prot · G70963 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:63 1§ Justerades protokollet för den 11 innevarande månad. 2 §Svar på fråga 1983/84:204 om Samhällsföretags verksamhet har frågat industriministern omhan vill medverka till att Samhällsföretag iakttar gjorda uttalanden ornkonkurrensneutralitet för företagets verksamhet. Arbetet inom regeringen är såfördelat att det är jag som skall svara på frågan. Frågan är ställd mot bakgrunden av att det i amerikanskfackpress påståtts att Samhällsföretags produkter dumpas på den amerikanskamarknaden. Bl a. skulle träskor säljas ut till förlustpriser. Samhällsföretagsgruppen utgör en del av det svenskanäringslivet. Det innebär bl. a. att konkurrensen med andra företag skall skepå lika villkor och i överensstämmelse med god affärssed. Prissättningen påvaror och tjänster måste aUtså ske på marknadsmässiga villkor och inte påverkasav de statliga bidragen. I diskussionen om Samhällsföretagsgruppen somkonkurrensfaktor i näringslivet har då och då förts fram beskyllningar om osundkonkurrens genom bl. a. prisdumpning. tillsatte jag en arbetsgrupp med uppgiftatt bl. a. studera företagsgruppens ställning som konkurrent till andraföretag. Arbetsgruppen har, bl. a. mot bakgrund av hearings med olikanäringslivsorganisafioner, inte funnit det föreligga något behov av ytterligareåtgärder från statsmakternas sida för att motverka eventuella fall av osundkonkurrens från samhällsföretags sida. Man anser att företagsgruppen förefallerklara övervaknings- och saneringsuppgiften bra själv, i samarbete med detkontaktråd som har inrättats gemensamt med vissa av de ledandenäringslivsorganisationerna. Enligt arbetsgruppen torde hanteringen avprissättning och andra konkurrensmedel i hög grad ha förbättrats sedanSamhällsföretag bildades . 6 protokoll) 983184:59-63 I likhet med arbetsgruppen har jagförtroende för det sätt varpå Samhällsföretagsgruppen själv övervakar sinprissättningspolicy och ingriper mot de övertramp som eventuellt kan förekomma.Kontaktrådet spelar härvid en viktig roll som prövnings- och samrådsorgan. Enligt vad jag har erfarit förekommer det inte någonprisdumpning från gruppens sida vid försäljningen av träskor i USA.Samhällsföretagsgruppens tillverkning av träskor har f. ö. på grund avöverkapacitet inom branschen dragits ned från 1,4 miljoner par till 800000 perår. 2 (): Jag ber att få tacka arbetsmarknadsministernför svaret på min fråga. Det viktiga i svaret är att det sägs "attkonkurrensen med andra företag skall ske på lika villkor och i överensstämmelsemed god affärssed. Prissättningen på varor och tjänster måste alltså ske påmarknadsmässiga villkor och inte påverkas av de statliga bidragen." Det ären klar och bra markering. Anledningen till min fråga är att jag gjordesuppmärksam på en annons i amerikansk fackpress, tidningen . Det ärinte så att fackpressen har påstått att prisdumpning pågår, utan det ärannonsen som klart utvisar att prisdumpning förekommer. Av annonsen framgickatt Samhällsföretag genom sitt försäljningsbolag försålde träskor påden amerikanska marknaden till priser som skulle innebära en förlust på ca 33kr. Detta betyder att skattebetalarna i har att stå förförlusterna för den marknadsföring som man bedriver, som verksamheteninte bedrivs med iakttagande av full konkurrensneutralitet. En marknadsföringav detta slag gör det svårt för andra företag att konkurrera på US A-marknaden. vet jag att man från Samhällsföretag efteråt harbeklagat denna annonsering. Man menar att den var felaktig. Det är bra att ettsådant beklagande har gjorts. Det är dock viktigt att man uppmärksammarövertramp - jag menar att detta är ett sådant. Av Samhällsföretagsgruppens senaste årsberättelse, som jagfick i förrgår, kan man utläsa följande: Produktionen av träskor har minskat.Detta har skett som en nödvändig anpassning till den minskade träskomarknaden.Samhall satsar , tillsammans med fyra regionala företag, på en utveckling avträtoffelprogrammet internationellt. Man får bara hoppasatt den satsningen bedrivs med iakttagande av full konkurrensneutralitet. här har en stor uppgift att fylla står helt klart efter det somhar inträffat. 3Arbetsmarknadsminister : Herr talman! Det fall som på är alltså en annons som fanns i en amerikansk facktidskrift inovember. Den handlade om en realisation av 3000 par träskor. Realisationengällde överblivna färger och modeller ur tidigare års kollektioner - gamlaträskor. Men annonsen var dåligt utformad, för man kunde tolka den så attreapriserna gällde också de Skulledetta ha varit rikfigt, då kunde man kanske ha talat om en prisdumpning. Mendet var alltså inte det, utan det var en vanlig realisation. Annonsenvar dåligt utformad, och när Samhällsföretag upptäckte det gick man in ochrättade till det med en beriktigande annons. Efter det har såvitt jag vet detprivata träskoföretaget förklarat sig förstå situationen. Saken är därmedutagerad. Detblev alltså ett missförstånd på grund av en annons som var dåligt utformad, mendet var ingen prisdumpning, och det är det viktiga i det här fallet. Samhällsföretagstår naturligtvis precis som andra företag under NO;s fillsyn i detta avseende.Det har förekommit mycket få anmälningar till NO. Såvitt jag kännertill är det bara i ett enda fall man har funnit att anmälaren till viss delhaft rätt i sin kritik. Omstödet till de frivilligaförsvarsorganisationerna 4 (): Det är inget tvivel om att annonsen kunde tolkas som en prisdumpning. Iefterhand klarlägger man att det bara är fråga öm utgående modeller och ettbegränsat antal man säljer på det sättet, men det framgick inte alls avannonseringen. De återförsäljare och köpare på den amerikanska marknaden somannonsen vände sig till kunde få en felaktig bild. Det är detta jag anmärker påoch kallar för prisdumpning. Detär bra att man rättar till fel, det är bra att kontaktrådet finns och det ärbra att statsrådet här har gjort ett uttalande om att man skall iakttakonkurrensneutralitet. Överläggningenvar härmed avslutad. 3§ Svar på fråga 1983/84:231 om stödet till de frivilliga försvarsorganisationerna Mot bakgrund av att uttalade att det statligastödet till de frivilliga försvarsorganisationerna bör prioriteras högt har PerPetersson frågat mig hur riksdagsbeslutet har påverkat stödet till defrivilliga försvarsorganisationerna inom arbetsmarknadsdepartementetsansvarsområde under innevarande budgetår och om det kommer att få betydelse förstödet under nästa budgetår. Försvarsutskottetuttalade i sitt betänkande budgetproposition att det aktuellaanslaget bör få överskridas om det behövs för att frivilligorganisafionernaskall kunna ges bidrag till angelägen utbildningsverksamhet. Det har dock ej funnits anledning att fatta några beslut medanledning av utskottets uttalande. För nästa budgetårföreslår regeringen, vilket framgår av den Om stödet till de frivilliga försvarsorganisationerna framlagdabudgetpropositionen, att statsbidraget till de frivilliga försvarsorganisationernahöjs i förhållande till innevarande budgetår. 6 PER (): Jag tackar statsrådet försvaret, menjag beklagar den negativa synen på de frivilliga försvarsorganisationernasverksamhet inom ansvarsområde. De organisationer som arbetar inomarbetsmarknadsdepartementets ansvarsområde sysslar huvudsakligen med jordbruk,sjukvårdens krigsorganisation och civila transporter. Det är samhällssektorersom är både livsviktiga och sårbara i ett krigsläge. Vi har denna vinter fåttse hur störningar kan inträffa inom dessa sektorer bara genom ett tillfälligtelavbrott. Det är klart att elavbrott och andra störningar kommer att inträffai ett kris- och krigsläge. Även om statsrådet inte vill medge det, arbetarenligt den ansvariga myndigheten, , de frivilligaförsvarsorganisationerna med alldeles för knappa anslag. AMS föreslog i fjolatt organisationerna skulle få ca 9,6 milj. kr. Regeringen gav 6,har AMSföreslagit 10,2 milj. kr. Budgetpropositionen innebär 6,5. vet vi attorganisationerna har en ökad fillströmning av medlemmar, som vill fåutbildning. Organisationerna behöver ha tillgång till 40000 personer i form avavtalsbunden personal, men har bara drygt 20 000. Detta visar att det finns ettmycket starkt behov av ökade medel till de här nämnda organisationernasverksamhet. Jag beklagar uppriktigt att statsrådet är såkallsinnig till vad omsorgen om beredskap kräver. Jag beklagar ocksåatt statsrådet inte vill följa det tillkännagivande som en enhällig riksdag hargjort i denna fråga. Jag blev mycket bekymrad över det sista somPer sade. Han anklagade mig faktiskt för att inte följa riksdagensbeslut. Det finns det ingen grund för. beslut innebar att vi skulle se välvilligt pädessa organisationer. Hur skall man tolka det? Under detta år har vi tolkatbeslutet på det sättet att vi har följt vad som har hänt på denna marknad, mendet har inte kommit in några ansökningar om att vi skall höja bidragen. Därförkan inte Per tolka mitt handlande som att jag inte har följt detbeslut som fattade. Frågan är vad som skall hända under nästa budgetår.Regeringen föreslår inte så mycket pengar som harföreslagit, men ändå en höjning , vilket är mer än vadanslaget höjdes med . Det är alltså en klar markering av att vi, iförhållande till förra budgetpropositionen, gör en större höjning. Det är enallvarlig anklagelse om någon hävdar att man inte följer Jag tillåter mig att fråga vad PerPetersson har för grund för denna allvarliga anklagelse. 8 PER (): beslut innebar att man skulle fäanslag till verksamhet som är angelägen för beredskapen. Man har beräknat attdet just inom område behövs minst 40000 människor,som skall vara avtalsbundna, när det gäller verksamhet inom dessa grenar avtotalförsvaret. Man har en tillgång på ca 22000. Ökningstakten är bara ca200 per är. Enligt den ansvariga myndigheten beror den långsammaökningstakten på att man helt enkelt inte har anslag så att man kan genomföraden verksamhet som medlemstillströmningen ger möjlighet till. Om statsrådetinte har kännedom om de förhållanden jag nu redovisat hoppas jag att statsrådettar förnyad kontakt med arbetsmarknadsverket för att få mina uppgifterbekräftade. Jag vidhåller att utbildning för frivilligorganisationerna på dettaområde är en för totalförsvaret mycket angelägen verksamhet. Om anställningar med lönebidrag Överläggningen var härmed avslutad. 4§ Svar på fråga 1983/84:240 om anställningar med lönebidrag har frågat mig om jag avseratt nu ta initiativ till en förändring så att ytterligare anställningar medlönebidrag hos arbetsgivare som får bidrag av lönekostnaden blirmöjliga. I den framlagda budgetpropositionen har jag sagt atten obegränsad tillväxt av de 90-procentiga lönebidragen inte kan ske avstatsfinansiella skäl. Men det är också angeläget att arbetshandikappadesökande kaa få anställning med lönebidrag hos de allmännyttigaorganisationerna, eftersom organisationerna ofta kan erbjuda lämpligaarbetsuppgifter och väl anpassade arbetsförhållanden i övrigt. Därför harregeringen föreslagit en fortsatt utökning med 500 nya platser méd bidraghos organisationerna under /85. För anställningar hösorganisationerna méd samma lönebidrag som gäller för de kommunala och enskildasektorerna finns ingen begränsning. Ett bidrag av den totala lönekostnaden innebärett kraffigt stöd.' Som regel fortsätter bidraget att lämnas på samma höga nivåunder hela anställningstiden. Därför har jäg också framhållit ibudgetpropositionen att det är angeläget att dessa platser i första handanvänds för sökande med svåra arbetshandikapp, där stödbehovet väntas kvarstålinder . gav regeringen i uppdrag åtarbetsmarknadsstyrelsen att redovisa konsekvenserna av att ökningen av antaletlönebidragsplatser begränsas till 500 under /84.Styrelsen har den 23 Om anställningar med lönebidrag kommit in med sin redovisning. Jag avser attinformera om AMS skrivelse och om mina ställningstaganden medanledning därav. Detta kommer att ske i samband med att jag behandlarhandikappkommitténs förslag om introduktionsstöd och lönebidrag vid anställningav arbetshandikappade, i enlighet med vad jag har aviserat ibudgetpropositionen. 10 (); Jag ber att få tacka arbetsmarknadsministern för svaret. De handikappades situation på arbetsmarknaden försämrasstadigt, trots de ansträngningar som har gjorts under årens lopp.Sysselsättningsutredningen presenterade , dvs. i slutet av1970-talet, ett omfattande program med många olika typer av åtgärder.Programmet var f. ö. baserat på uppfattningen att det finns starkasamhällsekonomiska skäl för att bereda handikappade arbete. Bland de mångaåtgärder som sysselsättningsutredningen föreslog var anställning medlönebidrag, vilket då inkluderade sådan anställning med lönebidrag till deallmännyttiga organisationerna. Jag gör mig inte skyldig till någon överdrift om jagpåstår att en av de allra mest effektiva åtgärder somsysselsättningsutredningen föreslog faktiskt var lönebidraget fill deallmännyttiga organisationerna. För att visa vilken roll dessa bidrag spelarskall jag nämna några siffror. Av de sammanlagt 74000 arbetssökande arbetshandikappadeunder erhöll 9620 arbete på den reguljära arbetsmarknaden, inkl. dem somerhöll anställning med lönebidrag. Av dessa 9620 placeringar på den öppna marknadensvarade de allmännyttiga organisationerna för inte mindre än drygt 2000. Denna resurs skall nu begränsas. För innevarande budgetårinnebär begränsningen en nettoökning med 500 nya platser. Detta skall ses motbakgrund av att nettoökningen var 1 300 platser under föregående budgetår ochatt den legat i närheten därav sedan bidraget infördes. Det var mot dennabakgrund uppdrog åt regeringen att noga följa konsekvenserna avinförandet av denna nyordning och att föreslå åtgärder i syfte att underlättade handikappades situation, om detta visade sig nödvändigt. tillfrågade arbetsmarknadsstyrelsenlänsarbetsnämnderna om hur situafionen var. Det är inget som helst tvivel omatt länsarbetsnämnderna samlar sig kring ett enda budskap: Häv begränsningen ifråga om lönebidragen till de allmännyttiga organisationerna! Allalänsarbetsnämnder anser att begränsningen har varit till påtagligt förfång förmöjligheterna att bereda handikappade arbete. På mänga håll finns organisationer som är villiga attanställa folk. Det finns en kö-den fanns redan i november-på 1146arbetssökande. Nettotillskottet med 500 platser tog slut redan under förstakvartalet. AMS ser också negativt på möjligheten att bereda dessa människoranställning på annat håll. Orsakerna härtill är många: att handikappet ser utsom det gör, att de arbetssökandes intressen och förutsättningar är som de är,att Samhällsföretag inte har platser till förfogande osv. En rad skäl harredovisats. Mot den här bakgrunden är detmycket väl motiverat att vänta sig att en förändring skall komma till stånd.Jag konstaterar att arbetsmarknadsministern i sitt svar hänvisar tillberedningen av handikappkommitténs förslag -handikappkommittén har f. ö.uttalat sig för att man skall häva alla begränsningar när det gäller de härbidragen - och jag utgår från att arbetsmarknadsministern för budgetåret1984/85 kommer att ta starkt intryck av den redovisning AMS-har lämnat. Mendetta leder fram till en mycket väsentlig fråga: Vad gör vi nu? Hur löser viproblemet för dem som drabbas av den försämring som genomförts?Människors upplevelse av arbetslöshet har som bekant mycket litet att göra medde budgetår staten arbetar efter. Jag vill därför frågaarbetsmarknadsministern: Vad avser arbetsmarknadsministern att göra ?Jag vill peka på den kraftfullhet som ofta har präglat socialdemokratiskarbetsmarknadspolitik i akuta lägen. Skall det vara alldeles omöjligt attbesluta om ett extra tillskott av platser inom detta prekära område? Om anställningar med lönebidrag Jag skulle vilja ge ett par kommentarer del av den redovisning som gav. Han berättade bl. a. att enmycket stor andel av de personer som anställs på den privata arbetsmarknadenmed hjälp av lönebidrag anlitas av de allmännyttiga organisationerna. Det ärkanske inte så konstigt att det förhåller sig på det sättet. Jag tror inte attdet enbart beror på att de allmännyttiga organisationerna är mer intresseradeav att anställa handikappade. Jag tror att detta finns med i bilden, men tilldet kommer att de ekonomiska villkoren förde allmännyttiga organisationernanaturligtvis är helt annorlunda än vad de är för privata företag. Att få ett90-procentigt bidrag som i de flesta fall är obegränsad föranställning av en handikappad är naturligtvis väldigt mycket gynnsammare än vadsom är möjligt i det system som vi har på den privata marknaden, där manunder får ett 75-procentigt bidrag, som därefter trappas ned,för att i många fall helt upphöra. Den proposition som läggs fram kommer att handlabl. a. om konstruktionen av det 75-procentiga bidraget, på grundval av deförslag som handikappkommittén har gjort om förändringar i detta avseende. Jagtycker att man skall ha med den här skillnaden i bilden när man görredovisningen. sade någonting om Samhällsföretag. I frågaom detta vill jag för tydlighetens skull säga att vi har ett expansionsutrymmeinom Samhällsföretag, vilket också har redovisats i budgeten. Det är inte såatt Samhällsföretag inte kan nyanställa några arbetshandikappade. Jag håller med om att situationen ärmycket besvärlig på arbetsmarknaden, och det finns naturligtvis alltid en riskför att det drabbar de handikappade. Vi har AMS skrivelse under beredning i departementet, menvi är inte färdiga, och därför kan jag inte svara på tilläggsfrågan som BengtLindqvist ställde. Om anställningar med lönebidrag 12 (): Problemet är att tiden rinner hän medanberedningen pågår i . Om jag förstått saken rättavslutas inte beredningen av handikappkommittén förrän . Eventuellaåtgärder får därefter mycket ringa effekt, om man skulle diskutera åtgärderunder innevarande budgetår. Om något skall ske skall det genomföras medomedelbar verkan. Jag menar att AMS redovisning är fullt tillräcklig för skall kunna pröva uppslaget om ytterligare tilldelning avlönebidragsan-ställningar till allmännyttan. Arbetsmarknadsministern var inne på skillnaden mellanallmännyttan och andra arbetsgivare. Det är en intressant fråga. Jag tror attjust allmännyttan har unika förutsättningar att ta hänsyn fill den faktisktförekommande arbetsförmågan hos enskilda människor och att utnyttja dekunskaper människor har. Detta - plus, naturligtvis, att den får ett bidrag somär kraftfullare än vad som utgår till övriga arbetsgivare - spelar en mycketstor roll. Jag vill peka på de statsfinansiella motiv som skymtadefram i arbetsmarknadsministerns svar. Jag vill påstå, och jag stöder mig ocksådär på AMS utredning, att den statsfinansiella merkostnaden egentligen ärmycket ringa för en anställning med lönebidrag hos de allmännyttigaorganisationerna, i förhållande till en förtidspension eller till att enmänniska går arbetslös. AMS har räknat ut att denna kostnad är av dentotala lönekostnaden. Det blir en ännu gynnsammare kalkyl, till förmån föranställning, om man i detta räknar in de totala kostnaderna för förtidspension,för bostadstillägg, för bortfall av skatteintäkt på grund av pension och imånga fall också ökade vårdkostnader. Jag skulle vilja rikta följande fråga tillarbetsmarknadsministern; Är det verkligen på det sättet att regeringen nuskjuter de samhällsekonomiska motiven i bakgrunden när det gäller att anställamänniskor med handikapp, medan man placerar de renodlat statsfinansiellakostnaderna i förgrunden? 13 : ' Herr talman! Det är ju, som allra sist isitt inlägg var inne på, en ganska stor skillnad i det här fallet mellan densamhällsekonomiska kostnaden totalt och den statsfinansiella. Naturligtvisfaller en mycket stor del av kostnaderna pä staten - i det här fallet helakostnaden. En hel del av intäkterna kommer tillbaka till kommunerna. Jag redovisade fidigare, i det skrivna svaret, vad somframgår av budgetpropositionen. Precis samma konstaterande gjordes i sambandmed förra årets budgetproposition, nämligen att vi inte anser det vara möjligt- av just statsfinansiella skäl - att få till stånd en obegränsad ökning av de90-procentiga bidragen. Det rör sig inte bara om, och det har jag varit inne påförut, bidrag på en hög nivå utan också om bidrag som ligger kvar. Det ärnaturligtvis så att den typen av bidrag måste förbehållas de människor som hardet allra största behovet av stöd. Jag skulle naturhgtvis gärna se att också de allmännyttigaorganisationerna utnyttjade även de andra lönebidrag som finns på marknaden ochför vilka det inte finns något tak. Anf.14 (): Jag vill bara kort säga att jag är övertygad om att man frånhandikapprörelsens sida skulle föredra obegränsade bidrag, dock med förbehålletatt bidragen används för svårt handikappade människor, framför den begränsningsom nu förekommer. Jag tror att man skulle vara beredd att söka medverka sådan fillämpning. Jag vill gärna skicka detta med arbetsmarknadsministernmed tanke på den fortsatta beredningen. Omåtgärder för att trygga sysselsättningen vid AB Åsiverken i Överläggningenvar härmed avslutad. 5§ Svar på frågorna 1983/84:241 och 246 om åtgärder för att tryggasysselsättningen vid AB Åsiverken i har frågat mig om jag är beredd att vidta erforderligaåtgärder för att trygga sysselsättningen vid Åsiverken. i har frågat mig om beredningen av Åsiverkens skrivelsefill regeringen om en beställning av en färja. Jag besvarar frågorna iett sammanhang. Bakgrundentill frågorna är att Åsiverken , varslade alla anställda omuppsägning. Underhösten inkom till regeringen en framställning från Åsiverken om entidigareläggning av en beställning av en färja kostnadsberäknad till 12-15milj. Framställningen överlämnades fill , eftersomsådana ansökningar skall avgöras av AMS. avslog AMS ansökningen motbakgrund av den begränsade tillgång av medel som finns förrådrumsbeställningar. För innevarande budgetår har AMS 10 milj.kr., varavenligt vad jag har erfarit ca. 7 milj. kr. har förbrukats eller är avsedda förandra angelägna ändamål. Departementet har efter AMS beslut haft upprepadekontakter med varvet, kommunen och AMS för att diskutera situationen och hittalösningar. Jag kommer senare att ha vidare kontakter med berördaparter. Jag är mot den här bakgrunden inte beredd att ge besked om vilkaåtgärder som kommer att vidtas. 16 RUNEJOHANSSON (s): Jag tackar för svaret. Efteralla de kontakter som jag har haft med departementet ocharbetsmarknadsministern vet jag att är mycket väl insatt idetta ärende. Därför känns det inte meningsfullt att här i kammaren på nytt draupp hela bakgrunden till Åsiverkens problem. Men jag skulle ändå viljakomplettera med några ytterligare argument. Om åtgärder för att trygga sysselsättningen vid ABÅsiverken i har under en lång följd av år varit den hårdastarbetslöshetsdrabbade kommunen i hela . F. n. är kommunen den somi hela har den högsta arbetslösheten. Vid den senastearbetskraftsundersökningen visade det sig att det gick över 120 arbetssökandepå varje ledigt jobb. Denna situation är allvarlig och helt oacceptabel. Därförär det absolut nödvändigt att jobben kan räddas vid Åsiverken. Jag skulle också vilja peka på att jag är fullt medvetenom att det finns för många små varv här i landet. Men det känns ändå pånågot sätt fel att det bästa av dem skall försvinna. Det är just i den härfasen som den aktuella färjebeställningen kan vara avgörande för omomställningen till annan produktion . Därför borde det vara ett gemensamtintresse för alla parter att åstadkomma en lösning. Jag hade, herr talman, hoppats att departementet och AMStill skulle ha kunnat finna en lösning för Åsiverken. Jag vet att ärendethar varit besvärligt, och jag vet också att både företagsledning och kommun medkort varsel har fått fid för diskussioner med arbetsmarknadsministern. Jag villslutligen vädja till arbetsmarknadsministern: så att ett bemyndigande attbeställa en färja hos Åsiverken kommer till stånd, så att sysselsättningen pådet sättet kan räddas för ett bra företag. 17INGVAR i (c); Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret på frågan. Först vill jag ge en liten bakgrund.