prot · G70921 · 1983-12-31 00:00:00 — Fattiga mödrari tror, precis som människor i , att en medicin som inte ärdyr och inte kan sägas ha kommit fram genom väldiga forskningar inte kanfungera. De tror inte alt någonting så enkelt som en nypa salt, en handfullsocker och en liter vatten verkligen kan rädda deras barn. Därför skulle jag vilja fråga utrikesministern: nifunderingar på att samarbeta med de svenska läkarna och be dem utnyttja sitteget goda internationella anseende för alt hjälpa till att driva självaopinionskampanjen? Sedan har jag en annan fråga också, som litet grand hängerihop med den tidigare. Del gäller pengarna. SIDA har ju föreslagit att manskulle få använda en del överblivna pengar, som man inte har kunnat utnyttjatill andra ändamål, till just denna . Del skulle vara intressant alt velaom statsrådet kan svara på om SIDA kommer att kunna få överflytta Nr 21 de överblivna pengarna till denna utomordentliga kampanjför alt rädda Torsdaeen den 40 000 barn eller åtminstone, hoppas man, 20 000barn. Jag har haft besök av den ledandegeneraldirektören för . Han visade den lilla förpackningen meddenna märkliga medicin som beslår av en viss sammansättning av socker och saltoch som har dessa gynnsamma verkningar. Det är naturligtvis enastående om manmed den metoden kan ha sådana framgångar som vi hoppas på. Jag har här nöjt mig med att konstatera alt det förekommerockså i svensk barnsjukvård alt man använder metoden, men jag vågar inte frånkammarens talarstol ge någon rekommendation om vilka behandlingsmetoder manskall använda inom sjukvården - det tycker jag vore orimligt. När del gäller bidrag till har jag i det föregåendenämnt alt vi kommer alt ge oförändrade bidrag framåt enligtutfästelse, under förutsättning av godkännande. Om det därutöver kanbli något mera får bli beroende av vilka medel vi har till förfogande. UNICEFhar fått extra anslag vid andra tillfällen utöver vad som utlovats - men detgår alltså inte att säga förrän vi vet vilka resurser som står till vårtförfogande. 22 (): Del är självklart alt varken utrikesministerneller någon annan här i kammaren kan ge order åt svenska läkare, men man kansamtala med dem och höra efter i vilken mån de är villiga att ställa sig bakomdenna kampanj. Vi får naturligtvis återkomma till del s. k. oförändradebidraget, som - på grund av omständigheter som jag inte närmare behöver gå inpå - i själva verket blir ett avsevärt sänkt bidrag. Jag skulle vilja återge vad statsminister den 17oktober sade vid i . Han sade då alt man måste frågasig varför ett enda barn måste dö av diarré och sväll därför att vi andra intehar sett till att världsordningen är sådan att människor åtminstone får mal fördagen. Vi kommer, herr talman, längre fram att i denna kammare få tillfälle attfråga såväl statsministern som utrikesministern hur det är med den svenskaordningen och vad vi faktiskt kan göra för dessa barn. Överläggningen var härmed avslutad. 8§ Svar på fråga 1983/84:108 om stödet till har frågat mig vad den svenskaregeringen avser göra för att stödja internalionellt och omregeringen avser all ge tekniskt bistånd fill landet. 8 protokoll 1983/84:20-21 befinner sig under ettväxande yttre tryck, ekonomiskt, politiskt och militärt. Vägledande för vår ochomvärldens politik gentemot måste vara strävan all underlätta förlandet alt uppfylla sina deklarerade mål om demokrafi, pluralism, alliansfrihetoch biandekonomi. Den ser med oro på Nicaraguastilltagande internationella isolering. Regeringen anser att del är avavgörande betydelse för att den internationella opinionen kraftfulltstöder strävandena till poUliska lösningar av konflikterna i respekten för landels suveränitet och territoriella integritetupprätthålls. Vid ett flertal tillfällen - senast i FN:sgeneralförsamling i början av - har regeringen klart uttalat sittstöd för politiska lösningar i och tagit avstånd från deattacker som är utsatt för av rebellgrupper som med uppenbartutländskt stöd söker störta landets regering. Rebellgrupper har utsatt för sabolagehandlingar,bl. a. mot oljedepåer i hamnstaden och lossningsanläggningar för olja iPuerto Sandino. Med anledning härav har på begäran av Nicaraguasregering ställt en konsult till förfogande för den fortsatta planeringen avoljelagring och bränslebehov i landet. Regeringen är beredd all inom ramen föranslaget för katastrofbistånd ställa ytterligare medel till förfogande på grundav den svåra situation som försatts i. reguljära bistånd till uppgår underinnevarande budgetår fill 75 milj. kr. Del är regeringens förhoppning alt fleraländer skall ge bistånd fill landet. Regeringen kommer också att inom deinternationella finansiella insfilufionerna verka för all dessa inte skalldiskriminera i sin långivning. 24OSWALD (vpk): Jag lackar utrikesminister försvaret på fråga. På grund av sjukdom kan hon inte ta emot detsjälv. Del är ett myckel bra svar, och del som här meddelas avutrikesministern är positivt. Vi behöver emellertid inte sticka under stol medvilken främmande makt del är som ligger bakom aggressionen i Centralamerikaoch i detta fall då speciellt mot - del har ju utrikesministerntidigare inte tvekat att uttrycka. Det kan väl sägas också här att det, självfallet,är som ligger bakom. Via sina ombud i området - , naturligtvis ElSalvador och kanske också - hotar delta lilla land, som försökerkämpa sig fram fill en bättre position och bättre förhållanden för sinainvånare. Del finns illavarslande tendenser. är nu verksamtgenom sin militärapparat i Pentagon för att återuppliva det centralamerikanskaför-svarsrådet, del s. k. CONDECA, där , och El Salvadorskall ingå. Del är en konstellation som naturligtvis riktar sig direkt motNicaragua. Del skulle vara intressant att höra hur den ochutrikesministern ser på denna problemafik och de förelag som därigenom kansättas i gång. Vi har också fått pressmeddelande frånNicaragua, via här i , där man på nytt pekar påsådana här provokativa aktioner, särskilt från sida. Nicaraguaanklagas för att ha gått in på honduranskl område, för att ha botat Hondurasosv. Detta är illavarslande. Vi kan ju jämföra detta med aktionen mot ,som kommer att debatteras här om , där del också förklaradesnödvändigt all ingripa utifrån. Del är en tydlig sådan uppladdning som pågår. Jag finner del emellertid vara myckel posifivt altregeringen nu har ställt denna konsult till förfogande och att man är villigall ge katastrofbistånd och ställa ytterligare medel till förfogande. Deltycker vi är mycket bra. När det gäller det ordinära biståndet har del nyligenförts - och kommer väl att föras -en debatt om sänkt bistånd i allmänhet. Motbakgrund av den debatten vill jag fråga hur en sänkning kommer all påverkadessa 75 miljoner till . Kommer del biståndet också att drabbas avnedskärningar i den allmänna bislåndsnedskärningens spår? I mitt förra anförande hänvisade jag till vadvi har sagt i . Jag kunde inte gå alltförlångt in på del anförandel, men självfallet har vi vänt oss emot allavapensändningar, alla försök att tränga in över gränser och attdestabilisera utvecklingen i landet. Vad gäller vårt bistånd till började del utgå ijuli 1979, efter inbördeskrigets slut, och kom att uppgå till 25 milj. kr. Delhar därefter höjts, och har införlivats i kretsen av programländer.Under innevarande budgetår uppgår biståndet till 75 milj. kr., och därmed fickNicaragua den relativt sett största landramhöjningen av alla programländerna.Som jag har sagt i ett tidigare svar här i kammaren räknar vi med altvåra utfästelser fill programländerna skall kunna hållas även under fortsattaår. Om effektiviteten i SIDA.s verksamhet Överläggningenvar härmed avslutad. 9 §Svar på fråga 1983/84:109 om effektiviteten i SIDA:s verksamhet har ställt följande fråga tillstatsrådet : "I en intervju i TV med SIDA-chefen ,angående den av regeringen aviserade nedskärningen av u-landsbiståndet med 500milj.kr., svarade all delta inte skulle innebära försämringar förmottagarländerna av svenskt bistånd. Denna neddragning skulle kompenseras medatt vår biståndsorganisation - SIDA - i stället skulle bli effektivare. Medanledning av SIDA-chefens uttalande vill jag fråga statsrådet följande: Vilkaslutsatser drar statsrådet av SIDA-chefens uttalande?" Arbetet inom regeringen är så fördelat alt det är jag somskall svara på frågan. Om effektiviteten i SIDA.s verksamhet Den slutsats jag drar av SIDA-chefens uttalande är att handelar regeringens uppfattning att de negativa följderna för mottagarländernaav att biståndet behålls vid nuvarande ni vå - i stället för att höjas - iviss utsträckning kan motverkas genom alt biståndels kvalitet och effektivitetförbättras. SIDA kännetecknas av god effektivitet ijämförelse med flertalet biståndsmyndigheter i andra länder. SIDA har desenaste åren gjort betydande ansträngningar att rationalisera verksamheten, bl.a. genom att förbättra systemet för rapportering, uppföljning och utvärdering.Detta börjar nu ge resultat, vilket ytterligare förbättrar effektiviteten. Låt mig emellertid erinra om alt biståndsverksamhetenbedrivs under stora yttre svårigheter och att våra mottagarländer i många fallhar en svag administrativ tradition. Likväl har vi gjort stora framsteg. 27 (): Jag ber att få lacka statsrådet för svaret. U-hjälpen är ett område som av den stora allmänheten alltidbedöms som ett lämpligt spårområde. Detta gäller naturligtvis alldeles särskilti ekonomiskt besvärliga lider. När man deltar i ett torgmöte kan man vara heltsäker på att det kommer förslag om nedskärningar av u-hjälpen. För undvikande av missförstånd vill jag deklarera att jaginte är motståndare till svenskt bistånd fill de människor som på olika sätthar drabbats och är i behov av vår hjälp. Men vi moderater hycklar inte. Videklarerar klart och entydigt alt biståndsområdet inte kan undantas när denberömda svångremmen måste dras ål. Att alllid få ut högsta möjliga effektivitet för varjekrona borde vara en självklarhet i alla verksamheter. Det var därför med storförvåning jag hörde SIDA-chefens kommentar i TV till regeringens aviseradenedskärning av biståndet. Han deklarerade frankt att detta inte skulle innebäranågra försämringar för våra mottagarländer. Nedskärningen skulle kompenserasmed att SIDA skulle bli effektivare. Fler än jag höjde ögonbrynen vid dettauttalande. 500 milj. kr. är inte precis småpengar med tanke på att det totalaanslaget är ca 6 000 milj. För en privatperson som får . i lön tolvgånger skulle det bli ganska kännbart om man plötsligt hoppade över engång och han fick lön bara elva gånger. SIDA-chefens uttalande var absolut inte något som gjordeatt svenska folkel fick en positivare inställning till biståndsverksamheten. I svaret säger utrikesministerningenting om det jag egentligen frågat om, nämligen hans syn på den nuvarandeeffektiviteten i SID A:s verksamhet. Jag vill därför fråga utrikesministern:Vilka slutsatser drar statsrådet av det här uttalandel när del gäller SIDA:snuvarande effektivitet? Har statsrådet fullt förtroende för SIDA och desshandläggning av bislåndsärendena? Jag vill först framhålla att vi inte avseratt skära ned biståndet, utan att låta det utgå med oförändrat belopp, omriksdagen bifaller vad regeringen föreslår. Därnäst vill jag säga att SIDA, liksom varje företag ochvarje myndighet, självfallet får försöka rationalisera sin verksamhet för attefter hand finna bättre och mer arbetsbesparande metoder. Därigenom kan man närdet gäller en del av de åtgärder man vill vidta motverka effekterna av att manunder ett kommande år inte får höjda anslag. Det är min uppfattning att SIDA arbetar effektivt - dethar jag nämnt tidigare. Del är också min uppfattning alt SIDA genom alt efterhand finna nya arbetsmetoder kan göra ett effektivare arbete. Jag villemellertid erinra om alt SIDA bedriver sitt fältarbete i länder där man har enytterligt svag s.k. infrastruktur med dåliga kommunikationer, dålig utbildninghos arbetskraften och många andra hämmande faktorer. Vi kan - om jämförelsentillåts - se hur det förhåller sig i vårt eget land. Det är svårt att fåföretag i att slå sig ned i glesbygder, och man hör påståenden om attdet där är en dålig infrastruktur jämfört med tätorterna. Hur skall del då inte vara alt driva en effektivverksamhet i de områden där man har så stora brister i administrativt avseende,i utbildningsavseende och där man har stora motigheter alt möta i fråga omdåliga kommunikationer, ett svårt klimat osv.? Jag anser att SIDA gör ettbeundransvärt arbete. Jag är övertygad om att man kan rationalisera sinverksamhet. Om effektiviteten i SIDA:s verksamr het 29WIGGO KOMSTEDT (m): När statsrådet säger att biståndsanslagetinte innebär någon nedskärning är del helt enkelt ett annat sätt att uttryckasaken. Eftersom vi inte kommer alt höja biståndet i enlighet med den inriktningsom gällt , innebär det faktiskt en nedskärning. Man fårnämligen inte täckning för kostnadsökningarna. Man får enligt regeringens egetuttalande ca 500 milj. kr mindre än innevarande år. Statsrådet menar också all SIDA skall bli mer rationelltoch på det sättet kunna klara del hela. Menar då statsrådet att SIDA inte ärrationellt ? Är SIDA effektivt, eller är del del inte? Man kan inte säga som statsrådet, att det inte är fråga omnågra förändringar, eftersom man skall bli så mycket effektivare. Jag harställt frågan om del är så att SIDA inte är effektivt . Kan statsrådettala om hur SIDA skall kunna bli för 500 milj. kr effektivare. Del ärsäkert många som frågar sig hur detta skall gå till med tanke på den totalabislåndsbudget som man har. Det är inte så lätt att bli rafionell. Statsrådethänvisar till industrin och att man där har fått lära sig väldigt myckel närdet gäller rationaliseringar. Men det går inte all rationalisera över en natt.Jag menar all antingen är man icke effektiv på SIDA, eller också måsterationaliseringen ta . Man måste la den i olika etapper. Anledningen till min fråga är att SIDA-chefen så franktdeklarerade att del inte var något problem. Då menar jag att SIDA harfått för mycket pengar och att man inte utnyttjat pengarna effektivt. Omkonsekvenserna av utvecklingen i Den uteblivna ökningen kommer att utgöra kanske 4 eller av SID A:s hela anslag. Om 4 eller utgören normal produktivitetsökning i företag, myndigheter osv., kan jag inte ulanvidare avgöra, men det är tänkbart. Jag anser alt om man sätter upp ett sådantmål, innebär del inget påslående all verksamheten har brustit i rafionalilettidigare. Anf.31 (): för statsrådet faktiskt en annan debatt än den frågan gäller. Minfråga var uppknuten kring SIDA-chefens uttalande i svensk television. Påreporterns direkta fråga hur man skulle klara en försämring med 500 milj. kr.gav han del av mig åberopade svaret. Där diskuterades inte några procentuellatal, ulan man talade frankt om 500 miljoner. Det var det som SIDA-chefensvarade på, och del är del som min fråga gäller. Min uppgift är knappast all recensera TV-framlrädanden som jag inte harsett. Jag har däremot sökt hålla mig till fakta, nämnt storleken av denuteblivna ökningen och ansett alt den kanske kan ligga inom vad som är normalrafionaliseringsram inom både företag och myndigheter. Anf.33 (): En uppgift för riksdagsmän är all försöka se till att våra skallepengaranvänds på bästa och effekfiväste sätt. Jäg såg TV-programmet. SIDA-chefengjorde detta uttalande. Del är del som jag kritiserat. Statsrådet försvaradenågonting som han inte sett. Del blev inte speciellt bra. Överläggningenvar härmed avslutad. 10 § Svar på fråga1983/84:123 om konsekvenserna av utvecklingen I har med anledning av invasionen i frågat mig vadregeringen avser att göra för att protestera mot rättsstridiga övergreppoch hur regeringen bedömer konsekvenserna för i sin helhet avdenna invasion? Regeringenhar kraftfullt protesterat mot invasionen i . Den26 oktober sade statsministern i ett uttalande att den ameri-kanskleddainvasionen i strider mot grundläggande folkrätlsliga principer omstaters suveränitet och territoriella integritet. Inblandning i en annan statsinre angelägenheter är otillåten. land kan tillålas bryta mot denna princip.Statsministern framhöll vidare att den inte kan acceptera deamerikanska grunderna för den militära ockupationen av en liten stat - nämligenalt återupprätta lag och ordning samt att skydda amerikanskaoch andra utländska medborgares säkerhet. Statsministern krävde också all defrämmande styrkorna måste dras tillbaka. röstade i FN:sgeneralförsamling för en resolution som djupt beklagade invasionen i . röslförklaring framhöll all invasionen stred mot FN-sladgans artikel2:4, enligt vilken alla medlemsländer skall avhålla sig från våld eller hot omvåld mot någon stats territoriella integritet eller politiska oberoende. Del ärännu för tidigt alt dra några slutsatser om konsekvenserna för Centralamerikaav invasionen. Regeringens bedömning är dock alt militära aktioner av dennatyp leder till alt spänningarna i regionen ökar och därför inte bidrar till attunderlätta politiska lösningar av konflikterna i . Om konsekvenserna av utvecklingen i 35BERTIL MÅBRINK (vpk): Jag lackar för svaret. Jag ställer mig bakomde åtgärder som vidtagits från den sida. Jag kan däremot, herr talman, inte underlåta attkonstalera alt vissa grupper och partier i vårt land. ibland har väldigt svårtalt få ur sig ett fördömande mot angrepp på små och försvarslösa stater. Principiellt kan jag inte se någon större skillnad mellanSovjets ockupafion av och ockupafion av . I andrasammanhang finns del naturligtvis skillnader mellan dessa båda stormakter - delkan jag också säga. självpåtagna roll att agera världspolis ärvälbekant. Jag behöver bara nämna och . Jag kan ocksånämna president hånfullhet mot FN:s fördömande av ockupafionen avGrenada. Det är också ett talande exempel på hur man på del hållet ser påsådana här saker. Mofiveringarna för att rättfärdiga ockupationerna avAfghanistan och är ungefär desamma hos de båda stormakterna. Myckel talar för alt del var en intern uppgörelsesom låg bakom mordet på premiärminister . Men det kaos som då följdeberättigar ändå inte en stormakt all invadera landet, och det har ocksåstatsministern sagt. vädjade till världensfolk om stöd - del var . Man befarade nämligen redan då enamerikansk invasion. Men då ignorerades mer eller mindre denna vädjan. Vissahögerkretsar i del här landet fill och med fnyste och frågade ommeningsfullheten i att engagera sig för några öar på ungefär 100 000 invånare. Jag tror all utrikesministern är överens med mig om inte får se som en isolerad företeelse - utrikesministern var innepå del också i debatten om . Jag tror att det är väldigt vikfigt allde alliansfria staterna nu mera uppmärksammar och påpekar risken för att nyasådana här äventyr kan företas i detta område. Där är ju väldigtutsatt just . Vi vet att del finns amerikanska trupper i länderna däromkring. Överläggningen var härmed avslutad. Om snabbare registrering av nya läkemedel 11 §Svar på fråga 1983/84:125 om snabbare registrering av nya läkemedel har frågat socialministern omregeringen avser att vidta några åtgärder för all förstärka socialstyrelsensläkemedelsavdelning, så all registreringen av nya läkemedel kan påskyndas.Arbetet inom regring-en är så fördelat att det är jag som skall svara påfrågan. har registrering av farmaceuliskaspecialiteter varit den högst prioriterade verksamheten inom socialstyrelsensläkemedelsavdelning. Antalet ärenden som inte avgjorts vardet lägsta. Denna situation består fortfarande enligt vad läkemedelsavdelningenuppgett. Enligt bedömning har av de ärenden somanmälts för registrering ett högt medicinskt värde. Självfallet prioriterarläkemedelsavdelningen sådana ärenden. Regeringen uppdrog åt attkomma in till regeringen med underlag för alt göra läkemedelsavdelningen med s. k. 1 000 kr.-anslag. En sådan ändring skulle kunnaunderlätta en flexibel användning av resurserna och en smidig handläggning avregistreringsärendena. har redovisat uppdraget, och fråganprövas nu i . I direktiven för den kommitté, med uppgift att se överläkemedelslagstiftningen m. m., som regeringen i årbemyndigat mig att tillkalla ingår att överväga åtgärder för altregistreringsförfarandet för nya läkemedel skall bli så snabbi som möjligt ulanalt säkerhetskraven eftersatts. 37OLLE (): Jag lackar statsrådet för svaret på min fråga. Anledningen till frågan är alt jag under två veckorsarbete på läkemedelsföretaget blev uppmärksammad på atthandläggningstiderna för prövning och registrering av läkemedel vidsocialstyrelsens läkemedelsavdelning ofta kan bli myckel långa, ibland ändaupp till . Enligt en studie som gjorts av ochsjukvårdsekonomi har handläggnings-fiderna tenderat att öka. Detär bra om man nu kan redovisa alt man arbetar av den balans man har. Del är självfallet av stor vikt all det görs en noggrannkontroll av nya läkemedel innan en registrering får ske. Men del får inte, pågrund av otillräckliga resurser eller irrationella rutiner, dra så långt ut påtiden alt nylfiggörandel av den mångåriga, omfattande och kostnadskrävandeforskning som ligger bakom ett nytt läkemedel fördröjs. En sådan fördröjningblir till men såväl för patienterna, som kan vara i behov av förbättrade läkemedel,som för de svenska läkemedelsförelag som skall konkurrera både påhemmamarknaden och på världsmarknaden. Myndigheterna i många länder avvaktar gärna vad som sker ihemlandet i fråga om registrering av ett nytt läkemedel. En snabb och rationellprövning av svenska läkemedel hos svenska myndigheter är därför av storbetydelse. Till bilden hör också attstatsbudgeten inte belastas av några merkostnader, eftersom hela verksamhetenför registrering och prövning av läkemedel bekostas av läkemedelsindustrinsjälv genom avgifter. Industrin förutsätter naturligtvis också att denavgiftsfinansierade verksamheten kan ske så rationellt som möjligt.Otillräckliga resurser kan försvåra en rafionell behandling. Jag vill avsluta med att fråga: Är statsrådet posifiv fillatt förbättra förutsättningarna för en snabb och rationell prövning ochregistrering av läkemedel på det sätt som föreslagits av ? Det är klart att och dess läkemedelsavdelninglika väl som andra myndigheter berörs av den ekonomiska situationen och delslatsfinansiella läget. Jag kan naturiigtvis inte fill genågra besked om vilka anslag kommer att få, nu när budgetarbetetpågår. Men jag vill poängtera att vi är medvetna om den aktuella kritiken ochde långa handläggningstiderna. Men dessa tider har ändå förkortats. Och somjag sade har också den tillkallade läkemedelskommittén i uppgift att se fill omdet kan vidtas några ytterligare åtgärder för att det hela skall gå snabbare. Om vissa åtgärder mot arbetslösheten i 39 (): Det är klart att vi alla är berörda av ettsvårt ekonomiskt läge. Men som jag sade finansieras ju registreringen avläkemedel genom avgifter från läkemedelsföretagen själva. Även de ärnaturligtvis angelägna om att inte få alltför höga avgifter, men om det kan blien betydande förbättring och påskyndning av prövningen tror jag ändå attläkemedelsföretagen är beredda på en avgiftshöjning. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Meddelande om svar på interpellation 1983/84:32 Jag ber att få meddela att 32 om lullbeläggningen av svensk sillexport till pågrund av utlandsresa inte kommer alt besvaras inom stipulerad lid. Jag harkommit överens med interpellanten om alt jag skall besvara interpellationen den28 november . 13§ Svar på fråga 1983/84:38 om vissa åtgärder mot arbetslösheten i Gävleborgslän har frågat mig om jag är bereddalt medverka Om vissa åtgärder mot arbetslösheten i tillbättre personella resurser vid arbetsförmedlingen i , en effektiviseringav arbetsmarknadsutbildningen och inrättandet av ett AMU-center i . Utöver den tillfälliga förstärkningen avarbetsförmedlingen i malmfälten och på varvsorterna , harAMS för innevarande budgetår filldelals 10 milj. kr. Detta har medfört all arbetsförmedlingen i Gävleborgslän har kunnat utökas med tolv personer för tjänstgöring . I dennyligen presenterade sysselsält-ningsproposifionen föreslås alt AMS skalltilldelas ytterligare 10 milj. kr.