prot · G709142 · 1983-12-31 00:00:00 — Ärarbetsmarknadsministem beredd att sätta sig ned med parterna på arbetsmarknadenoch diskutera en överenskommelse om lönestopp för ungdomar - medmotprestationen att ställer upp med t. ex. en 15-procentigarbetsgivaravgiftssänkning ? 11Arbetsmarknadsminister : Herr talman! Vi har i den härregeringen kontinuerliga diskussioner med arbetsmarknadens parter, vilket BengtWittbom väl vet. Det konkreta förslag som han nu läste upp fordrar kanske litetmera diskussion; man kan inte så här utan vidare svälja det. Jag måste säga attnär man hör det så låter det inte precis som om det vore särskilt attraktivt. Mensom ju vet har vi från regeringens sida mycket klart sagt attarbetsmarknadens parter naturligtvis har ett ansvar för vad som 3Riksdagens protokoll 1983/84:141-143 händer med svensk ekonomioch med sysselsättningen och att vi från regeringens sida hyser viss oro förutvecklingen och framåt. Vi har därför samlat parterna tilldiskussioner, och vi kommer att ha nya diskussioner . Mendet är en helt annan sak att som säga att man lägger allt ansvarpå arbetsmarknadens parter. Det var en väsentlig skillnad meUan det som BengtWittbom sade här och det som har sagt bl. a. i massmedia och somjag tidigare här försökt diskutera med . säger attstaten måste ha ett ansvar i slutändan, men det var ett sådant ansvar som UlfAdelsohn inte vUle förespråka. Har arbetsmarknadens parter fört förhandlingar,måste det, enligt , i Slutändan också vara de som tar detdefinitiva ansvaret, och regeringen och skall inte gå in medmotåtgärder för att lindra eventuell arbetslöshet. Jagär vidare mycket glad över att vill vara med om att tyglamarknadskrafterna, och jag hoppas att det kommer att sätta prägel påmoderaternas politik framöver. Däremot är jag bekymrad när han säger omarbetsmarknadspolitiken att man visserligen ställer upp för den, men inte tillvilka nivåer som helst. Styrande för arbetsmarknadspoUtiken måste ju vara hurvi bedömer läget på arbetsmarknaden. Har man en stor arbetslöshet, som vi har , måste arbetsmarknadspolitiken sträcka sig över sina tidigare gränser, ochdå gäller det för oss att hitta nya former för den, vilka är bättre än detidigare. Vi försöker ju också på olika sätt, ibland tillsammans med de andrapartierna, att finna sådana nya former. Ungdomslagenär ett exempel på en ny form. Rekryteringsstödet, som också härstäUt sig bakom, är ett annat sådant exempel. Vi hoppas nu därför att bl. a.Bengt Wittbom och hans partibröder i skall säga ja till de nyaförslag som vi har lagt fram i kompletteringspropositionen och som innebär skall kunna byta ut sitt arbetslöshetsstöd mot vuxenstudiestöd eller stödför att starta eget. Vilkaeffekter har den arbetsrättsliga lagstiftningen på arbetsmarknaden? Man kannaturligtvis ha olika uppfattningar om det, men vi har ju vissa erfarenheter avhur debattens vågor gick när man från arbetsgivarhåll ochfrån borgerligt håll krävde att reglerna för provanställning skulle formulerasom så, att det enligt lagen blev möjligt för arbetsgivare att ensidigt utnyttjaprovanställningen utan att behöva förhandla med facket. Innanden lagändriiigen genomfördes utlovade man från vissa arbetsgivarorganisationeratt detta skulle skapa ett stort antal nya arbeten för ungdomar. Somliga nämndesiffror på långt över 100 000 arbeten. Det var ganska vanligt att man talade omatt 50 000-60 000 nya jobb skulle skapas, bara denna ändring i lagstiftningenkom till stånd. efteråt kan vi konstatera att den debatten var helt ute idet blå. Det blev inte 50 000-60 000 nya jobb. Ingen på Arbetsgivareföreningenvågar redovisa hur många jobb man uppskattar att det blev. Man påstod attden arbetsrättsliga lagstiftningen är ett stort hinder, men när det hindrettogs bort fick vi inte alla de utlovade jobben. Jag vet att det finnsmånga, inte minst små arbetsgivare, som har en alldeles felaktiguppfattning om vad den svenska trygghetslagstiftningen egentligen innebär. Detär nog faktiskt så att en del arbetsgivare på grund av att de blivitmissinformerade är rädda för den här lagstiftningen, och det borde vara ettgemensamt intresse för oss alla i och för arbetsmarknadens parteratt se till att de små arbetsgivarna får en riktig information om denarbetsrättsliga lagstiftningen. Ingen är egentligen betjänt av den fortsattaskräckpropagandan om vad lagstiftningen innebär. Kanskevar det vidare antingen så att jag hörde fel eller så att sadefel när han menade att vi skulle få fler jobb, om vi tog bort rätten tillavdrag för räntor på egnahemslån. Jag vet inte vad förslaget egentiigen skulleinnebära. Avslutningsvis,herr talman, vill jag säga; Vi har ju ett betydligt större antalmänniskor i arbetsmarknadspolitiska åtgärder än vad jag som arbetsmarknadsministeregentligen skulle vilja ha. Det är ingen önskedröm för mig eller någon annan iden socialdemokratiska regeringen att ha så många personer i olika särskildaåtgärder- utbildning, beredskapsarbete, rekryteringsplatser och ungdomslag.Men vi är inte beredda att säga nej till flera insatser förrän vi vet att vi påannat sätt kan klara sysselsättningen. Detär inte så, varken i det här landet eller någon annanstans, att man kankommendera fram arbeten på den öppna arbetsmarknaden. Vi måste se till att vilångsiktigt skapar en grund för en stabil och trygg sysselsättning. Det kan vibara göra om vi ser till att vi har god fart i den svenska exportindustrin. Detkan vi bara göra om vi ser till att vi har ordning och reda i finanserna. Vadsom har präglat den socialdemokratiska regeringen är att vi på båda dessapunkter har nått väsentliga framgångar. Om vi jämför situationen nu med den sområdde när vi tog över regeringsmakten kan vi konstatera att det är en positivutveckling i den svenska industrin. Den dränering av industrisysselsättningensom skedde under de borgerliga åren har upphört. Vi kan se att underskottet iden svenska bytesbalansen har börjat att rätta till sig. T. o. m. när detgäller statsfinanserna börjar vi få bättre ordning och reda. Budgetunderskottet,som byggdes upp på den borgerliga tiden, börjar vi åter vända till en minskningi stället för en ökning. Dettaär den gmnd som vi måste ha för att långsiktigt kunna trygga sysselsättningen.Det är många politiska åtgärder som krävs innan vi kan säga att nu är vi nöjda,nu är vi till freds. Arbetslösheten är för stor som den är i . Mendet finns för den socialdemokratiska regeringen ingen viktigare uppgift än attse till att klara detta problem. BengtWittbom talade förut om karameller och väljarnas förtroende. Det förtroendetutkräver väljarna när de går till valurnorna. Socialdemokratin är väl medvetenom väljarnas förväntningar och förhoppningar och den tillit som människorna hartill oss när det gäller sysselsättningen. Men vi vet också att folk inte troratt vare sig eller jag eller någon annan politiker kan göra någratrollkonster. Det är slit från dag till dag för att klara arbetslösheten. Vihar gjort en bra start i den socialdemokratiska regeringen. Vi kommer attfortsätta. Vi erkänner att problemen på arbetsmarknaden är långt ifråntillfredsställande lösta. Anf.12 (); debattsituation sedan hon blev arbetsmarknadsministerskulle naturligtvis ha varit mycket enklare om det som arbetsmarknadsministernnu sade från talarstolen hade sagts under valrörelsen. Då ställdes ju i utsiktprecis detta, att vi med en socialdemokratisk regering skulle få fullsysselsättning. Det var det renodlade och enkla budskap som gick fram tillväljarna. Det trumpetades ut på alla socialdemokratiska valmöten..Men att fåfram den lilla bisatsen att det inte skulle vara gjort på att nå dettaresultat lades det inte så särskilt stor möda på från socialdemokraterna. Detär därför arbetsmarknadsministern har haft det så besvärligt debattmässigt ochkommer att ha besvärligt debattmässigt ända fram till att vi har ett bättresysselsättningsläge, vilket vi ju vet att vi inte kommer att få. Vi går in inästa lågkonjunktur med ännu högre nivå på arbetslösheten än vad vi hade när vigick ur senaste högkonjunkturen och in i en lågkonjunktur. Vadtalar detta om för oss? Jo, det talar om att praktiskt taget oavsett takten iindustrins expansion under det närmaste året eller så kommer nästalågkonjunktur att innebära arbetsmarknadsproblem av en dimension som det förbara var fullständigt otänkbart att ens tala om. Det är dettaperspektiv vi står inför, och det är därför jag tycker att arbetsmarknadsministernoch socialdemokratin skulle vara litet öppnare i fråga om att diskutera olikamarknadshushållningsanpassade sätt att skapa riktiga jobb. Jagtycker ändå att det var ett i viss mån positivt sätt att uttrycka sig närarbetsmarknadsministern berättade om regeringens kontakter med LO. Det är välbra, om arbetsmarknadsministern slåss hårt för lägre ungdomsarbetslöshet. Jagtror dock att det vore ännu bättre om regeringen tog ett konkret initiativ ochgav någonting i utbyte som på ett bättre sätt kunde infria förhoppningarna omsnabba resultat när det gäller att sysselsätta ungdomar i riktiga jobb, t. ex.en temporär rejäl sänkning av arbetsgivaravgifterna i utbyte mot ett lönestoppunder för ungdomar under 20. Närdet gäller vad har sagt och inte sagt vill jag bara säga att jagockså var här i kammaren när arbetsmarknadsministern kom instormande heltoaviserad och slungade ur sig anklagelser mot moderata samlingspartiet. UlfAdelsohn sade då, , precis samma sak som jag står här ochsäger , nämligen att varje välfärdssamhälle och varje modernt samhälle tarhand om de människor som ställs i arbetslöshet. Detär ju inte de enskilda människorna som sitter vid förhandlingsborden ochförhandlar om lönerna, utan det görs i största utsträckning på Blasiehol-men avrepresentanter från . Om de inte får klart för sig att de ocksåmåste ta ett ansvar för den arbetslöshet som deras avtal skapar, kommerarbetsmarknadens parter att fortsätta att träffa avtal som skapar arbetslöshetoch som tillintetgör regeringens ekonomiska strategi. Vi är med full fart påväg in i den situationen - det är ju därför som ni viftar med tvångslagar. Manmåste göra klart för dem, att är det så att de skapar arbetslöshet, får de ochde enskilda medlemmarna på arbetsgivar- och arbetstagarsidan vara med ochbetala kalaset. Så enkelt är det. Vi har aldrig hävdat att provanställning skulle vara någon enkellösning för att ge 80 000-100 000 ungdomar jobb. Vill detta, så går det bra att vända sig till de organisationer som harsagt det. Vi har bara pekat på detta som en del. Vad vi försöker göra är att ien analys hitta olika delförklaringar. Det är ju enda chansen att formulera ettprogram som gör det möjligt för oss att den politiska vägen göra vad vi kan föratt bryta utvecklingen. Arbetsmarknadsministernsäger att det är bättre på arbetsmarknaden i än vad det var underborgerligt styre. Jag kan inte fatta att arbetsmarknadsministern fortsätter atthävda detta, när alla vet att det är precis tvärtom, att flera människor ärarbetslösa nu än då. Jag tycker inte att vi skaU träta om det, menarbetsmarknadsministern tvingar in mig i denna debattsituation, och då måstejag påtala att det faktiskt är så. Jagkan inte heUer förstå att det är möjUgt att hävda denna uppfattning gentemotLandsorganisationen, TCO, och alla deorganisationer och intressen som verkar på den svenska arbetsmarknaden. Jagkan framför allt inte förstå hur det kan vara möjligt att vi har enarbetsmarknadsminister som tror att hon ökar trovärdigheten för statsmakternas- regering och riksdag - möjligheter att långsiktigt göra någonting åt detta,när hon hävdar att det är bättre nu än det var under borgerligheten, samtidigtsom vi har tiotusentals fler arbetslösa människor. Jagkan inte fatta hur man kan tro att det svenska folket - de som möts avarbetslösheten, de som slås ut och de som står i den - skall kunna få någotstörre förtroende för och regeringens möjligheter att klara ut densvåra situationen och framför allt att hantera de problem som kommer i nästalågkonjunktur. Det jag diskuterade här på slutvarvet var den svenska industrinssituation, som är klart bättre än den var under de borgerliga åren. Vi hadeen utveckling som visade fram emot en katastrofal situation för svenskindustri. tappade vi tiotusentals jobb. Vi har vänt denutvecklingen. Vi tappar inte längre industrijobb, utan börjar i stället fåfler. Antalet nyanmälda lediga platser, inte minst från tillverkningsindustrin,ökar på arbetsförmedUngama. Men jag sade också att jag tycker att detta gårlångsamt. Jag skulle bl. a. väldigt gäma vilja se industrin utnyttja möjligheternatill nyanställningar, i stället för att utnyttja möjligheterna till övertidsuttag. Jagvet inte om industrins arbetsgivare är medvetna om de risker som de tar när dei dag, på det ena företaget efter det andra, sträcker sig så långt som de görnär det gäller att utnyttja övertiden. Den lagstiftning som vi har omövertidsarbete är gammal. När den kom till var den föremålför ganska mycket diskussion och kritik. Rösterna för att ändra lagstiftningen,för att minska möjligheterna till övertidsuttag, ökar nu för . Jag harhär i sagt att om den nya lagen långsiktigt visar sig ge en annantendens när det gäller övertiden än den som vi har haftunder en tioårsperiod, nämligen att vi får ett ökat övertidsuttag, kommer viatt behöva ändra lagen. Enav de saker som svensk industri skulle kunna hjälpa till med just nu -utan attbehöva riskera några problem med långsiktiga uppbindningar på grund avarbetsrättslig lagstiftning eller annat - är att se till att, medrekryteringsstödets hjälp, nyanställa ungdomar. Det finns ett utrymme - detvisar övertidsuttaget. På det sättet skulle vi kunna nå det som jag är överens om; fler jobb på den öppna arbetsmarknaden. Detvar om detta som jag talade. Allmänt sett har jag inte fördolt att vi har förhöga arbetslöshetssiffror. Vi har högre arbetslöshetssiffror än under deborgerliga åren - ja. Men vad vi har gjort när det gäller arbetslösheten är attvi har brutit den trend i ökningstakten som vi tog över från de borgerliga. Isamband med de socialdemokratiska vallöftena lät vi faktiskt inte, BengtWittbom, framställa det som någon lätt match. Det går inte att snabbt vända enbesvärlig utveckling, lika litet som . Det kräver fid. Detgjorde det när socialdemokraterna tiUsammans med lyckadesbekämpa arbetslösheten. Det gör det för oss också den här gången. 14 (): Låt mig bara i mitt sista inlägg rätta till min felsägning vad gälleravdragsrätt för räntekostnader för egna hem. Det är klart att vi inte skall tabort den. Vi skall i stället återinföra den fullt ut. Vi har fått en litenförsmak av vad det betyder när avdragsmöjligheterna minskar genom den underbaranattens effekter på småhusbyggnationen och alla de byggnadsar-betarjobb som harförsvunnit den vägen. Det råder väl inga tvivel om min uppfattning på dennapunkt - inte heller om motiven för att ändra reglerna och införa fullavdragsrätt. Ja,vi kan räkna med att få fler industrijobb , men skam vore det välannars - med en 26-procentig devalvering totalt sett och högkonjunktur. Detstora problemet är emellertid att vi får fler och fler arbetslösa.Det räcker inte med marginella sysselsättningsökningar i industrin för attklara denna situation - det vet vi. Då måste vi försöka angripa en del avgmndorsakerna. Etteffektivt sätt att göra det är att angripa ungdomarnas arbetsmarknadsbekymmer.Vi har pekat på olika vägar att göra det, och arbetsmarknadsministern låterinte alldeles avvisande. Behöver någon hjälp för att få tillstånd en ordentlig diskussion med facket - kanske genom att uttalarsig för relativa lönesänkningar och arbetsgivaravgiftssänkningar - skall vigärna hjälpa till med att skapa en bred majoritet här i för att geregeringen råg i ryggen i dessa diskussioner. Tillslut, herr talman, vill jag säga att där är synd att arbetsmarknadsministem hotarmed ännu restriktivare lagstiftning för övertidsarbete, särskilt i denuppåtgående konjunkturen, när samhället inte har klarat av att införayrkesutbildningssystem som möjliggör för industrin att rekrytera den arbetskraftman behöver. Det enda resultatet av en mer restriktiv lagstiftning, eller t. o.m. förbud mot övertidsarbete, blir ökad strukturarbetslöshet, missade tåg i högkonjunkturen ochännu mindre chanser för industrin att maximalt utnyttja högkonjunkturen. Viskulle, herr talman, kunna fortsätta denna debatt säkert ,men det skall vi inte göra. Jag tycker att debatten har visat att det finns enviss ödmjukhet hos socialdemokrafin. Det var länge sedan vi såg den hosAnna-Greta , och jag ber att få framföra mitt personliga tack för att vihar sett den . Behöver arbetsmarknadsministern någon hjälp gentemotriksdagen utanförstående intressen skall vi, så länge det är fråga om att förstärkamarknadsekonomin, alltid ställa upp och hjälpa regeringen. Uppskovmed besvarande av fråga och interpellationer, m. m. Överläggningenvar härmed avslutad. 4§ Uppskov med besvarande av fråga 1983/84:502 samt interpellationerna1983/84:137, 144 och 147, m.m. På grund av jordbruksminister kommer meddelandet om tidpunkt för besvarandet av till justitieministern om kostnaderna för saneringen eftergiftutsläppen i , svar på fråga av andre vice talman om lakvatten-försurningen från Bersbo gruvor i samtsvar på interpellationer av tiU utrikesministern om åtgärder motskadeverkningarna av dumpad senapsgas, andre vice talman omnämnderna för djurförsöksfrågor och om fiskevårdande åtgärderi att lämnas . 5 § Föredrogs ochhänvisades 1983/84:2931 och 2932 tillsocialutskottet 1983/84:2933 tillfinansutskottet 1983/84:2934 fillutbildningsutskottet 1983/84:2935 tillarbetsmarknadsutskottet 1983/84:2936 tillbostadsutskottet 1983/84:2937 tillsocialutskottet 1983/84:2938 tillskatteutskottet 1983/84:2939 tillkultumtskottet 1983/84:2940 yrkandena 1-4 tillutbildningsutskottet yrkande 5 till socialförsäkringsutskottet 1983/84:2941 yrkandena 1, 2 och 19 tillfinansutskottet yrkandena 3-9 till arbetsmarknadsutskottet yrkandena 10 och 18till socialförsäkringsutskottet yrkande 11 till skatteutskottet yrkandena 12-14till socialutskottet yrkandena 15-17 tiU bostadsutskottet 1983/84:2942-2944 tillbostadsutskottet Nr 142 1983/84:2945 till utbildningsutskottet Måndagenden /84:2946 till kultumtskottet 1983/84:2947till arbetsmarknadsutskottet 1983/84:2948 tiU bostadsutskottet 1983/84:2949 tillsocialutskottet /84:2950 till socialförsäkringsutskottet /84:2951 tiUskatteutskottet /84:2952 till bostadsutskottet /84:2953 tillfinansutskottet /84:2954 till arbetsmarknadsutskottet /84:2955 tiUbostadsutskottet /84:2956 yrkandena 1 till finansutskottet yrkandena 5-9till skatteutskottet yrkandena 10, 11, 13 och 14 till socialutskottet :yrkande 12 till socialförsäkringsutskottet yrkande 15, såvitt avsåg yrkandena 2och 4, bil. 2 i propositionen till socialförsäkringsutskottet -i övrigt tillsocialutskottet yrkande 16 till socialutskottet . yrkande 17 tilljordbruksutskottet yrkandena 18-22 till arbetsmarknadsutskottet yrkandena 23-25till bostadsutskottet yrkandena 26 och 27 till utbildningsutskottet yrkande 28till socialförsäkringsutskottet yrkande 29 till utbildningsutskottet yrkande 30till kulturutskottet /84:2957 yr)candena 1-3 till finansutskottet yrkande 4till socialutskottet yrkandena 5-8 till arbetsmarknadsutskottet yrkandena 9 och10 till skatteutskottet 6 § Föredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkande 1983/84:29 betänkande1983/84:40 betänkanden /84:24 och 26 Lagutskottetsbetänkande /84:28 betänkanden /84:26 och 29Socialutskottets betänkande 1983/84:29 betänkande1983/84:19 betänkanden /84:21 och 25-29 Jordbmksutskottetsbetänkande /84:34 betänkanden /84:25-28 7 § På förslag av talmannenbeslöt kammaren att ajournera sina förhandUngar till , då detill dagens bordläggning anmälda utskotts- 40 betänkandena väntades föreligga. 8 § Kammarensförhandlingar åtempptogs . 9 § Anmäldes ochbordlades 14mail984 Motionerna 1983/84:2958av Mc Grö«v«// Meddelandeom 1983/84:2959 av RuneTorwald m.fl. fråsor 1983/84:2960 av UlfAdelsohn m.fl. 1983/84:2961 av m.fl. 1983/84:2962 av LarsSvensson m.fl. 1983/84:2963 av m.fl. 1983/84:2964 av 1983/84:2965 a\ m.fl. Vissa åtgärder för att dämpa pris- ochkostnadsutvecklingen (prop. 1983/ 84:200) 10§ Anmäldes och bordlades 1983/84:33 Anslag tillstatistiska centralbyrån (prop. 1983/84:100 delvis) 1983/84:35 folk-och bostadsräkning, m.m. (prop. delvisoch 1983/84:85) 1983/84:38 Anslag till ersättning till förmistad tolag (prop.1983/84:100 delvis) 1983/84:41 Anslag till revisorer och deraskansli på tilläggsbudget IIItill statsbudgeten för /84 (förs. 1983/84:22 delvis) 1983/84:42Fortsatt valutareglering (prop. 1983/84:151) 1983/84:30 Energipolitik(prop. 1983/84:100 delvis) 1983/84:31 Godkännande av1983 års internationella avtal om tropiskt timmer(prop. 1983/84:121) 1983/84:32 Vissa anslag inom område(prop. 84:100delvis och prop. 1983/84:121 delvis) 1983/84:36 Ändring i lagen om utländskaförvärv av svenska företag m. m. (prop.1983/84:171) 11 § Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1983/84:569av (vpk) till statsrådet om kulturtidskrifternasekonomiska situation: Kulturtidskriftema (1982 fanns minst 200) kämpar imotvind i ett kärvare ekonomiskt läge som de utgör en viktig ochbetydelsefull del av vårt kulturliv.Förutom genom renodlad kulturpolitik finns en rad andra möjligheter attförsämra/förbättra för dessa kulturtidskrifter. senasteportohöjningar och avskaffande av övergångsbestämmelser är en försämring somkommer att drabba de relativt små tidskrifterna . Mot bakgrund avovanstående vill jag fråga kulturministern; Vadavser kulturministern att göra för att förbättra kulturfidskrifternassituation, och kan kulturministern garantera att just kulturtidskrifterna intedrabbas av portopolitiken? 1983/84:570av () till utrikesministern om åtgärder för att medverka tUlatt sovjetiske medborgaren återförenas med sin familj: Vilka åtgärder anser sig regeringen kunna vidta föratt medverka till att civilingenjör kan återförenas med sinfamilj som är kvar i ? 1983/84:571av () till socialministern om handläggningen vidförsäkringskassorna av ärenden om yrkesskador: Enligt uppgifter i tidningar och radio under senaretid har försäkringskassorna svårt att hinna med alla ansökningar omyrkesskador som inlämnats av personer som anser sig erhållit någon form avyrkesskada i sitt ordinarie arbete. Ända upp till väntetid sägs råda.Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till socialministern; Avserregeringen att vidta några åtgärder i syfte att förkorta väntetiderna förbesked från försäkringskassorna i ärenden som rör yrkesskada? 1983/84:572 av HugoBergdahl (fp) till försvarsministern om den framtida användningen avVästmanlands flygflottiljs anläggningar; I samband med riksdagsbeslutet omnedläggning av flygflottilj (Fl) uttalade en enig riksdag att Västeråsregionenmed statliga insatser skulle kompenseras för förlusten av F1. haringenting av dessa uttalade löften infriats. Dennu nedlagda flygflottiljens område, med stora markarealer, omfattandelokalbestånd och andra anläggningar står mer eller mindre oanvänt ochriskerar ett snabbt förfall. Anläggningarnarepresenterar omfattande värden och kunde vara till stor nytta för Västeråskommun, näringsliv och andra intressenter. Trotsårslånga förhandUngar mellan bl. a. staten, i ,och övriga intressenter har ingenting hänt i sakfrågan när detgäller den framtida användningen och ödet för det område som tidigaredisponerades av den nu nedlagda flygflottiljen. Avser försvarsministernvidta några åtgärder för att det område som tidigare disponerades avden nu nedlagda flygflottilj kommer till vettig användning? 1983/84:573 av förste vice talman () till finansministern omfastighetsskattens effekter för ideella föreningar m.fl.;