prot · G70977 · 1983-12-31 00:00:00 — säger att taxinäringen vill ha regleringar.Ja, herr talman, det är inte ovanligt att redan etablerade företag i en branschgärna ser etableringshinder för nya konkurrenter. Av propositionen framgår att man redan nu tillämpar deprinciper som propositionen föreslår beträffande återkallande avtrafikfillstånd. Man bedömer alltså inte enbart missförhållanden i denyrkesmässiga trafiken, vilket står i den nu gällande lagtexten, utan man tar ibedömningen med andra förhållanden - ett förfarande som inte har direkt stöd ilagen. Men när regeringen nu säger att misskötsamheten intebehöver vara brottslig för att ett ingripande skall kunna ske, sägerutskottsmajoriteten att rättssäkerheten inte får åsidosättas. Det låter juvackert. Man hoppas alltså att tillämpningen skall bli återhållsam. går tillämpningen längre än vad lagtexten ger direktstöd för. Jag vill då fråga ; Är det sannolikt att myndigheterna ifortsättningen kommer att avstå från att bruka den makt som den nya lagtextenskulle Vissa yrkestrafikfrågor m. m. komma att ge dem? Känner inte socialdemokraterna oro införalla de gummiparagrafer och generalklausuler som de sätter i händerna påmyndigheterna? 12 (): Jag tycker faktiskt att diskussionen har rörtsig litet för mycket kring talet om svartåkning och oseriösa utövare av dennanäring. Det låter som om alla som sysslar med denna verksamhet vore en samlingskojare. Jag tar avstånd från denna typ av diskussion. Det är ju ändåmarginella företeelser det handlar om. De är nog så allvarliga när de dykerupp, men vi får akta oss så att vi inte ger sken av att hela näringen präglasav sådant folk, för det är inte sant! När jag säger att jag befarar att dispensgivningen kankomma i kläm, gör jag denna kommentar mot bakgrund av att jag i departementschefensuttalande läser att han anser att frågan om beställningscentralernasorganisationsform bör prövas närmare liksom frågan om taxiföreningarnasfunktion. Detta skall transportrådet göra. Departementschefen anför: "Detkan också finnas skäl att pröva om man bör vidta ytterligare åtgärder för atttrygga genomförandet av reform." Det är alltså reformjag vänder mig emot - jag bryr mig inte om vilken kommunikationsminister somframlade det förslaget. Det är intressant att Östrand värjer sig och på punktefter punkt försvarar det förslag som en moderat kommunikationsminister en gångframlade. Jag menar att det förslaget innehåller så många brister attregeringen måste ta itu med dem. Om det framläggs ett förslag - oavsett vem somframlägger det -som sedan visar sig vara behäftat med svagheter och brister,skall man väl kunna ändra på det. Jag kan inte förstå annat - och det är ensådan ändring vi nu föreslår. begagnar mycket svepande formuleringar om attallt ändras till det bättre, inte minst för utövarna. Han säger också att maninte skall försvåra övertagandet av tillstånd. Men det gör man ju ipropositionen. Proposifionen pekar ut precis att den som skall överta etttaxitillstånd skall före övertagandet ha haft sin huvudsakliga utkomst såsommedhjälpare i detta företag, som oftast är ett enmansföretag. Det finns intemöjlighet för någon att ha sin huvudsakliga utkomst såsom en medhjälpare i ettsådant företag. Ett vanligt logiskt tänkande ger detta besked. Alltså innebär dettaförslag en klar skärpning, vilket vi är motståndare till. Det är riktigt som säger att denna bransch ihög grad består av små företag. Men om fattar det beslut sommajoriteten vill pekar utvecklingen mot att det blir stordrift. Allting ärrelafivt, , det medger jag. Men de enstaka taxistationer som finnsi dag kommer inte att finnas kvar. Drar vi in till centralorten entaxistation, som ligger frän centralorten, finns det ingen taxi ibygden när föraren har kört sitt pass. Då måste man från centralorten beställaen taxi, som får köra flera mil för att sedan kanske utföra en intern resa på platsen.Var och en begriper att detta inte kommer att fungera. Låt mig ställa en fråga fill ; Är detbetydelselöst om en taxiägare, som på grund av dessa regler tvingas ansluta sigtill en beställningscentral, får betala . i avgifter förbestridande av de gemensamma kostnader som uppstår, när man måste bygga utdessa centraler. Är det inte ett väsenfligt inslag i det hela? Är det inte ettargument för att lugna sig litet? Var hämtar taxiägaren dessa . Taxiägarna på centralorten är inte allfid intresserade avatt ta emot dem som och andra ville tvinga dit. Jag har dennaföreteelse inpå dörrarna i min egen hemkommun. Taxiägarna i centralorten villinte ha denna ordning. De vill att taxiägarna ute på landsbygden skall stannakvar där, eftersom det samfällt är det bästa för taxinäringen och för kunderna.Jag redovisar vad organisafionen ute på fältet tycker. Jag har litet svårt att förstå vad man kan vinna på enändring. Lokalkännedomen talade jag om . Vilka bekymmer kommer attuppstå i det avseendet? Dessutom, , finns det atleter på dettaområde, teknokrater och centralbyråkrater, som umgås med planer på att manskall ha en enda beställningscentral i varje län. Det blir nästa steg, om vi nutar detta. Det vore intressant att höra vad säger omdessa konkrefiseringar av mina frågeställningar. Svepande formuleringar ärallfid lätta att klara sig från, men det blir svårare när man tränger in iproblemen och tar upp exempel. En taxiägare har tidigare med hjälp av sinfamilj skött verksamheten. skall han betala . för att få någrabeställningar via en beställningscentral. Är inte detta ett argument mot enändring? Vissa yrkestrafikfrågor m. m. 13SVEN (vpk): kritiserade den borgerligaideologin om konkurrensens allena saliggörande välsignelser, och jag villpoängtera att jag delar den uppfattning som han gjorde sig till förespråkareför. Ett exempel på konkurrensens problem och på att den inte är möjlig attetablera i alla sammanhang är just det som var inne på, nämligenglesbygdens problem. I glesbygden har vi i stället bekymmer med att få någonsom vill utöva denna verksamhet pä det svaga underlag som finns där. Där är detinte fråga om att släppa in ännu flera att slåss om de små bitarna, utan där ärdet ju fråga om att lyckas få någon som vill ställa upp och hjälpa till för attavveckla den ganska begränsade trafiken i inlandet, t. ex. i glesbygder. Man måste ha en mera differenfierad syn på detta ochförsöka se hela problemet i verkligheten. Det är inte så att man bara kan säga"konkurrens", och hokuspokus löses alla problem. Tvärtom kan dettaleda till, som här har bevisats, en rad negativa effekter och till att mankommer undan kostnader. Därför återspeglas inte de reella kostnader som resp.trafikgren har i verksamheten. Vi får en felakfig trafikstruktur, om man skallfillämpa regeln att kostnaderna skall återspeglas i verkligheten och visa vadsom är mest nyttigt. Jag måste också säga ett par saker till . Jaghar här ett par motioner som socialdemokraterna väckte 1980 och 1982 där mankräver att Vissa yrkestrafikfrågor m. m. Man kritiserar hårt den borgerliga åtgärden att ta bortdenna behovsprövning ur samhällsekonomisk synpunkt, och man säger att man villha tillbaka den. Vidare kräver socialdemokraterna i en motion attbilarbetstidsutredningens förslag skall genomföras utan krav pä någraytterligare kostnadsutredningar. Man har motiverat detta med att situationen ärså svår för just denna kår att det nu måste hända någonting, både urarbetarskydds- och ur trafiksäkerhetssynpunkt. Jag skulle vilja fråga ; Vad har inträffat somgör att socialdemokraterna nu i regeringsställning inte kommer med merakonkreta och resoluta förslag i samklang med de motioner och krav i dennariktning som man tidigare ofta förde fram och som vi nu också vill driva på? 14OLLE ÖSTRAND (s): Det är så, , att dennaproposition är ett led i att förbättra förhållandena inom branschen. Jag sade imitt anförande att det också pågår ett omfattande arbete både på departementetoch i transporträdet för att komma med förslag till åtgärder som ytterligareskall förbättra situationen inom branschen. säger: Vi vill inte ha någonetableringsfrihet, men vi vill ha en ökad frihet att etablera sig. Det skulle vara mycket intressant att veta vad ökadetableringsfrihet mera konkret innebär. Vad innebär en sådan frihet förmöjligheter att åstadkomma en bättre tingens ordning inom denna bransch?Konkretisera det, ! Man får vidare inte, som jag tycker att i sitt senaste anförande, blunda för att det råder en utbredd oseriösverksamhet inom branschen. Det är därför som vi under har fåttförslag på bord syftande till att förbättra förhållandena påområdet. Förslagen i propositionen är ett led i de åtgärderna. Dessutom, , innebär ett genomförande avförslaget om beställningscentraler inte att taxibilar i glesbygder skalltvingas in i tätorten. Som jag sade i mitt anförande finns det fina möjlighetertill dispens för sådana taxirörelser ute i glesbygderna som nuhar talat sig varm för. Vi kan vidare inte, , komma ifrån det faktumatt samhället betalar av taxiinkomsterna. Mot den bakgrunden måstefrämst kommuner och landsting ha möjligheter att ställa kravet att taxi skallbedriva en rafionell verksamhet. Jag tycker att det är dét minsta krav somsamhället kan ställa. Men hur ser situationen ut ? Jo, det genomsnittligakapacitetsutnyttjandet inom taxinäringen uppgår till ). Det innebär att entaxi står stilla eller "kör tom" av den tid då den är itrafik. Alla vet vad en taxi kostar . Det är inget billigt transportmedel.Införandet av beställningscentral är ett led i strävandena att få till stånd enrationellare trafik och kanske därmed ge kunden en billigare resa. Jag kan nämna hur situationen är i min hemkommun, där maninte har genomfört gemensam beställningscentral; 1 denna lilla kommun med 30000invånare kan man ringa fill 13 ställen för att få tag på en taxi. naturligtvis att taxibilarna kör kors och tvärs runtom idenna kommun, mänga gånger tomma. Det kan ju inte vara ett intresse för någonatt ett sådant förhållande bevaras. Det är mot den bakgrunden man får se förslaget ominförande av gemensamma beställningscentraler. Men jag vill påpeka för ClaesElmstedt att det även i fortsättningen kommer att finnas generösa möjlighetertill dispenser. Vissa yrkestrafikfrågor m. m. 15 (); målar återigen upp en felaktigbild av vad vi moderater har sagt i den här frågan och argumenterar mot den. Vihar sagt att vi inte anser det möjligt att slopa alla regleringar pä det härområdet, men det innebär inte att vi inte vill sträva mot etableringsfrihet. Viinser dock att det inte går att komma därhän snabbt. Vad är det då vi moderater konkret vill? Ja, det framgårav våra ställningstaganden i utskottet. För det första vill vi motsätta osshårdare reglering av den typ socialdemokraterna och kommunisterna nu genomför.För det andra vill vi att tillståndsmyndigheterna skall vara mera liberala isin tillståndsgivning än vad de är . 1 övrigt förstår jag, herr talman, att intevill ta upp en diskussion om rättssäkerheten vid återkallelse avtrafiktillstånd. Den nya lagbestämmelse som förmodligen kommer att gå igenomhär i kammaren kommer att innebära att människor i den här branschen inte riktigtvet vad de har att hälla sig till. De blir bedömda efter luddiga bestämmelseroch uttalanden. Det är djupt oroande. Till slut, herr talman: När jag hörOlle Östrand sjunga regleringens höga visa, som han har gjort här, undrar jagvem som är mest representativ för socialdemokratin, ellercivilminister , när de talar om minskad byråkrati. Jag är rädd attOlle Östrand är mer representativ. 16CLAES ELMSTEDT (c); Det är rätt intressant att den härdiskussionen förs. Den handlar om ökad frihet eller mer byråkrafi. Denna debattförs i hägnet av den frihetsdiskussion som vår värderade vice statsminister avoch till försöker blåsa liv i. Det här är en del av verkligheten - kanske långtifrån de stora vyerna, men så mycket närmare verkligheten. säger att det inte är fråga om att tvinga innågon taxiägare i centralortens beställningscentral. Jo, det är det faktiskt.Det skall oerhört starka skäl till för att en taxiägare skall slippa om haninte vill. Jag antar att vi får anledning att återkomma till detta. Låt ossförst få se resultatet av den diskussion som pågår. I min egen kommun är tolvav fjorton i centralorten emot den här sammanslagningen. Jag är tämligen säkerpå att de två kommer att avgå med segern. Detta är ganska ovanligt, sett frånvanlig demokratisk synpunkt. Men jag tror att de gör det eftersom de har stöd icentrala bestämmelser och beslut som fattats i det här huset, och då hjälperdet inte mycket vad de andra tolv säger. Vissa yrkestrafikfrågor m. m. Det finns fina dispensmöjligheter,säger . Ja just det, det finns det faktiskt fortfarande. Men dekommer, om utskottsmajoritetens förslag vinner här , att bli avsevärtreducerade. Läs innantill vad som sägs i propositionen! Detta har inteutskottsmajoriteten haft någon invändning mot. har fortfarande inte kommenterat om hantycker att det är rimligt att en enskild åkare kan drabbas av en merutgift på100000 kr. , vilket blir en direkt följd av det beslut som vi kommer attfatta om . Detta är faktiska uppgifter. De finns att hämta och läsa -det är fråga om offentliga handhngar. Jag kan tipsa om var han kanhitta dessa handlingar. Det är klart att samhället redan har möjlighet att ställakrav på den här näringen - den är genomreglerad, det har vi talat om härtidigare. 1 vissa avseenden är den kanske litet för genomreglerad. Det måstefinnas en viss reglering av den här verksamheten - det har jag ställt upp påtidigare, det kan jag understryka om det behövs. kapacitetsutnyttjande, säger . Jag hoppas att inte är så blåögd att han tror att man kannärma sig hundraprocentsstrecket när det gäller kapacitetsutnyttjandet, för dåvet jag inte riktigt hur det skall se ut. Det sägs också att det blir billigare för kunderna. Detblir precis tvärtom. Jag har försökt förklara detta vid olika tillfällen. Menjag måtte vara en dåhg pedagog - eller vad det nu kan bero pä, eftersom jaginte har lyckats få vare sig eller någon annan iutskottsmajoriteten att fatta att det innebär en kostnad och att verksamhetenminskar i omfattning på grund av motstånd mot dem som skall åka, om en åkareplötsligt belastas med . i merutgifter och att dessa pengar skall tasnågonstans. Sedan vet jag inte var Östrand funnit att bilarna kör korsoch tvärs. Jag undrar om det inte vore klokt av en som representerar denlandamären som Östrand kommer ifrån att vara litet försiktig med attargumentera så våldsamt för en gemensam beställningscentral och att tro att ensådan skulle vara det allena saliggörande i den typen av bygder. Om det är någonstansman är betjänt av att ha uppställningsplatser och enskilda företag verksamma påolika orter, så bör det rimligtvis vara norröver, där avstånden i allmänhet ärstora. Jag har dessa problem även i de trakter jag kommer ifrån, men dessaproblem är naturligtvis inte alls att jämföra med förhållandena i andra delarav landet. Men redan i mina trakter är det alltså problem. Jag har frågat det tidigare, men jag vill gärna upprepafrågan: Vilken taxiförare kör pä natten från en centralort 2,för attgöra en internkörning på en annan ort, för att sedan fara tillbaka igen? Hanfår inte många anrop vare sig på vägen dit eller på vägen därifrån. Det är detsaken handlar om. 17 (); Jag vet inte om inte förståreller inte vill förstå frågan om gemensamma beställningscentraler. Att man haren gemensam beställningscentral inom ett trafikområde innebär intenödvändigtvis att man därmed skall ha en uppställningsplats för samtligataxibilar. inom exempelvis min egen kommun kan mycketväl kombineras med 13 uppställningsplatser för taxibilarna. Så till frågan om det 50-procentigakapacitetsutnyttjandet! Detta beror, , på det förhållande som vihar . Kan man vidta åtgärder som gör att taxi i fortsättningen utnyttjastill , måste det vara till fördel för kunden. Man kan aldrig komma ifråndetta faktum. Vidare finns det dispensmöjligheter, . Våravsikt är inte att göra kraftiga inskränkningar i dispensmöjligheterna -snarare tvärtom. Så några ord till om den ökade friheten. Vipratar i värt parti mycket om ökad frihet för människorna. Vi anser emellertidinte att man skall skapa en frihet som ger människor möjlighet att i störreutsträckning bedriva ekonomisk brottslighet. Vårt frihetsbegrepp innebär inteheller att vi skall skapa större möjligheter för människor inomtransportbranschen att bedriva oseriös verksamhet. Vår definition avfrihetsbegreppet - om vi nu skall begränsa det till transportbranschen - är attdet skall finnas möjligheter för människor att under lika villkor bedriva enseriös verksamhet. Inom denna seriösa verksamhet skall vi ha fri konkurrens.Det är vår syn på friheten inom transportbranschen. Frihet innebär ocksårimliga möjligheter att få tag i en taxi. Till slut, herr talman, något om överlåtelser avtrafiktillstånd. Om samhället nu vidtar åtgärder för att förbättra och begränsaöveretableringen inom branschen, måste rnan vidta åtgärder för att komma åt denoseriösa handel med trafikfillstånd som förekommer . Ett trafiktillståndskall naturligtvis inte i sig ha ett värde. En person som vill överlåta sinrörelse skall inte kunna tjäna pengar på trafiktillståndet. Tillåts det här attfortsätta, kommer det att försvåra möjligheterna för dem som skall överta etttrafiktillstånd att under sunda ekonomiska betingelser driva verksamhetenvidare. Vissa yrkestrafikfrågor m. m. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 3 (översyn av den yrkesmässiga lastbilstrafiken och planmässig styrning inom landtrafiksektorn) Utskottets hemställan bifölls med 295 röster mot 18 förreservation 1 av . Mom. 4 (behovsprövning för beställningstrafik förgodstransporter) Utskottets hemställan bifölls med 296 röster mot 18 förreservafion 2 av . Mom.5 (utformningen av sanktioner) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av - bifölls medacklamation. Mom.6 (överlåtelse av trafiktillstånd) Utskottetshemställan bifölls med 169 röster mot 144 för reservation 4 av . Mom. 8 (återkallelse avtrafiktillstånd) Utskottetshemställan bifölls med 214 röster mot 97 för reservation 5 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.12 a (beställningscentraler för taxi) Utskottetshemställan bifölls med 170 röster mot 145 för reservation 6 av . Mom.13 (konkurrens inom taxinäringen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.14 a och b (bilarbetstid) Förstbiträddes reservafion 8 av m. fl. med 149 röster mot 18 förreservafion 9 av . 147 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 169 röster mot 144 för reservation 8 av RolfClarkson m.fl. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 6§ Vissa livsmedelspolitiska frågor Föredrogs jordbruksutskottets betänkande 1983/84:20om vissa livsmedelspolitiska frågor (prop. 1983/84:76). Anf.18 (): Vissa livsmedelspolitiska frågor är titeln på den proposition somligger till grund för jordbruksutskottets betänkande 20, det ärende vi nu skallbehandla. Det var också titeln på det utredningsbetänkande som producerades iexpressfart. Proposifionenverkar också ha fillkommit i mycket stor hast och under mycket stor brådska.Den ger intryck av det, med sina kortfattade och ofullständiga formuleringar,som dock leder fram till ganska långtgående konklusioner och förslag fillförändringar. Regeringensjordbrukspolitik, som så kraffigt har upprört, oroat och förargat folk i hela landet, har man nualltså baxat ända hit, för att använda ett "bevingat" ord. Regeringenframlägger i propositionen förslag på fyra konkreta punkter. Det första förslaget gäller inkomstmålet. Det bör förjordbruket ges en lägre prioritet, säger statsrådet i propositionen. Iklartext; Jordbrukare bör ha lägre inkomst än under föregående regering. Det är självklart att jordbrukarna protesterar våldsamt,det är inte alls förvånande. Det enda i det sammanhanget som är förvånande äratt jordbruksministern låtsas förvånad. I anser vi att den punkten inte är tillräckligtutredd. Man har inte tillräckligt underlag för ett sådant tvärsäkertställningstagande. Därför avvisar vi det förslaget i reservation nr 1, som jagber att få yrka bifall fill. Det andra förslaget i propositionen gäller ett nyttprisförhandlingssystem. Regeringen vill ha ett annat prisförhandlingssystem ändet som fungerar. F. n. finns en viss automatik, enligt vilken jordbrukarnakan väntas få ersättning för sina kostnader i produkfionen, exempelvis förräntorna till banken, inköp av fodermedel, inköp av drivmedel,maskinreparationer och arbetslön fill anställda. Den tryggheten vill inte den nuvarande regeringentillförsäkra jordbrukarna. Därför föreslår man fria förhandlingar utan attkunna stödja sig på ett utredningsunderlag. I utredningen står det nämligen attnuvarande prisregleringssystem har en logisk uppbyggnad och kan anses hafungerat väl. Det kan inte ha ansetts leda till felaktiga kompensationer förnågondera gruppen. Då risken för detta dock inte kan uteslutas, föreslår nytt prisregleringssystem. Det är litet för enkelt att avfärda en så viktigproblemafik på det sättet. Helt klart står också att det har lett tillvåldsamma reaktioner bland jordbrukarna. Vi har inget underlag som visar vad sådana friaförhandlingar kan leda till; vi vet inte vilka effekterna kan bli. Det finnsinte heller några exempel på resultat. Därför är inte människor förvånade överatt 6000 unga, blivande jordbrukare protesterade i . Det ärbara jordbruksministern och möjligen någon av hans närmaste rådgivare som ärförvånade. I reservation 2, som jag ber att få yrka bifall till, avvisar viockså det här förslaget som illa utrett, som för tidigt väckt och med för enklakonklusioner. I det tredje avsnittet i propositionen behandlas frågan omdet provisoriska investeringsstoppet i animalieproduktionen. Det har varit ikraft under något års fid. Vi i har inte motsatt oss en förlängning avdetta investeringsstopp. Vi tycker tvärtom att det är en riktig väg att försökafå ett grepp om den icke arealbundna animalieproduktionen, som i sä hög gradhar medverkat till problemet med överskottsproduktion. Det fjärde avsnittet i propositionen handlar om hur vi iframtiden skall kunna trygga ett fortsatt jordbruk i . Det finns mångaaspekter bakom den ambitionen som, vågar jag säga, har ett mycket brett för attinte säga enhälligt stöd hos folket. Av militärpolitiska,försörjningspolifiska, regionalpolitiska, sysselsättningspolitiska,miljöpolitiska och andra skäl vill man ha ett jordbruk också i norra har inneburit att man av budgetmedel har velat höja stödbeloppet till en summa päf. n. uppemot 300 milj. kr. är frågan vad som kommer att hända . 1Norrland har man varit mycket missbelåten, därför att dettastöd enligt jordbrukarna i inte har uppräknats till den nivå som detrimligen borde ha med hänsyn till kostnadsutvecklingen. En särskild utredninghar framlagt ett enhälligt förslag om beräkningsmetodik och bedömningsgrunderför en sådan uppräkning. Det har emellertid i propositionen inte tagits någonhänsyn till den utredningen, utan helt plötsligt föreslår regeringen att fråganbör hanteras så att större hänsyn tas fill denna problematik iprisöverläggningarna. Det har rått litet delade meningar om vad som kan liggabakom dessa funderingar. Jag tror att det här förslaget liksom av bara farten kommed i den här snabbt framtagna och kortfattade propositionen. Det finns inteheller någon klar och konkret hemställan på den punkten. Men Sverigesjordbrukare har i besparingspropositionen kunnat läsa attregeringen på ett tjugotal punkter anser att kostnader som normalt anvisas viabudgeten skall bäras av jordbruksnäringen. Det är jordbruksministerns sätt att spara, och själv villhan gärna uttrycka det sä att han hjälper jordbrukarna att spara på det sättetatt de nu skall bära ca en miljard av kostnader som har bestritts medbudgetmedel. Den debatten har vi haft fidigare och den kommer att fortsätta. Vikan tydligen inte närma oss varandra, eftersom vi har olika uppfattning om vadsom är bästa sättet att hjälpa jordbrukarna att spara. Men där har då skett enövervältring av kostnader på en lång rad av arbetsområden.