prot · G709136 · 1983-12-31 00:00:00 — Attutvärderingar skall ske löpande är väl en princip som SIDA mer och mer arbetarefter. Men just med tanke på att vi har ett sådant långvarigt, omfattandesamarbete med har vi där ett material som är tämligen enaståendeoch som ger ett bra underlag för en noggrann, omfattande analys, en analys somkan ge stöd för kommande biståndsinsatser såväl i som i andra länder. Att inflyttningen till städer är en i strängt taget allau-länder gemensam företeelse är också riktigt. Men man får givetvis fråga sigom detta på något sätt går att motverka genom en bättre planeradbiståndsinsats. Där återstår ytterligare frågetecken. När det gäller att förbättra villkoren förlandsbygdsbefolkningen har svenskt bistånd bidragit väsentligt.Landsbygdsbefolkningen har fått bättre social service, ökad sjukvård,utbildning och vatten. Men det är fråga om en social service, som isin tur måste ha ett näringsliv som bär upp kostnaderna för detta. Om intedetta näringsliv byggs upp , parallellt, kommer inte landet att kunnabära kostnaderna för denna sociala service. Vi ser detta när det gäller desvenska insatserna för småindustri. Småindustrierna byggs visserligen upp, menfungerar sedan dåligt, därför att det saknas råvaror för industridriften. Mankan träffa på småindustrier inom textilbranschen, där råvaran framställs iTanzania fram till en halvprodukt, som skall tas om hand av en förädlingsindustrii . Förädlingsindustrin saknar råvaran eller halvfabrikatet, som manhar exporterat för att få en tillfällig valutaintäkt. Om beslutad nedläggning av verksamheten vidStockviksverken i Dylika uttryck för dålig planering och krävande ekonomivittnar om att utvecklingsplaneringen inte är av allra bästa märke och attåtskilligt återstår att göra på det området. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 1983/84:118 om beslutadnedläggning av verksamheten vid Stockviksverken i har frågat mig dels om dennedlagda verksamheten vid kommer att medföra ökad arbetslöshet i området,dels om en eventuell befrielse från reavinstskatt medför nya industriarbeten iområdet. bygger sin interpellation på uppgifter omatt plastverksamheten i Stockviksverken kommer att försäljas till Norsk Hydro,och att regeringen har beviljat förvärvstillstånd för det utländska förvärvet.Så är emellertid inte fallet. , ett helägt dotterbolagtill Norsk Hydro, fick regeringens tillstånd att förvärvaaktierna i som bedriver plastverksamhet i ochNacka. Det förvärvsärende som regeringen prövade omfattade således inteverksamheten i . I sin andra fråga syftar SvenHenricsson på de möjligheter regeringen har att medge befrielse fråninkomstbeskattning för realisationsvinst på grund av avyttring av aktier isamband med strukturrationaliseringar. Jag kan av sekretesskäl inte kommenteraförekomsten eller utgången av sådana ärenden. 50SVEN (vpk): Jag tackar för svaret, även om det inte varmycket att komma med rent konkret. Det är i alla fall obestridligt att stora delar avPVC-sidan i sysslar med stora transaktioner, köp och försäljning avföretag. Det gäller både , och . De här transaktionerna harstor betydelse för utvecklingen i hela branschen. Även om den nu aktuellaförsäljningen till Norsk Hydro formellt avser KemaNobels anläggning iStenungsund och dess försäljningsadministration i , är pvc-tillverkningeni utanför inte oberörd av en sådan här omfattandeomvandlingsprocess. Alla som är verksamma där är starkt medvetna om denpågående förändringen i strukturen. Skall man möjligen tolka industriministerns svar, där hansäger att "det förvärvsärende som regeringen prövade omfattade såledesinte verksamheten i ", så att de anställda vid intebehöver oroa sig för den pågående omvandlingsprocessen och dess följder inompvc-industrin? Det finns,och det har vi många exempel på, stor oro. bra, omindustriministern nu här kunde skingra några av orosmolnen för de anställda ochderas familjer. Denna oro känner också ansvariga lokala och regionalamyndigheter, som är angelägna om att slå vakt om varje arbetstillfälle i en tiddå arbetslösheten växer i den här regionen. Vad sedan gäller min andra fråga, huruvida befrielsen frånreavinstskatt kan ge nya arbetstillfällen i det hotade området, säger sigindustriministern inte kunna kommentera sådant. I och för sig är det välmärkligt att sekretessen, som enligt lagen skall gälla enskildas förhållanden,också är tillämplig på företag och koncerner med nära iårlig omsättning och av stor samhällelig betydelse. Den frågan behöver ju inteavse det speciella fallet utan en principiell syn. Då vill jag fråga: Vilken är grundtanken bakom den härregeringens möjlighet att enligt lagen efterskänka reavinstskatt i samband medstrukturrationaliseringar? Det måste väl rimligen vara så att man därmedtänker sig påverka denna strukturomvandlingsprocess. Är det då inte,industriministern, möjligt att förbinda en sådan skattebefrielse med villkor,t. ex. att sysselsättningen i det känsliga Sundsvallsområdet inte får drabbaseller att området skall vara föremål för särskilda hänsyn i samband medomvandlingen? Kan man inte göra en sådan koppling av villkor till de förmånersom eventuellt lämnas i form av reavinstskatteeftergift? Om beslutad nedläggning av verksamheten vidStockviksverken i Jag har naturligtvis full förståelse för denoro som känner för sysselsättningen i och iSundsvallsregionen. Jag har tidigare här i kammaren, vid uppvaktningar och vidbesök och resor i mött denna oro och fått information om läget.Länet och området har en hög arbetslöshet, även om det iår har skett en viss förbättring av läget. Vi har haft en hög arbetslöshet i ,och fortfarande har vi en oacceptabelt hög arbetslöshet i vårt land. Regeringenhar, som vet, satt in flera åtgärder och mer pengar motarbetslösheten än någon annan regering. Sådana stora insatser har också ägtrum, som vet, i . När så ett meddelande kommerom neddragningar och avveckling av arbetsplatser och fabriker ökar det avnaturliga skäl oron hos människorna. När det gäller det aktuella ärendet, som togs upp redan ifebruari i interpellationen, bygger sin information på attplasttillverkningen i Stockviksverken skulle försäljas till Norsk Hydro. Men,som jag sade i mitt svar, verksamheten i Stockviksverken på detta områdeomfattades inte av KemaNobels affär med Norsk Hydro. Det är ju denna affär sominterpellationen gäller, och jag har faktiskt svarat på de två frågor som SvenHenricsson har ställt i sin interpellation. Det gällde förvärvsärendet och detgällde skatteärendet - det senare kan jag av sekretesskäl och av naturliga skälinte gå in på. Sedan villjag, fru talman, tillägga att det inte är någon hemlighet för någon Ombeslutad nedläggning av verksamheten vid Stockviksverken i - varkenför , för kommunen eller för de anställda - att KemaNobel sedanlänge planerat en strukturomvandling som berör Stockviksverken.MBL-förhandlingar rörande denna omstrukturering har t. o. m. slutförts ienighet. Jag tror inte heller att det är någon hemlighet för . När det gäller den eventuella utvecklingen av verksamhetenvill jag säga följande; För den händelse KemaNobel kommer att dra ned elleravveckla plasttillverkningen i , utgår jag ifrån att företaget, dvs.KemaNobel, försöker finna ny sysselsättning inom övriga delar avStockviksverken. Jag utgår också från att KemaNobel mycket aktivt fortsättermed detta arbete så att en ökad arbetslöshet inte uppkommer vid en eventuellavveckling av pvc-verksamheten i . 52SVEN (vpk): Först och främst är ju de anställda sedan långtid tillbaka oroliga. har det skett en ganska kraftignedskärning av personalstyrkan i . Det har varit ett led i en överflyttningav viss produktion till . Det är inte lätt att få jobb i just denregionen. Andra industrier - vi vet ju hur det är, det känner industriministerntill - gör också inskränkningar och försöker dra ned personalstyrkan. Detsparas också inom den offentliga sektorn - det finns ju en sådan ambition där.I mars ökade faktiskt den öppna arbetslösheten inte oväsentligt i justTimrå-Sundsvallsregionen . I vad gäller den aktuella affären sålde ju plasttillverkningen till Norsk Hydro. Enligtpressuppgifter var priset 400-450 milj. kr: Enligt samma pressuppgifter har manerhållit skattebefrielse av reavinstskatten. Det rör sig alltså om eneftergift på 25 milj. kr., om nu pressuppgifterna är riktiga. Jag kan i dettasammanhang tillägga att det är en seriös svensk affärstidning som lämnatuppgifterna. Det är inte precis någon nödställd som fått den aktuellagåvan - jag använder det uttrycket. ökade nämligen sinförsäljning kraftigt . Det var en ökning med 1 ,eller . Kema Nord i sin tur ökade sin försäljning med 498 milj. kr., eller44 %. Rörelseresultatet blir därefter. Det är fråga om mycket fina rörelseresultat.Jag kan t. ex. nämna Kema Nord. Företaget har haft en vinstökning från 99 milj.kr. till 256 milj. kr. i ren vinst efter avskrivningarplus . Företag av detta slag erhåller alltså skattebefrielse, omnu de uppgifter som jag här nämnt är riktiga. I detta sammanhang bör man docknotera hur besvärligt arbetarna upplever sin situation, vilket vi ju kännertill. De känner oro . I många fall handlardet om sänktareallöner. Det är inte bara de anställda som drabbas utan också deras familjer. Slutligen: Jag noterar som ett plus att industriministernmarkerar regeringens inställning, nämligen att man från företagets sida fårlov att göra alla ansträngningar i syfte att skapa ny sysselsättning somkompensation för den Detta skall ske innan sysselsättningsminskningen är ett Nr 136faktum. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Föredrogs och hänvisades 1983/84:24till bostadsutskottet 11 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1983/84:2916-2922till jordbruksutskottet /84:2923-2930 till skatteutskottet 12 § Anmäldes och bordlades Proposition 1983/84:200 Vissa åtgärder för att dämpa pris- och kostnadsutvecklingen 13 § Anmäldes och bordlades Förslag 1983/84:23 Riksdagensförvaltningskontors förslag om ändring av vissa arvoden m. m. 14 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1983/84:541av () till utbildningsministern om ökat antal utbildningsplatser iLunds gymnasieregion: Gymnasieskolan dimensioneras enligt proposition1983/84:116 för nästa läsår till 127 390 platser, vilket är av antalet16-åringar. Trots detta är det totala antalet grundskoleelever som inte kommitin på gymnasieskolan i gymnasieregion 348 eller av de elever somsökt. Om man tar hänsyn till dem som är födda och som inte kom in den härgången blir det totala antalet ungdomar utanför gymnasieskolan 391. Efterfråganpå gymnasieplatser i ger därför höga intagningspoäng som i vissa fall ärhögre än för andra gymnasieregioner. Det behövs ytterligare gymnasieplatsertill regionen, vilket kommunen också intensivt verkat för. Många av dem sominte kommit in har höga betyg och är starkt studiemotiverade. 1 en annangymnasieregion hade de säkerligen fått plats; Det kommunala uppföljningsansvaret,som är det alternativ som återstår, är ett för samhället dyrare alternativ ängymnasiestudier. Med anledning av ovanstående frågar jag utbildningsministern: Vad tänker utbildningsministern göra för att Lundsgymnasieregion skall kunna få ytterligare intagningsplatser? 1983/84:542 av (vpk) tillutbildningsministern om en studievägledartjänst för nordiska studerande vidStockholms universitet: Vid i finnsi dag ett stort antal studerande från andra nordiska länder än , därav 1300 finska studerande. Någon speciell studievägledartjänst finns inte inrättadför dessa grupper, utan de betjänas av samma befattningshavare som vägledersvenska studerande. Detta har fungerat bra, utom för gruppen finska studerande.När de finska studenterna har vänt sig till med krav påanställning av en fast studievägledaranställning med kunskaper i finska, hardetta krav avstyrkts med hänvisning till de besparingskrav som åliggeruniversitetet. Min fråga till utbildningsministern blir därför: Tänker utbildningsministern vidta någon åtgärd för attmöjligheter ges att inrätta en studievägledartjänst för nordiska studerande? 1983/84:543 av () tillkommunikationsministern om villkoren för antagning till trafikflygarutbildning: Antagningen till den statligatrafikflygarutbildning som startades har enligt flerarapporter ej skett enligt vedertagna principer om bästa meriter och lämplighet. Trafikflygarskolans utbildning är uppdelad i engrundläggande del som staten ansvarar för och en bolagsanpassad med SAS somhuvudman. Behörighetsbestämmelserna är omfattande. En särskildantagningsprövning sker till grundutbildningen, och ytterligare en bedömninggörs inför den bolagsanpassade utbildningen. I förordningen om statligtrafikflygarutbildning undantas inte någon kategori av behöriga sökande frånrätt till utbildningen. Till de 15 platserna i trafikflygarutbildningen sökte900, bl. 43 flygvapenanställda piloter, vilka alla uppfyllerbehörighetskraven. Samtliga fick sina ansökningar i retur med beskedet att deinte kunde bli aktuella för prövning till trafikflygarskolan. Detta förfarandestrider enligt min mening mot högskolelagens 10 §. Jag vill därför fråga kommunikationsministern om han delaruppfattningen - au piloternafrån flygvapnet är behöriga sökande tiU trafikflygarutbildningen, - att skolansutbildning innehåller moment som i förhållande till den militäraflygutbildningen måste ses som vidareutbildning, - attutestängning av militärt flygutbildade från utbildningen innebär att enkvalificerad grupp hindras från vidareutbildning, som därvid enmindre kvalificerad grupp utbildas vid skolan, samt att den militärt flygutbildadei realiteten utestängs från möjligheten att civilt utöva pilotyrket. 15 § Kammaren åtskildeskl.