prot · G709100 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:100 1§ Justerades protokollet för den 8 innevarande månad. 2§ Meddelande om svar på interpellation 1983/84:118 Meddelandet gäller interpellation1983/84:118 av om beslutad nedläggning av verksamheten vidStockviksverken i . Interpellationen är så utformad att den berör tredepartement, industri-, arbetsmarknads- och finansdepartementen. Fråga hardärför uppkommit om vilket statsråd som bör besvara interpellationen.Regeringen har uppdragit åt mig att göra detta. Jag kommer i samråd med interpellantenatt bestämma lämplig tidpunkt för avlämnande av svar. 3 § Svar på fråga 1983/84:386 om åtgärder för att underlätta företagsetablering iSkinnskatteberg har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidtaför att underlätta för företag att etablera sig i . Regeringenhar med uppmärksamhet följt utvecklingen i Bergslagen och är välmedveten om de problem som föreligger i bl. a. Fagerstaregionen i vilkenSkinnskatteberg ingår. Regeringens arbete med Bergslagsfrågorna har enlångsiktig inriktning och flera åtgärder har vidtagits. Jag skall nämna någraexempel. Regeringenhar ökat de medel för regionala utvecklingsinsatser som länsstyrelserna iBergslagslänen disponerar under innevarande budgetår till sammanlagt 88,8 milj.kr. - en ökning jämfört med föregående budgetår. Regeringen har ocksåangivit att lokaliseringsstöd till större projekt under innevarande budgetår fårlämnas i ett antal kommuner utanför stödområdet. Om åtgärder för att underlätta företagsetablering i Vidare har styrelsen för tekniskutveckling fått särskilda medel från industridepartementet för den studie avförutsättningarna för teknikutveckling och teknikspridning i Bergslagen somstyrelsen genomfört. Jag vill också peka på de kraftigt höjda anslagen tillökad prospekteringsverksamhet som kommer bl. a. Bergslagen till del. Ett annatmycket viktigt led i arbetet med att stärka industrin i regionen har varit attmedverka till en långsiktigt bärkraftig företagsstruktur, bl. a. inomspecialstålsindustrin. i har gett Fagerstaregionenhögsta prioritet i sitt regionala utvecklingsarbete. Tillsammans medSkinnskatte-bergs Utvecklingsaktiebolag och olika länsorgan arbetarlänsstyrelsen intensivt för att få till stånd en positiv utveckling ikommunen. Detta arbete har bl. a. resulterat i att fyra företag nyetableratsmed hjälp av lokaliseringsstöd. Dessa företag sysselsätter ca 20 personeroch beräknas få en fördubblad personalstyrka . Vidare har tio företagerhållit glesbygdsstöd, vilket beräknas ha skapat 20 arbetstillfällen. Ävenutvecklingsfonden har finansiella stödmöjligheter och kan bistå medföretagsservice av olika slag. 3KERSTIN (): Jag ber att få tacka industriministernförsvaret. framgick det väl egentligen ingenting av svaret som vi inte redankände till. Vi från länet är naturligtvis mycket tacksamma för den positivasynen på de problem vi har och regeringens strävan att göra någonting åt dem. , som jag skall uppehålla mig lietet vid , är ju en av de kommuner i vårt län som drabbats hårdast av arbetslöshet.Det är också en mycket liten kommun, länets minsta. Det är klart att effekternaav den partiella nedläggningen av ASSl drabbar en liten kommun särskilt hårt. Vi har också fått besked om attRiddarhyttans sjukhem måste avvecklas. tar hem sinapatienter. Det rör sig kanske inte om fler arbetstillfällen än 6-7 stycken, menför en kommun som är varje arbetstillfälle värt mycket. Som industriministern sade ligger i ettområde som till följd av strukturrationaliseringen blivit hårt drabbat. Detfinns alltså inga arbetstillfällen att tillgå inom pendlingsavstånd. Trots detta har kommuns agerande präglatsav en mycket stark framtidstro. Man har engagerat sig och, genom detutvecklingsbolag kommunen har, ambitiöst gjort fina insatser för att skaffaersättningsindustri till orten. Detta berördes också i svaret. Det är egentligen hanteringen av dessa frågor som jag ifortsättningen skulle vilja uppehålla mig vid. Man har i kommunen upplevt hurviktigt det är att känna att man har ett stöd från samhällets sida, och dåfrämst från industridepartementet. Jag vill ta ett exempel som belyser hursvårt det kan vara. fick kommunen kontakt med ett företag somplanerade att börja tillverka viss utrustning till solarier. Man beräknade attdet skulle ge 110 sysselsättningstillfällen. Man beräknade också att det skullebehövas 87 milj. kr. Detta behandlades mycket positivt ilänsstyrelsen. Ärendetöverlämnades så till statens industriverk . Man begärde stödenligt de normer som gäller för stödområdena. Jag kan nämna att företagetsjälvt står för 12 milj. kr. och kan låna 22 milj. kr. Först i januarikom ärendet upp i . Det bordlades också den 23februari. ville SIND pruta ned bidragen och lånen. I detta läge var man ibåde företaget och kommunen verkligen bekymrad. Företaget var berett att dratillbaka sin ansökan och etablera sig på annat håll, kanske t. o. m. utanförSveriges gränser. Det lyckades för kommunen att förmå företaget att göraytterligare ett försök. Ärendet skulle komma upp på sammanträdet i går. Jag skulle vilja fråga statsrådet: det ta så härlång tid, innan man kan få ett besked? Man är mycket bekymrad och besviken ikommunen över att man inte kan få besked i ett tidigare skede, när man harlyckats med sina ansträngningar. Om åtgärder för att underlätta företagsetablering i Jag vill, i likhet med ,verkligen prisa kommunen för fina insatser. Det är en hög aktivitet i detnäringspolitiska arbetet i . Det är klart att vi vill göra alltvad vi kan från regeringens sida för att stötta kommunens ansträngningar. a. mot den bakgrunden som har fått mer pengar för olikalokala och regionala aktiviteter, pengar för att sätta i gång verksamhet somskall leda till ökat företagande. Jag håller också med i hennes beskrivningav kommunen. Det råder en svår arbetsmarknadssituation i efterstora nedläggningar, och det behövs i detta läge större näringslivsinsatser.Det är alltså fråga om företagsetableringar för att ordna nya jobb. Då är min ambition naturligtvis att de ärenden somregeringen och myndigheterna får in skall behandlas så snabbt som möjligt, inteminst för att visa människorna ute i bygderna att myndigheterna hjälper tillgenom att fatta besluten snabbt. Det sammanhänger ju mycket med den framtidstrosom tänds. Eftersom jordbruksministern fanns här ikammaren, vill jag också nämna att han i propositionen om den högre skogligautbildningen föreslår att antalet platser för skogstekniker skall öka. Han harskrivit att utökningen i första hand bör ske i . Jag skulleockså kunna nämna flera aktiviteter som industridepartementet har startat justmed sikte på och . Det gäller inte minst dediskussioner man har haft i olika sammanhang mellan industriverket ochlänsstyrelsen. har för sin del speciellt bearbetat länsstyrelsenoch utvecklingsfonden i för att se på vilket sätt denindustriella uppföljningen av kan komma till del, ochdå speciellt de kommuner som har blivit hårdast drabbade av strukturförändringarna. 5 (): Också jag har, med stor glädje, noterat attSkinnskatteberg får vara med vid utökningen av den skogliga utbildningen -vilket är mycket bra. Man har i kommunen varit oroad för att så inte skulle bUfallet. Det är också mycket positivt att höra attindustriministern verkligen anser att myndigheterna och regeringen skallförsöka behandla ärendena så skyndsamt som möjligt, så att människorna slipperleva i osäkerhet. Jag skall kanske tillägga följande, som jag inte hann medi mitt första anförande: Vid det sammanträde som i går hölls på industriverketmeddelades det att företagsledaren i det aktuella företaget hade bett attärendet inte skulle komma upp. Det gjorde att människorna i Skinnskattebergskommun blev mycket oroliga. De har en känsla av att man från företagets sidahar tröttnat och kanske räknar med att etablera sig någon annanstans. Detskulle naturligtvis vara djupt olyckligt om så är fallet. Jag tar fasta på att industriministern sade att ärendenamåste beredas mer skyndsamt, så att människorna ute i kommunerna slipper leva iosäkerhet. Den framtidstro och livskraft som där ändå finns - det har manverkligen visat i dessa kommuner- får sig en knäck om inte människorna känneratt de har någon som stöttar dem. Överläggningen var härmed avslutad. 4§ Svar på interpellation 1983/84:100 om har i en interpellation ställt följande frågor: Anser regeringen att de ursprungliga intentionernagenomförs av regeringen i Sri Länka i projektet ? Om genomförandet strider mot dessa intentioner, vilkaåtgärder är då regeringen villig att vidta för att de skall genomföras? Projektet är ett led i ett stort lankesisktutvecklingsprogram för produktion av elkraft och för bevattning,Mahaweli-programmet. I detta ingår uppförande av de fyra vattenkraftverkenVictoria, Kotmale, Maduru och . lämnar bidrag tillKotmale, medan de andra kraftverken huvudsakligen finansieras avStorbritannien, , och . är en central del av Sri Länkas arbeteför att få inhemsk energi och konstbevattning. Det avses i en första fas byggasför 134 MW och väsentligt bidra till att Sri Länkas utgifter för oljeimportreduceras. Fullt utbyggt avses kraftverket få en kapacitet på 201 MW. Kotmale ligger i höglandet högst upp i flodsystemet och ärdärmed främst inriktat på kraftproduktion. Dammanläggningen ochavledningstunnlarna ger ökad tillgång på vatten för bevattningsändamål längrener i flodsystemet i låglandet. Projektetgenomförs i enlighet med dessa intentioner, som inte ändrats. Arbetet på Kotmale är långt framskridet, och anläggningenkommer att vara färdig att tas i bruk om . Det svenska stödet till Kotmale har aldrig varit förenatmed några villkor avseende inriktningen på Mahaweli-programmet i stort. Beträffande uppgift omMahaweli-programmets areal bör noteras att den lankesiska regeringen 1977beslutade om en nedskärning och om påskyndat genomförande av programmet och isamband därmed minskade arealen för jordbruksmark till ca 140 000 ha. Den mark som överlämnats till olika utländska företag ärmark som till ingen del ligger inom Mahaweli-området. Beträffande andra länders bistånd har- såvitt vi kunnatinhämta - Och inte infört nya villkor för sitt biståndtill Sri Länka. Från norsk sida har man avsatt delar av biståndet för insatserbland tamilbefolk-ningen i norra . 7EVERT (): Jag ber att få tacka utrikesministern försvaret på min interpellation. Under den ekumeniska u-veckan deltog jag i enpaneldebatt i , där också en senegalesisk ekonom deltog, Kumar Rupesinghe.Han arbetar nu vid i . Rupesinghe uppgav attmånga multinationella livsmedelsföretag hade gått in och köpt mark i Sri Länka.Resultatet skulle bli att Sri Länkas regering i stället för att dela markentill bönder - det är fråga om litet mark till varje bonde - skulle låta en vissdel övergå till plantager som multinationella livsmedelsföretag hade köpt. Jag blev naturligtvis mycket upprörd över detta. Hantillställde mig sedan en redogörelse för det här, vilket jag har angivit i mininterpellation. Det är fråga om ganska mycket jord som skall delas - detär också fråga om dammbyggen med kraftverk och bevattningssystem. Det är jumeningen att hela skall ge jord och bevattning åt bönderna.Man räknar med att ungefär en miljon människor skall få nog med jord för attkunna försörja sig. Det fanns också samband mellan detta och raskonfliktenmellan tamiler och senegaleser. Debatten jag deltog i hölls strax efterrasoroligheterna , då hundratals människor dödades. Enligt uppgiftdödades 53 människor i ett fängelse i . Såvitt jag vet har ännu intenågon ställts till ansvar för det som hände i fängelset. Detta skaparnaturligtvis stor misstänksamhet, och man undrar hur det egentligen står till. Att bönderna är oroliga för den utveckling som jag här hartalat om är naturiigtvis helt klart. Jag skall citera ett uttalande somgjordes av . Uttalandet varriktat till presidenten och parlamentet. "Bönderna, som utgör en stor del av befolkningen,håller på att ruineras. De håller på att bli en reservoar för billig arbetskraft som kan exploateras av utländska bolag. importerade den brittiska rege- ringenarbetare från till sina plantager. hjälper regeringen utländska bolag att få en ny källa till billig arbetskraft genom att utarma bönderna.-- Vi berövas vår jord, jord.som med allmänna utvecklingsme del beretts, bevattnats och tagits i besittning av våra bönder. Vi är åter förslavade under utländskt kapital." Detta är mycket allvarliga ord, och detstämmer dåligt överens med avsikterna när det gäller det utvecklingsarbete sombåde vi och andra länder varit involverade i. Detta betyder alltså att böndernafår det sämre och att antalet jordlösa lantarbetare ökar. förnekar densrilankesis-ka regeringen att detta håller på att ske. Regeringen säger attdetta har stoppats. Jag hade besök i går av Sri Länkas ambassadör. Han sadetill mig att regeringen i Sri Länka hade fattat beslut om att inte sälja jord tillutländska livsmedelsföretag. Jag tror emellertid att det är viktigt att vi noga följerdet här ärendet, inte minst därför att det gäller mänskliga rättigheter,rasoroligheter och huruvida de intentioner fullföljs som också vi hade när vigick in i detta projekt. Om jag förstått utrikesministern rätt anser sig densvenska regeringen inte direkt kunna ingripa, eftersom dessa händelser inte rördet område som omfattar. Enligt uppgifter har emellertidNorge reagerat. har ju inte för avsikt att bygga dammar eller bevattna,men har avsatt en del av sina pengar till tamilerna i norra föratt hjälpa människorna där. Jag har underhandsuppgifter om att både ochHolland också är aktiva på det här området. Vi har ju bundit våra pengar till . Detär fråga om ca 1,5 miljarder som svenska staten har satsat, och av vårtanslag för bidrag till Sri Länka går enligt uppgift till . Detbetyder att rätt litet är över för denna landsbygdsutveckling, som jag anservara otroligt viktig, inte minst på grund av att det här är fråga ombevattning. Syftet med vår satsning på Kotmale och Sri Länka var bl.a. att utveckla jordbruket, som jag har påpekat här. Dammbyggnaden behövs förett storstilat och i sig viktigt bevattningssystem, vilket f. ö. bygger pågamla traditioner i Sri Länka. Men det är lika viktigt att bönderna får sinasmå åkerlappar och blir självförsörjande. Av erfarenhet vet vi att de multinationella företagenalltid är ute efter projekt för att tjäna pengar. Vi kan därför få en ickeönskad utveckling- en utveckling som går i en helt annan riktning än den som viavsett och som verkar för helt andra syften än dem som vi vill stå för. Dessutom bör vi följa utvecklingen i fråga om de mänskligarättigheterna, som jag har påpekat. Raskonflikter är alltid svåra. De har sinaförklaringar, och de har rötter långt tillbaka i tiden. Men de bottnar ofta iekonomiska intressen, och de svaga grupperna får alltid sitta emellan. Vi bör, herr talman, utnyttja våra kontakter så långt detöver huvud taget är möjligt. För dagen måste vi kanske lämna frågan här, menframtiden får utvisa om det finns anledning att återkomma. Målet för vårtbistånd över huvud taget är ju att främja en demokratisk utveckling, en rättvisfördelning ochtillvaratagande av mänskliga rättigheter. Detta gäller, herr talman, också SriLänka. Vi får följa utvecklingen med uppmärksamhet. Jag har inte den minsta anledning att resainvändningar mot vad nu har sagt. Jag vill bara lämna någrakompletterande upplysningar för kammarens information. När det gäller är det riktigt att enmycket stor del av vårt bistånd kommit att ägnas just detta enda projekt. Detbeslutades , och regeringen och SIDA har tagit ad notamdet som framförts av om användningen av medlen för Sri Länka ochbiståndets koncentration till . Och när vi väl åtagit ossprojektet måste det självfallet genomföras. Jag vill påpeka att inom den del av landet där bevattningkommer till stånd genom effekter av vår dammanläggning, så ämnar man fullföljadet program man har, nämligen att ca 140 000 hushåll här skall få sin utkomst.Det gäller ungefär 1 miljon människor, eftersom det är fråga om stora familjer. Det är inom detta område inte aktuellt att storföretagskall - på det sätt som beskrivit med exempel från andra områden- få spela huvudrollen vid utnyttjandet av jorden. Vidare är det självfalletatt i och med att vi är så kraftigt engagerade i Sri Länka följer vi meduppmärksamhet och även med oro de rapporter som kommer om starka motsättningarmellan olika etniska grupper. Där har vi givetvis fäst avseende vid derapporter från som åberopade. Vi hyser denförhoppningen att de rundabordssamtal och överläggningar som har kommit i gångunder innevarande år skall kunna leda till positiva resultat. Vi har också ikommissionen för mänskliga rättigheter i framhållit, när Sri Länka kompå tal, hur angeläget vi anser det vara att den srilankesiska regeringen starktengagerar sig för att dämpa och eliminera motsättningarna mellan olikaetniska grupper. 9 (): Jag hade kanske inte behövt gå upp italarstolen men gjorde det ändå. Jag har egentligen bara att tacka för deytteriigare kompletteringar som utrikesministern lämnat till sitt ursprungligasvar. Jag slutade mitt anförande med att säga att vi har anledning att följautvecklingen med uppmärksamhet. Detta har också bekräftats avutrikesministern. Ärendet är alltså under observans, och det anser jag är heltnödvändigt. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Meddelande omsvar på interpellationerna 1983/84:111 och 116 Jag ber att få meddela att jag på grund avstor arbetsanhop- Om pant på miljöfarliga batterier ning intekunnat inom föreskriven tid besvara interpellation om stödettill idrottsföreningar och interpellation om ökadejärnvägstransporter för att minska luftföroreningarna. Enligt överenskommelsemed interpellanterna kommer jag att lämna svaren den 9 resp. . 6 § Svar på fråga 1983/84:378 om pant på miljöfarligabatterier har frågat mig om jag avserta initiativ till att införa pant på mijöfarliga batterier. har till regeringen överlämnat ettförslag till handlingsprogram för hantering av batterier. Ett insamlingssystemföreslås för miljöfarliga batterier i syfte att kraftigt nedbringa mängdenkvicksilver och kadmium som tillförs miljön genom batterihanteringen.Kostnaderna för de föreslagna åtgärderna bör enligt verket finansieras med enavgift vid import och tillverkning av ifrågavarande batterier. Om nu angivnaåtgärder inte visar sig vara tillräckliga, bör enligt en pant införas. Vid remissbehandlingen av förslag har endel praktiska invändningar mot förslaget framförts. förslagbereds f. n. inom . pågår i några kommuner försökmed frivillig insamling av batterier, vilka kan ge värdefulla praktiskaerfarenheter. Jag är därför inte beredd att nu redovisa någraställningstaganden till enskildheter i förslagen. Min utgångspunkt för denfortsatta beredningen är att tillförseln av kvicksilver och andra tungmetallertill miljön skall minskas så långt det är möjligt och med åtgärder som ärrimliga från hanteringssynpunkt. 12MARGARETA (): Jag tackar jordbruksministern för svaret. Orsaken till min fråga är det stora miljöproblem som mångabatterier utgör. Hela kvicksilver ingår i de batterier som säljs underett år. Kadmium och kvicksilver är mycket giftiga tungmetaller. Det värsta äratt de är beständiga och att de i stor utsträckning tas upp av levandeorganismer. På grund av den ständigt pågående försurningen av mark och vattenökar risken för att tungmetallerna utlöses. Om kvicksilver och kadmium tillåtshamna bland våra vanliga sopor - vilket ju sker - utgör de två hot: dels lederförbränningen av soporna till att tungmetaller sprids i naturen, dels försvårasframställningen av kompost från hushållssopor. I har man startat en frivillig insamling avmiljöfarliga batterier. Efter bara insamling kan man konstatera attutsläppen av kvicksilver nu är hälften så stora som . Ändå tror jaginte att frivilliga insamlingar ger ett tillräckligt gott resultat. I Stockholmhar insamlingar av batterier pågått . Resultatet är emellertidinte tillräckligt gott. Förekomstenav de miljöfarliga batterierna blir allt vanligare. småbarnanvänder den typen av batterier i sina dataspel, som ju blivit så populära.Också brandvarnare, free-style m. m. kräver sådana batterier. På bara några århar de svenska hemmen översköljts av en mängd prylar som kräver justmiljöfarliga batterier. På olika vägar kan man stoppa den här utvecklingen. Detbästa måste vara att man utvecklar batterier som är miljövänliga. Det ärmöjligt, men hur måste vi vänta? Med ekonomiska styrmedel kan man höjapriset på batterierna, något som berörde, och på det sättetbekosta ett insamlingssystem. Men man kan även införa ett pantsystem för attförmå konsumenterna att lämna tillbaka batterierna för återvinning. Den här marknaden växer enormt snabbt, och de farligautsläppen ökar i samma takt. Därför tror jag att man måste handla mycketsnabbt. Jag förstår inte riktigt varför man inte inför ett pantsystem. per batteri, lämnar de tillbaka batterierna.Samtidigt kan man arbeta på att få fram miljövänliga batterier. Men inte ensnågra år kan vi vänta på nya batterier. Både kortsiktigt och långsiktigt måsteman arbeta med den här frågan. Jag måste fråga: Är inte ett pantsystem effektivare än enprishöjning när det gäller att bekosta en frivillig insamling av batterier? Även jag är orolig, , förvad de miljöfarliga batterierna kan leda till när det gäller miljön. Vidarehar också jag den inställningen att vi inte kan vänta på åtgärder, someventuellt skulle innebära att vi fick mindre miljöfarliga batterier, utan attdet är angeläget att åtgärder vidtas så snabbt som möjligt. Min enda ambitionär att vi, innan åtgärder vidtas, noggrant funderar över de praktiska problemsom hör samman med den här hanteringen, även om man väljer pantsystemet. Detgäller att få ett väl fungerande system redan från början. Vi bereder ärendet idepartementet, och vi avser att komma fram till bästatänkbara lösning. Överläggningen var härmed avslutad. 7§ Svar på fråga 1983/84:382 om utsädeskontrollen har frågat mig vilkaanledningar det finns att förändra utsädeskontrollens organisation. Inom jordbruksdepartmentet bereds f. n. ett förslag frånlantbruksstyrelsen om dels vissa tekniska ändringar i systemet förstatsplombering av utsäde, dels vissa ändringar i utsädeskontrollensorganisation. Förslagen är föranledda främst av att det föreligger en storöverkapacitet inom utsädeskontrollen som helhet. En anpassning avorganisationen till behovet skulle medföra kostnadsbesparingar. Jag avser att föreslå regeringen att senare i vår läggafram förslag i fråga om utsädeskontrollen. 15 (): Jag får tacka jordbruksminister för svaret på min fråga. Bakgrunden till frågan är just det somjordbruksministern säger i sitt svar om den planerade förändringen. Enligt uppgifter från jordbruksnäringens håll och deenskilda frökontroll-anstalter som berörs är det fråga om förändring avtekniken för analys och statsplombering av utsäde. Vidare är avsikten atthuvudmannaskapet skall vara helt statligt och att de enskildafrökontrollanstalterna skulle mista sitt tillstånd att statsplombera utsäde. Vad beträffar tekniken vill jag säga att min fråga inte såmycket berör den delen av en eventuell proposition. Det som bekymrar mig ochoroar jordbruksnäringens utövare liksom de anställda vid de enskildafrökontrollanstalterna är antydningarna om att dessa enskildafrökontrollanstalter skulle mista sitt tillstånd att statsplombera utsäde. Vi har tre s. k. lokala frökontrollanstalter, nämligen iLinköping, och . De grundades av resp.hushållningssällskap, vilka är huvudmän. Jordbruksministerns svar ger inte några lugnande besked.Tvärtom är det oroande att jordbruksministern inte vill ge någon mer ingåendeinformation om vad som kan hända med den nuvarande organisationen och för demsom arbetar i denna. En förändrad teknik kan rationalisera och förbilligautsädeshanteringen, har det sagts. Däremot är det tämligen säkert att enförändrad organisation inte på något avgörande sätt kan påverka utsädesprisetgenom kontrollkostnaden.