prot · G70920 · 1983-12-31 00:00:00 — Del har funnits problem också för demsom velat söka arbete, inte minst genom alt arbetsgivare som haft alternativhelst har tagit en sökande som vetat vilken lid han framöver kunde vara på sittjobb. En sådan sökande har haft större chans all få ett arbete än den som ståttinför sin värnpliktstjänstgöring. Vi anser alt tidpunkten för inryckning skulle kunnapreciseras bättre än som sker. Vi menar att frågan är oerhört viktig för deungdomar som berörs. Vi har ansett all främst försvars-, skol- ocharbetsmarknadsmyndigheterna måste dra ål samma håll. Därför är det besked som ges i betänkandet - att man nuskall gå in för nyordning - mycket glädjande. Den inskrivne skall redan vidinskrivningen få ett preliminärt skriftligt besked om sin uttagning, om vartjänstgöring skall ske och också uppgift om inryckningstid osv. Det är mycketbra, och det var just vad vi ville åstadkomma med vår motion. Värnpliktsverketgår in för den nyordningen från , så vi bhr verkligenbönhörda snabbt. Jag hoppas alt utskottet framöver skall följa resultatetav nyordningen, så att del blir så posifivt och bra som möjligt för de ungdomarsom står i begrepp alt göra sin tjänstgöring för vårt lands försvar. Besked om inryckning till första värnpliktstjänstgöring 90GÖTHE (): Vi i försvarsutskottet har den uppfattningenatt det är mycket angeläget alt de värnpliktiga får veta vilketförband de tas ut till och vid vilken lidpunkt de skall rycka in. Vi delarsålunda motionärernas uppfattning i sak.. Vi har kunnat konstatera och meddela i försvarsutskottetsbelänkande att vad motionärerna efterlyser redan är på gång - i så hög grad allvi så snart som Förtroendeläkares medverkan i sjukförsäkringsärenden nästaårsskifte, alltså om mindre än , kommer att ha ett nyttinformationssystem, som värnpliktsverket har arbetat fram. Det kommer altinnebära att den värnpliktige vid inskrivningen får ett skriftligt besked, somkommer alt omfatta uttagning och tillhörighet, med bl. a. preliminär uppgift omåret för grundutbildning och inryckningsmånaden. Beskedet blir naturligtvispreliminärt, men man kommer att eftersträva största möjliga exakthet iuppgifterna om utlagningen. Vi är från utskottels sida övertygade om attvärnpliktsverket tagit fram ett system som i så hög grad kommer att förändrasituationen till det bättre att motionärerna och framför allt alla kommandevärnpliktiga kommer att bli till freds. Jag ber,herr talman, att få yrka bifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmed avslutad. 1983/84:1om förtroendeläkares medverkan i sjukförsäkringsärenden, 1983/84:2om läkarintyg vid sjukskrivning och 1983/84:3om socialavgifter. Socialförsäkringsutskottels betänkanden 1,2 och 3 kommeratt behandlas i tur och ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Först upptas alltså socialförsäkringsutskottets betänkande1 om förtroendeläkares medverkan i sjukförsäkringsärenden. 92INGVAR (): Jag har begärt ordet med anledning avsocialförsäkringsutskottets betänkande nr 1 om förtroendeläkarnas medverkan isjukförsäkringsärenden. I betänkandet behandlas en motion som vi, någramoderater, har väckt, i vilken vi trycker litet på de förhållanden som iblandtyvärr uppstår på det här området. Vid ett flertal tillfällen har man kunnatkonstatera att enskilda människor på ett mycket olyckligt sätt kommit i klämgenom felaktiga bedömningar av deras sjukdom eller deras handikapp. Vid deöverklaganden som skett har ytterligare utredningar och bedömningar lett mycket lång tidsutdräkt innan man kommit fram till ett beslut. De drabbadehar därigenom fått ännu större svårigheter. Då klagan ej heller kunnat godtashar man kunnat konstatera att enskilda hårt har drabbats, såväl fysiskt sompsykiskt. Motionens syfte har varit att ifrågasätta det sätt påvilket dessa frågor löses och söka få till stånd en bättre ringens ordning,bl. a. genom att förlroendeläkarna i besvärliga fall - överklagandefall, m. m.- själva skulle få träffa patienten och göra en egen bedömning. Många upprörs av de öden som i en del fall drabbarmänniskor som verkligen är sjuka eller skadade när deras svåraförsäkringsärenden avgörs enbart genom förtroendeläkarnas bedömning av tidigareläkares undersökningar. Förlroendeläkaren har alltså inte sett patienten.Skiljaktigheter mellan den behandlande läkarens och förtroendeläkarensbedömning av en försäkrads medicinska status och arbetsförmåga kan i mångafall, säger utskottet, hänföras till att det medicinska underlag som denförsäkrade åberopat är ofullständigt. Utskottet fortsätter vidare med att sägaatt det är utomordentligt viktigt att förlroendeläkaren medverkar till att etttillräckligt medicinskt underlag införskaffas. Det är som jag ser det f. n.definitivt en nödvändighet att så sker, om ett för den som berörs riktigtbeslut skall kunna fallas. Man talar sedan om möjligheterna till prövning iförsäkringsrätt och vidare överprövning. Av allt alt döma är problemet alt dessa instanser oftastfattar beslut på tidigare framlagda handlingar i ärendet. Visserligen framhållsi betänkandet alt försäkringsrätterna och försäkringsöverdomstolen vid sin handläggninghar möjlighet att anlita medicinsk expertis. Om detta skedde i större utsträckning,borde inte de tragiska fall inträffa som ibland så stort slås upp i pressen.Jag vill fråga ulskollels företrädare om han känner till i vilken utsträckningman utnyttjar sådan expertis i högre instanser. Utskottet avstyrker vårt förslag om utredning ochredovisning av möjligheten alt låta förtroendeläkare mera aktivt delta i desvåra ärenden som går till högre instans. Vi har den uppfattningen att man dålättare skulle kunna undvika de tragiska fall som ibland inträffar då patienterfelbedöms. Jag skall inte yrka bifalltill motionen i dagmen lovar alt följa utvecklingen på området med uppmärksamhet. Förtroendeläkares medverkan i sjuk-försäkringsären -den 93BÖRJE (): menar med sin motion attförsäkringskassans förtroendeläkare skall göra en medicinsk undersökning avpersoner, vilkas ärenden förs vidare till högre instans, alltså tillförsäkringsrätt och försäkringsöverdomslol. Inom utskottet anser vi emellertidalt den ordning som råder för tillfället är den bästa. Det är naturhgtvis väldigt viktigt att ett tillfredsställandemedicinskt underlag föreligger, då ett ärende avgörs hos försäkringskassan.Det kravet måste ställas. Det är angeläget all man lar fram allt underlag. Mendetta krav, menar vi, bör tillgodoses på annat sätt än genom att kassansförtroendeläkare undersöker patienten. I första hand bör det ske genom attkompletterande underlag begärs från den behandlande läkaren eller genom attkassan remitterar patienten till annan läkare eller klinik för bedömning ellerspeci-alislundersökning. Förtroendeläkares medverkan i sjukförsäkringsärenden Det har alltså aldrig varit meningen - vilket krävs imotionen - att förtroendeläkaren skall göra egna undersökningar av denförsäkrade och därmed överta den behandlande läkarens uppgift. Vi tror att detskulle kunna störa förhållandel mellan den behandlande läkaren och patienten. Man skall också ha klart för sig att förtroendeläkarenframför allt har en rådgivande roll. Det är viktigt alt det är så. Han skallmed utgångspunkt i det läkarintyg som skickas med när man söker en förmånhjälpa utredare all klarlägga den försäkrades medicinskastatus. Vi är inom utskottet övertygade om att den nuvarandeordningen är den bästa. Man bör inte ändra på den. Förlroendeläkaren bör integå in och göra egna medicinska undersökningar: Kompletterande utredningar börske på det sättet att man remitterar patienten vidare. Det är givetvis viktigt attfå fram ett komplett materialoch all pensionsde-legafionerna gör riktiga bedömningar. I pressen hardiskuterats en del tvivelaktiga fall. Del är angeläget alt kassan fillsammansmed förlroendeläkaren hela liden lar fram ett tillfredsställande underlag ochsedan gör en riklig bedömning. ville veta i vilken omfattningförsäkringsrätterna och försäkringsöverdomstolen anlitar konsullläkare. Det vetvi inte. Men möjligheten finns, och vi förutsätter all så sker när del ärbehövligt. Detta är den ordning som gäller för fillfället. Den tyckervi är riktig. Utskottet är alltså enigt i sitt ställningstagande, och jag yrkarbifall till ulskollels hemställan. 94INGVAR (): Det framgår väldigt klart av belänkandet, ochjag förslår del fuller väl, all uppgiften för förtroendeläkarna främst är attvara rådgivare. Jag har också uppfattat all möjligheten finns all i högreinstans få hjälp av läkare att bedöma fallen, men kan alltså intesvara på i vilken utsträckning den möjligheten har utnyttjats. Jag tror alt detär just på den punkten som det har brustit när man haft att handlägga svårafall, med de tragiska konsekvenser det fått. Jag tycker att det borde kunna gå snabbare att klaraproblemen när man har konstaterat all del gått snett. Jag hoppas all BörjeNilsson har samma uppfattning som jag, att det borde gå att la initiativ föratt åtgärda detta på ett snabbare sätt. 95 (): Del är inget fel i själva systemet.Möjligheten finns för försäkringskassa och överdomstol att anlita konsultläkareoch förtroendeläkare, och vi menar all man bör använda den möjligheten i storutsträckning när del behövs. Det krävs naturligtvis alt man behandlar alla ansökningarmed största noggrannhet, så att varje människa får sin rätt. Det är viktigt. överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter behandlingen av socialförsäkringsutskottels belänkande 3.) Kammaren övergår nu till att debattera socialförsäkringsutskottels belänkande 2 som gäller läkarintyg vidsjukskrivning. 97RUNE (): Innan jag går in påsocialförsäkringsutskottels behandling av och min motion1982/83:383 vill jag gärna något motivera varför vi menar att försäkringskassanbör ha en förfatlningsmässig möjlighet att vid framlida sjukskrivning krävaläkarintyg av viss läkare, då det finns särskilda skäl för detta. Tyvärr förekommer det då och då uppenbara missbruk avsociala förmåner av olika slag. Del är en viktig - men också grannlaga -uppgift för berörda myndigheter all försöka hindra och beivra sådant missbruk.Under sommaren 1979 uppspårade ett lokalkontor för iGöteborg ett antal sjukskrivna där man fann ett visst samband. Kassan krävdealt samtliga 16 berörda skulle lämna läkarintyg, utfärdat av speciell läkare,redan från första sjukpenningdagen. Vid uppföljning kunde mankonstatera, all flertalet inte varit sjukskrivna alls samt alt två visat sig varasjuka och blivit överförda till specialistvård. Flertalet hade fidigare varitarbetslösa, men några hade vid uppföljningsfillfället fått arbete. Om en person med hjälp av intyg från ett tiotal läkarelyckas hålla sig undan arbete , är rehabilileringsmöjlighelernaminimala. Försäkrade, vars sjukdomsbild domineras av alkohol- ellernarkotikamissbruk, är ofta endast intresserade av all skaffa sig läkarintygsom ger dem möjlighet att få sin sjukpenning, medan de oftast saknar motivationför adekvat behandling. Med del här vill jag understryka alt vår mofion, tvärtemotvad påstår i sill yttrande, infe bara syftar tillkontroll mot missbruk ulan även och kanske främst till rehabilitering. Genom två JO-beslut har del nu fastlagts alt denåtgärd som vidtogs av del nyssnämnda lokalkontoret av intevar tillåten enligt gällande lag. Del synes genom dessa utslag vara klarlagtatt endast under pågående sjukskrivningsperiod kan sättaintyg från speciell läkare som villkor för fortsatt rätt fill sjukpenning. Efter en fråga av mig informerade ledamöter om att frågan redan var föremål för riksförsäkringsverkelsbehandling i syfte att åstadkomma rimligare regler. Hon delade också minuppfattning att sjukskrivning aldrig får bli en ersättning för vård ochbehandling. Tyvärrmåste jag nu notera att uppenbarligen inte vill verka för en rätt att i förväg kräva intyg av vissläkare. På s. 3 i socialförsäkringsutskottets betänkande 1983/84:2 stårnämligen: "Enligt bedömning innebär detta att dethar varit möjligt att anpassa rutinerna till det gällande regelsystemet. Någotbehov av författningsändringar torde därför inte föreligga för den i Göteborgbedrivna verksamheten." Jag förmodar alt det är just delta som har lett till attutskottet i sin lur enigt har avstyrkt vår motion. Mot den bakgrunden vill jag gärna informera kammaren ochutskottsleda-mölerna om att del i finns en arbetsgrupp meddeltagare från såväl som sjukvårds- och socialförvaltningarnasom har till uppgift att följa upp missbrukares sjukskrivningar. Jag villcitera vad den här gruppen har yttrat , dvs. innanriksförsäkringsverket avgav sitt yttrande. Uppenbarligen harriksförsäkringsverket inte haft tillgång till gruppens rapport. Jag citerar pås. "I en stad med struktur har kassan erfaritatt många försäkrade vandrar från läkare till läkare och ibland blirsjukskrivna under olika diagnoser. De får därför ingen kontinuerlig vård, utanefter en tids sjukskrivning går man till nästa läkare för ny sjukskrivning. Föratt stoppa denna nomadisering och istället försöka ordna så att den försäkradefår vård, har kassan styrt försäkrade till en viss läkare ellervårdinrättning. ------- resultatenav styrningar under undersökningsåret 1980 ärbetydande." Det var alltså man använde möjligheten attstyra till en viss läkare redan vid en kommande sjukskrivning. "erfarenheter av dessa styrningarhar ur flera synpunkter varit goda. Den försäkrade har fått bättre möjlighetertill kontinuerlig vård. Antalet sjukperioder och antalet sjukdagar harminskat. I vissa fall har personerna förts över fill socialvården, där deförhoppningsvis kan få såväl kuraliv som annan hjälp, för att komma tillrättamed sina egentliga problem. synes rehabiliteringsinsatserna ge allt störreeffekt. Genom att man kunnat bryta trenden av allt fler och längre sjukperioderför har man minskat risken för utslagning och alltför tidigpensionering." På nästasida i rapporten, alltså s. 6, skriver man: "För av de personer som berördes av beslutetökade antalet ersatta sjukfall medan det för minskade. För resterande 8 %förblev antalet oförändrat. ------- antaletersatta dagar minskade kraftigt e;fter beslulstillfällel, med Antalet ersatta dagar har minskat från 199 till 122 perperson. Som jämförelse kan nämnas alt göteborgarnas sjuktal minskade med 2,. Om hela minskningen kunde tillskrivas'styr-ningseffeklen' uppskattas alt man betalt ut ca mindrei sjukpenning fill de berörda året efter beslutet. Eftersom det fanns skäl att tro attdet minskade stödet i form av sjukpen ning - i genomsnitt ca per försäkrad och år - delvis ersattes av en ökad socialvårdskonsumtiori gjordes en utredning även av detta. Utred ningsresultatet beskrivs i tabell och av det framgår att detekonomiska stödetfrån socialvården ökat med ca per person och år, vilket endastmotsvarar . Socialhjälpskostnaderna för styrningsfallen harprocentuellt sett ökat mer än de totala kostnaderna för kommunen. Huruvidaökningen är en konsekvens av styrningen eller om den trots detta ändå hadeinträffat går inte att fastställa med denna undersökning." Men man skallockså ställa sex dagars socialbidrag mot inbesparade 77 dagarsförsäkringsersättning i form av sjukpenning. Avslutningsvis skriver man på s. 7 och 8 i denna rapport:"Vi anser det mycket angeläget att gör en revideringav nu gällande bestämmelser beträffande kassornas möjligheter att hänvisa tillviss läkare även i kommande sjukfall. Vad som sagts ovan i denna rapport om rätten tillsjukpenning bör enligt vår uppfattning också gälla rätten till vissapensionsförmåner, exempelvis sjukbidrag." De som har skrivit under detta är frånsjukvårdsförvaltningen, från socialförvaltningen sarritSven-Erik , och från allmännaförsäkringskassa. Jag menar alt detta klart visar att riksförsäkringsverketsuppfattning att "något behov av författningsändringar torde därför inteföreligga för den i bedrivna verksamheten" inte delas av närmastberörda tjänstemän i . Jag yrkar därför bifall till motion1982/83:383. Då jag inte nu väntar någon framgång gentemot ett enigt utskottkommer jag inte att begära rösträkning. Men jag lovar att vi i januariåterkommer med en ny motion i ärendet och med ytterligare informationer sombelyser behovet. Vi är nämligen övertygade om alt en ändring är både angelägenoch nödvändig. 98BÖRJE (): Man syftar i motionen till att komma tillrätta med missbruk av sociala förmåner och att en sjuk person snabbt skallkunna ges den behandling som behövs. I detta kan vi väl instämma. Det ärnaturligtvis viktigt att man kan komma till rätta med allt missbruk, och det ärockså vikfigt att sätta in rehabiliteringsåtgärder och behandlingsåtgärder igod tid. Som säger har alltså båderiksförsäkringsverket och yttrat sig över motionen,och man är helt enig om att del inom nu gällande regelsystem bör gå att uppnådenna målsättning. Man har alltså kommit fram till denna uppfattning med den juridiskasakkunskap man har, och det måste vi acceptera. Som framgår av belänkandet kommer också del nya formuläretför läkarintyg vid sjukskrivning som används fr. o. m. innevarande höst att förbättraunderlaget för bedömningen av rätten till sjukpenning. Därmed fårförsäkringskassorna och läkarna bättre möjligheter att inte bara förhindra etteventuellt missbruk av försäkringen ulan också sälta in debehandlings-och rehabilileringsålgärder som är nödvändiga. Del kan ocksåtilläggas all verket har för avsikt att se över fillämpningskungörelsensbestämmelser om under vilka förutsättningar intyg får begäras tidigare än fr.o. m. den sjunde dagen efter insjuknandedagen. har argumenterat för sillställningstagande, men vi har alltså remitterat motionen fill centrala verk ochbehandlat den myckel ingående i utskottet och därvid kommit fram till att maninom del regelsystem som finns bör kunna uppfylla den målsättning som ryms imotionen och som vi ställer upp för. Jag vill med detta yrka bifall tillsocialförsäkringsulskottets hemställan i belänkande 2. . 99RUNE (): Jag tror naturligtvis också att utskottet harsamma ambition som vi motionärer har haft, men jag tror all man litet förmycket har litat på centrala myndigheters uppfattningar och juristersresonemang. De befinner sig dess värre väldigt ofta mycket långt frånverkligheten. Men den grupp som i som har sysslat med detta har haftverkligheten inpå livet år och har sett att den metod man tidigare användevar effektiv och har noterat att efter del alt man inte fick använda denmetoden har man inte kunnat bedriva verksamheten lika effektivt - egentligenallfid till skada för i detta fall missbrukaren. Jag tänker infe så myckel påpengarna som på all vederbörande inte i fid. kommer under vård: Del sägs här t. ex. alt del skall bU möjligt att krävaläkarintyg tidigare än på sjunde dagen, men det finns ju ingen praktiskmöjlighet till detta i en storstad. Sjukledigheten skall ju ha påbörjats, innanman får kräva någonfing. Man får alltså inte i-förväg föreskriva altvederbörande skall gå till en viss läkare. Först skall läkarintyg ha kommit inoch nått den grupp som sysslar med de här frågorna osv. Då har det redan gåttså att del blir verkningslöst att föreskriva all patienten på t. ex.femte dagen skall gå fill en viss läkare. Den som läser vad som slår i. utskottsbetänkandel nederstpå s. 4 och överst på s. 5 inser att det bara är en omskrivning av en byråkratisom inte fungerar. Den är juridiskt oantastlig, men den fungerar inte iverkligheten, för man har inte tillräckliga tidsramar, om man inte får göraingripandel i förväg ulan måste vänta tills vederbörande redan har hunnit attsjukskriva sig. Sedan är jag helt på del klara med att delta är ettproblem i storstadsområdena och inte hos flertalet försäkringskassor. På deflesta orter finns nämligen inte samma möjlighet som i storstäderna alt gå frånläkare till läkare. På många orter finns det bara en eller två läkare, och de"kan" snart sitt klientel. Men i en storstad finns del ingenmöjlighet för en läkare som får en ny patient all vela särskilt mycket mer ornvederbörande än vad denne själv behagar tala om. Jagvill gärna hoppas all del nya läkarintyget skall innebära en förbättring ochall del ger vissa möjligheter, men jag tror alt de personer som det här ärfråga om och som har sin speciella inställning ganska snabbi kommer all lärasig all bara del har gått en månad sedan de senast sjukskrev sig, så behöver deinte lämna några uppgifter. Del står nämligen angivet att man skall tala om omman har varit hos någon annan läkare och blivit sjukskriven under den senastemånaden. Man kommer då all lära sig alt undvika det. Väntar man till denIrelfioförsta eller trettioandra dagen så har man kommit runt problemet. Då kanman kallt svara: Nej, jag har inte varit hos någon annan läkare den senastemånaden. 100 (): De centrala myndigheterna säger ju - del kan läsa ibetänkandet - att regelsystemet är tillräckligt för att uppnå mofionensmålsättning. Det tycker jag att man kan ta fasta på i och hävdagentemot myndigheterna där. Sedanmåste väl också acceptera den beskrivning som lämnats, all delpågår en förändring av rutinerna. Nytt läkarintyg har vi nämnt. Man skall ocksåskriva om fillämpningskungörelsens bestämmelser. Del pågår alltså ett arbetesom jag tycker att man bör avvakta, innan man går vidare. Anf.101 (): Jag skall nöja mig med att konstatera att del inte är jag som yttratmig - jag skulle inte våga yttra mig om detta behov - utan att del är femtjänstemän i som gjort del, varav tre anställda vid ,en vid socialförvaltningen och en vid sjukvårdsförvaltningen. De har sedanmånga år specialiserat sig på denna typ av ärenden och enligt en samfällduppfattning lyckats mycket väl. Det är dessa personer som säger: Vi anser detmycket angeläget att gör en revidering av nu gällandebestämmelser beträffande kassornas möjlighet alt styra till viss läkare även ikommande sjukfall. Del är det som är vitsen med vår motiori och med vårt krav.Vi kommer att återkomma. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslutetredovisas efter behandlingen -av socialförsäkringsutskottels belänkande 3.) Kammarenövergår nu till att debattera socialförsäkringsutskottels betänkande 3 omsocialavgifter. 103 (): Om en lantbrukare äger en gård och arrenderaren till samt brukar båda, vilket är vanligt, då uppfattar han sig som enlantbrukare - inte som två. Om han får en god skörd på den ena gårdenoch missväxt på den andra, vilket faktiskt förekommer - det är sådant somkallas lokala skördeskador - då beräknar han sin inkomst så att han drarförlusten på den ena gården från den förhoppningsvis förekommande vinsten påden andra, och den summa som han får fram är inkomsten. Säkert får han stöd av alla vanligt tänkande människor idet sättet att räkna. Det är vad som är kvar sedan man har dragit bortförlusten som är inkomsten, på vilken man skall betala skatt och rimligen ocksåbetala avgifter. Men det finns en liten grupp människor som inte räknar pådetta sätt, och dess värre är del de som efter beslut av har atträkna ut och debitera socialförsäkringsavgifter. De människorna ser bara dengård som gick med vinst - inte den andra. De säger att han skall betalaavgifter som om vinsten på den lyckade gården vore hans inkomst. Men detta gäller många andra typer av företagare också -inte bara lantbrukare. Det är företagare som har hedervärda skäl - och detfinns många sådana - till alt driva sin verksamhet i mer än ett företag och somibland får vinst i den ena verksamheten och förlust i den andra. får man inte lov alt kvittaförlust i en sådan verksamhet mot vinst i en annan. Har man otur kan t. o. m.förlusten vara större än vinsten, så att resultatet blir negativt eller i varjefall noll. Då har man ingenting att betala med alls, mensocialförsäkringsavgifterna skall betalas i alla fall. Vad gör vår bonde i det fallet? Ja, han får inte sällanlåna pengar, dels för att leva på fram tills han förhoppningsvis får en bättreskörd , dels för att betala socialförsäkringsavgifterna. Om han avnågon anledning fortsätter på detta vis , slutardet sannolikt medkonkurs, och då blir det fordringsägarna som får betalasocialförsäkringsavgifterna och allt annat. Men dettakan inte ha varit meningen.