte finna några som helstsakligt välgrundade skäl för ett införande av dessa orättvisa skatter påhandelsgödsel och bekämpningsmedel. Vi yrkar därför avslag på förslagen ochbifall till de reservationer som finns i betänkandet. A vgifterpå gödsel-och bekämpningsmedel Under detta anförande hade ledningen av kammarensförhandlingar övertagits av andre vice talmannen. 49KERSTIN (): I motion 2893 av m. fl. yrkasavslag på förslaget om handelsgödselavgift. Vi har i vårt särskilda yttrande ijordbruksutskottet A vgifterpå gödsel-och bekämpningsmedel sagt att det inte är försvarligt att nu öka kostnadernaför jordbruket. Man har ännu inte sett konsekvenserna av tidigare höjda priseroch avgifter. Såsom exempel på att det av miljöskäl behövs hårdarestriktioner brukar man ta i . Där har SLU, ,gjort en undersökning av närsaltförlusterna i åker vid . Man harunder 1983 tagit 32 prover vid olika tider och pä skilda platser och skallfortsätta . Arrendatorn har också låtit undersöka vattnet och marken,dels innan en bäck som avvattnar markerna kommer in på åkermarken, dels vidutflödet. En gång har man efter ett häftigt regn strax efter enövergödsling funnit en högre halt av kväve i utsläppet från åkern än i sjön. Prov har tagits även från ett biologiskt reningsverk vidstiftets ungdomsgård vid Klinta. Där fanns högre halter än i sjön och iproverna från fälten. Man skall dessutom komma ihåg att varken Höörs ellerHörbys tätorter eller ett tidigare slakteri haft reningsverk förrän i början av1970-talet. En annan orsak till framför allt storafosforhalt kan vara att där finns stora bottenlager av sediment från tidigareutsläpp. Genom uppdämningen för att garantera dricksvatten till ochandra tätorter får man aldrig någon genomströmning av , utan allaföroreningar stannar i sjön. Detta gör att man inte bör dra några kortsiktigaslutsatser och skylla på miljöskäl för att införa en gödselskatt, vars medelinte ens går tillbaka till jordbruket för forskning eller andra alternativ. Jordbrukarna älskar inte att använda merhandelsgödsel och bekämpningsmedel än absolut nödvändigt. Men villkonsumenterna betala priset för att jordbrukarna skall låta bli? Med detta anförande vill jag påpeka att det finns mångaorsaker till miljöproblemen, vilka vi i tar på djupt allvar. Menjordbruket bör inte ensamt bära skulden och kostnaderna för dessa. Skatten kanalltså inte motiveras med miljöskäl. Jag yrkar därför bifall till dereservationer som ledamöter i skatteutskottet har fogat tillutskottets betänkande 47. 50ARNE i (): Det är förvisso inte så ovanligt att detskrivs propositioner på vissa delar av ett utredningsbetänkande. Man kunde lätttro att det är så också i detta fall. betänkande haremellertid vederfarits den något säregna behandUngen att proposition har lagtsenbart på dess finansieringsdel. Det, herr talman, är mycket originellt. Jagvet inte riktigt om jordbruksministern, om han vore här, kunde berätta för osshur han avser att finansiera de åtgärder som han möjligen tänker föreslå medanledning av kommitténs betänkande, för dess finansieringsdel har han redantagit i bruk. Detta ger också stöd för tanken att det rimligen inte kanvara fråga om någon avgift. Till dem som har yttrat sig i debatten och, liksomf. ö. jordbruksministern, gjort gällande att det finns ett samband med demiljövårdande åtgärder som en skatt av detta slag kan ge anledning till villjag gärna säga att utredningen helt enkelt har konstaterat att det sambandetinte finns. Det finns i varje fall inte, om man inte når upp till helt andranivåer, och dit har vi dess bättre inte kommit. Jag vill säga ett par ord med anledning av reservation 3.Om vi nu likväl med en majoritets hjälp här i kammaren - eller trots att detfinns en majoritet i kammaren, kanske man rättare skall säga - får denna skatt,är det från jordbrukets synpunkt naturligtvis utomordentligt angeläget attpengarna används för intressen som står jordbruket nära, t. ex. miljöforskningoch forskning kring alternativa odlingsmetoder. Jag vill ändå säga att vad som har hänt och SPm inteframgår av reservation 3 är att man har bortsett från att det handlar om ettmycket mycket stort belopp. Jag skulle tro att den forskning som vi stöder idetta fall skulle vara mycket tacksam för 0,5 milj. kr. eller 1 milj. kr. Nufår man i stället 120 milj. kr., vilket är ett mycket mycket stort belppp. För den skull delar jag den uppfattning spm KnutWachtmeister i debattens inledning gav uttryck för, nämligen hur viktigt det äratt regeringen återkpmmer till med ett förslag pm hur detta mycketstPra belppp skall användas. Det finns två saker att ta hänsyn till, dels naturligtvisbelpppets storlek, dels också den omständigheten att man vet att det finns minoritet här i kammaren som har för avsikt att avskaffa denna skatt såsnart den får chansen. Det är olyckligt att avsevärt höja nivån i fråga öm enforskning som förhoppningsvis kommer att avskaffas efter ett eller . Vitycker att det är ologiskt, och jag vill med dessa ord stryka under vad KnutWachtmeister sade . Logiken är inte med oss riktigt den härgången, men jag kommer självfallet ändå att rösta för reservation 3. A vgifterpå gödsel-och bekämpningsmedel 51 (vpk): När min repliktid var slut, sade Bmno Poromaaatt vpk gör det för enkelt för sig, när vi föreslår att de influtna medlenskall användas till åtgärder för att minska användningen av kemiska medel ochhandelsgödsel i jordbruket. Därför vill jag klart deklarera att vi står kvar vid detställningstagande som vi tillsammans med bl. a. socialdemokraterna gjorde iutredningen om kemiska medel i jord- och skogsbruket. Det var vi som stod förmajoritetens skrivning och förslag till åtgärder. Då har väl rätt i den meningen att det ärenkelt att stå kvar vid ett ställningstagande som gjordes för bara . Jag kan inteförstå - men det är ju inte mitt problem - varför ni skall krångla till det som det nu har bUvit, genom att föreslå avgifterna men inte ta med de åtgärder som avgifterna skulle finansiera.- Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutetredovisas efter debatten om skatteutskottets betänkande 44.) Kammaren övergår nu till att debattera skatteutskottetsbetänkande 52 om beskattningen av egendomslivräntor. 53 (): Ett enigt skatteutskott tillstyrkte våren1981 ett förslag om utredning rörande åtgärder mot missbruk av skattereglernarörande egendomslivränta. Det gällde, som alla vet, främst fallet attmottagaren av livränta flyttar utomlands och därmed undgår beskattning. 'Dåbryts symme-trin i skattesystemet. Utskottet skrev då att syftet med utredningen bordeuteslutande vara att söka komma till rätta med missbruksfallen, inte att hindraeller försvåra överlåtelseformer som var avsedda att underlättagenerationsväxlingar eller att bereda en tidigare innehavare av ett företag enrättmätig pension. Regeringenhar nu svarat med att föreslå att reglerna helt avskaffas, och det gör man frånprincipiella utgångspunkter. Utskottets socialdemokratiska majoritettillstyrker detta. Utskottet skriver: "Från principiella utgångspunkterfinns det ingen anledning att behandla företagsöverlåtelser där livränta utgörvederlag på annat sätt än överlåtelser av annan egendom." Ja, för den somför ett enbart principiellt resonemang ligger det väl någonting i detta, menverkligheten består inte bara av principer. Utskottet skriver något längre ned: "Frågauppkommer då huruvida överlåtelser mot vederlag i en egendoms-Uvränta avsärskilda skäl bör behandlas annorlunda i beskattningshänseende änförsäljningar mot en ordinär köpeskilling." Självfallet finns det sådanasärskilda skäl - annars skulle de särskilda reglerna om egendomslivränta aldrigha kommit till och inte ha använts . Detta erkänns också avutskottet, som talar om livräntans funktion spm en pensipneringsfprm föröverlåtaren Pch spm ett medel för att underlätta finansieringen av ettföretagsförvärv. Beträffande pensionsfrågan säger utskottet emellertid"att,en överlåtelse ----- motlivränta--- medför samma ekonomiska konsekvenser som köp av enpensionsförsäkring genom en avdragsgill engångspremie vid avyttring-en avföretaget eller fastigheten".