prot · G70914 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:14 1 § Kompietteringsval till utskott partigrupp har som suppleant iarbetsmarknadsutskottet under ledighet anmält hennes ersättareCecilia Jensfelt. Talmannen förklarade vald till suppleant i arbetsmarknadsutskottet () 2 § Justerades protokollet för den 14 innevarande manad. 3 § Meddelande om svar på interpellation 1983/84:6 Med hänvisning till riksdagsordningen 6 kap.1 § vill jag meddela att jag ej kommer att besvara interpellationen av Jan-ErikWikström om biståndet till utvecklingsländerna inom den angivna tiden fyraveckor. Med anledning av att regeringen i proposition 1983/84:40 omekonomisk-politiska åtgärder kommer att redovisa vissa ställningstagandenrörande utvecklingsbiståndet, har interpellanten och jag kommit överens om attinterpellationen besvaras i samband med kammarens behandling av propositionenoch utskottsbetänkandet. Om svensk anknytning sovjetiskt naturgasnät 4 §Svar på fråga 1983/84:76 om svensk anknytning till sovjetiskt naturgasnät har frågat mig om vilkaåtgärder som kommer att vidtas för att få en svensk anknytning tillnaturgasleveranser från . har regeringens uppdrag att planera ochsamordna de åtgärder som kan krävas vid en introduktion av naturgas på densvenska marknaden. I bolagets basverksamhet ingår, förutom arbetet medSydgasprojektet, bl. a. att undersöka förutsättningarna för att bygga uppnaturgasmarknader i västra och östra . Det s. k. utgårfrån en naturgastillförsel från via . Vid början av nästaår kommer Swedegas att till regeringen redovisa förutsättningarna för dettaprojekt. Jag är alltså inte beredd att diskutera vilka åtgärder som dennarapport kan komma att föranleda. 4 (vpk): Det bästa man kan säga om regeringens ochenergiministerns agerande och handläggning av denna fråga är att det visas ettmärkligt ointresse. Det är märkligt att som en av de utveckladeindustrinationerna i inte är intresserat av att i likhet med alla deandra länderna med samma status koppla på naturgasnätet från . Vi känner till bakgrunden: Många debatter har förts omdetta, från sida har det förekommit försök att stoppa leveransen avnaturgas från till - detta har avvisats av samtligavästeuropeiska stater. är exempelvis garanteradleveranser , och omkring 8miljarder kubikmeter vartdera, en mindre kvantitet - - , osv. Det här betyder ett stort uppsving för dessa statersindustri - tillverkning av komponenter osv. Det har garanterat dem mångårigaleveranser av en billig, bra och högst användbar naturgaskälla. Som jag sade ärdet märkligt att är så ointresserat. En gasledning är framdragen fill Kouvola öster ömHelsingfors. Även hör alltså till den krets av stater som har kopplatin sig på detta nät. Finnarna kommer att dra gasledningen fram till Helsingfors- det beslutet är redan fattat. De är oerhört intresserade av att Sverigeträder till och är villiga att underhandla om och utföra en framdragning avgasledningen till . Det skulle då finnas möjligheter för Sverigeatt koppla in sig på denna ledning. säger energiministern bara: Det här kan jag inte taställning till , det måste vänta . Man kan fråga sig om tågetskall gå ifrån oss igen, som detgjorde vid utbyggnaden av olje- och naturgasnäten . Den gångenmissade vi stora leveranser till pipelines och annat för den svenskastålindustrin. Det här ärendet är viktigt också ursysselsättningssynpunkt. kommun har, som alla känner till, varitintresserad. En svensk anknytning skulle också betyda oerhört mycket för bl. Det har sagts att har erbjudit leveranser avnaturgas till på upp till 3 miljarder m. Jag ställer en direkt frågatill energiministern om denna uppgift är riktig. Jag skulle gärna vilja ha ettbesked om hur det ligger till med den saken. Jag vill också fråga: Vad anseregentligen energiministern om naturgas som energikälla jämförd med andraenergislag? Om utnyttjandet av inhemsk skogsenergi Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 1983/84:4 om utnyttjandet avinhemsk skogsenergi har frågat mig vilka åtgärderregeringen avser att vidta för att säkra optimalt utnyttjande av inhemskskogsenergi i stället för t. ex. miljöpåverkande importbränsle såsom kol. Med den inriktning av energipolitiken som riksdagenbeslutade beräknas skogsbränslen svara för . Dettaär en mycket betydande del av vår energiförsörjning. Det krävs ett uthålligtoch målmedvetet arbete för att nå denna nivå. Inte minst är det nödvändigt att undanröja sådana hinderför utvecklingen inom området som består i olösta problem och konflikter. Bl.a. måste vi lösa frågan om konkurrensen mellan skogsindustrins råvarubehov ochen ökad användning av skogsråvara för energiändamål. Inriktningen är attskogsindustrins behov skall tillgodoses i första hand. Regeringen har tagit en rad initiativ ochvåren för att uppnå detta syfte. För att åstadkomma en riktig avvägning mellanskogsindustrins råvaruförsörjning och intresset av att utnyttja skogsavfall somenergiråvara skärpte regeringen prövningsförfarandet enligt 136 a§ byggnadslagen (BL) när det gäller anläggningar som framställerträfiberbränsle och anläggningar som eldas med träfiberråvara. Betydande arbete har vidare lagts ner på att samordnaolika statliga organs arbete i fråga om biobränslen. a. enöverläggning med berörda myndigheter och departement om samtliga problem påbiobränslesidan. Regeringen har även haft en rad överläggningar med berördaföretag, branschorgan och fackliga organisationer. En interdepartemental arbetsgrupp, biobränslegruppen, hartillsatts för att bl. a. gå igenom de praktiska problemen i samband medskogsbränsle-användningen och föreslå åtgärder för att lösa problemen medkonkurrensen mellan olika användare av skogsråvara. Arbetsgruppen avser attavge en Om utnyttjandet av inhemsk skogsenergi rapportmed förslag till åtgärder . Regeringen har vidare uppdragit åt industriverket ochskogsstyrelsen att närmare utreda effekterna på skogsindustrinsråvaruförsörjning av en ökad användning av skogsråvara för energiändamål.Resultatet av utredningen redovisades i rapporten eldning medskogsråvara - nya möjligheter och konsekvenser. Utredningen konstaterar bl. a.att en mer omfattande användning av ved för eldning är ett skogspolitiskt medelatt öka tillgången på barrvirke. Rapporten remissbehandlas f. n. Avsikten äratt biobränslegruppens förslag bl. a. skall grunda sig pårapporten och remissyttrandena. En möjlighet att öka tillgången på råvara både förskogsindustrin och för eldningsändamål erbjuder de regionala bränslebolag somhåller på att etableras av inhemska värmeproduktionsintressenter och till vilkaäven skogsindustrin kan ansluta sig. Dessa regionala bränslebolag bör kunnabidra till en bättre fungerande fastbränslemarknad. Därmed skapas ett samband ihela bränslekedjan, allt från utvinning till förbränning. Regeringen har dessutom förelagt ettförslag till ändrad inriktning av energibeskattningen. Förslaget innebär bl. a.att inhemska bränslen skall befrias från moms. De skall inte hellerförmånsbeskattas. Förslaget innebär vidare att skatten på kol successivt höjs såatt skatten per energienhet fr. o. m. kommer att motsvara ca hälften avskatten på olja. Regeringen avser vidare att lägga fram förslagtill om fortsatt stöd för åtgärder för att ersätta olja och förinvesteringar inom energiområdet. Med de här nämnda åtgärderna som regeringen har vidtagitär det min övertygelse att de hinder som har funnits inom detta område kommeratt undanröjas och att vi nu skall kunna få en ökad takt när det gällerutnyttjandet av inhemska bränslen. 6 (vpk): Det blir en litet märklig debattordning,eftersom interpellanten själv inte kommer upp i första hand. Jag har gått upp i denna debatt därför att jag tycker attdet är en hel del saker på detta område som det fortfarande finns all anledningatt diskutera med regeringen och dess energiminister. Jag vill med detsammasäga att mycket av det som har gjorts är mycket bra. Jag skall inte ta upp detresonemanget en gång till, men det har kommit sådana förslag som vi frånvårt partis sida har drivit . Det är glädjande att dekommer , även om det skulle ha varit mera glädjande om de hade kommit tio årfidigare. Det finns en motsättning mellan skogsråvara och det som skallanvändas för uppvärmning, dvs. I svaret hänvisas också tillutredningar m. m. som skall komma; det sägs också att man skall ta upp dennafråga. Man kan diskutera och fråga sig om det i alla hänseenden är heltnödvändigt att den svenska skogsindustrin alltid skall ha det första"uppropet" på de Det är säkert mycket bra för skogsbolagen och skogsindustrin - detjänar pengar, speciellt i detta läge - och det är indirekt bra för staten,därför att handelsbalansen förbättras osv. Men kanske det kan vara förmånligt att se litetmera kritiskt på detta förhållande. Det är ju inte helt säkert att precisvarenda pinne som går att använda fill massa skall användas till massa, med tankepå bränsleläget, ersättningen av olja och avvecklingen av kärnkraft, somkommer' . Jag skulle därför gärna vilja höra om energiministern idetta sammanhang har en bestämd uppfattning att det alltid skall vara så. Detstår också i interpellafionssvaret att det alltid i första hand skall varaskogsindustrin som skall prioriteras. Är detta en absolut förutsättning? Finnsdet inte möjligheter att man i olika regioner skulle kunna tänka sig en någotmindre kategorisk uppfattning i denna fråga? En annan mycket intressant sak i detta sammanhang är deregionala bränslebolagen - en fråga som vi från vpk:s sida har drivit i mångaår men alltid fått avvisad. kommer de regionala bränslebolagen, och detgläder mig. Vi har föreslagit regionala bränslebolag med ett dominerandeinflytande från kommuner, landsfing osv. I svaret här talas det om"regionala bränslebolag som håller på att etableras av inhemskavärmeproduktionsintressenter". Innebär detta att också kommuner,landsting osv. kommer att få inflytande i dessa regionala bränslebolag, ellerbetyder det att det bara blir på marknadsbasis, med de stora företagen, därnaturligtvis också skogsindustrin - som det står här - skall vara med? Det ärockså en intressant fråga i detta sammanhang. Om utnyttjandet av inhemsk skogsenergi Anledningen till att fick ordet nu varatt han var anmäld på talarlistan och att interpellanten inte var närvarande ikammaren när svaret lämnades. 8 (): Jag ber om ursäkt för att jag missbedömdetiden. På grund därav måste jag tidsbegränsa mitt inlägg, men jag skall försökaatt få med det väsentliga. Jag tackarenergiministern för svaret. Energiministern redovisar några positiva åtgärder somvidtagits för att främja ökad användning av skogsenergi. Visst är detta bättreän ingenting alls, men tyvärr passar det mesta under rubriken . Energiministern tar med all rätt upp konflikten mellanindustri- och energiråvara. Det vore fel att förneka att en sådan konfliktfinns. Det är också fel att tro att den helt kan undanröjas. Ställer man kravetatt man i alla lägen skall kunna styra all skogsråvara till rätt användning, kommerdet att bli ett mycket allvarligt hinder för såväl skogsindustrin somenergianvändarna. När vi från sida hävdade atttillkomsten av ett energisortiment med rätt hantering skulle innebära atttillgången på industri- Om utnyttjandet av inhemsk skogsenergi råvara ökar, då trodde varken socialdemokrater ellermoderater på oss. säger energiministern i sitt svar att industriverketoch har konstaterat "att en ökad användning av ved föreldning är ett skogspolitiskt medel att öka tillgången av barrvirke". -Jag hade här tänkt återge vissa utdrag ur utredningen som verifierar justdetta, men jag får avstå från det. Det var just detta sade 1981. Om vi då hade fåttstöd för våra förslag, skulle både ekonomi och sysselsättning ha varitbetydligt bättre . Det är framför allt fråga om att utveckla tekniken att tatill vara en större del av vad skogen producerar. Industrin prövar "träddelsmetoden" och olika slags helträdstekniker för upparbetningvid terminaler. Detta är tekniker som säkert kommer att få en viss framgång,men jag är rädd för att regeringen här lyssnar alltför mycket på industrin. För det småskaliga skogsbruket - och det svarar för mer än50 % av produktionen - behövs andra metoder, som inte kräver en lång, dyrbaroch känslig kedja av maskiner och personal. Hopsamling, buntning och lageruppläggningav energived måste bli ett enmansjobb. Lagringen och torkningen måste kunnaske till ringa kostnad vid bilväg, där energiveden vid behov kan hämtas medvanliga timmerbilar. Flera intressanta metoder prövas, och det är viktigt attde får ett aktivt stöd så att tekniken snabbare får en bredare spridning. Energiministern försöker att få skärpningen av prövningenenligt 136 a § byggnadslagen att framstå som en positiv åtgärd. Detta är en avde regeringsåtgärder som aktivt bidragit till att försena utvecklingen av ochskapa osäkerhet kring utnyttjandet av skogsbränsle. Det vore bra om regeringenförst som sist gav upp sin kolartro på att man kan reglera bort konflikter. Attgöra det förvärrar bara konflikterna. Den utredning som energiministern självhar refererat till i svaret har bl. a. analyserat verkningarna av 136 a §. Somen konsekvens av analysen föreslår utredningen att regeringen t. v. ersätterprövningen med uppgiftsskyldighet för den som vill bygga störreeldningsanläggningar. Utredarna pekar på att en viktig orsak till den lågautbyggnadstakten är regleringen enligt 136 a § byggnadslagen. Regeringens allvarligaste missgrepp är den spridning avreklam för kol som skett. bestämde sig regeringen för att detskulle vara 25 större koleldade anläggningar. Det är att beklaga att regeringensysslar med sådant som inte behövs. Effekten av denna deklaration blev attmånga fliseldnings-och värmepumpsprojekt fick stå tillbaka för koleldning. Som lök på laxen lovade regeringen bidrag tillmiljöanläggningar vid koleldningsanläggningar, som i många fall inte behövs.Kolskatten talade man inte så mycket om . Några bestämdakolmiljökrav var man inte heller beredd att deklarera. Det har vid det härlaget blivit ett klassiskt talesätt bland socialdemokratiska kolpolitiker atthänvisa till "sträng praxis", även om den bara grundar sig på enstakatillståndsärenden. Denna flathet vad avser kolpolitiken har medfört att vi med många band är bundna till ett alldeles onödigt kolberoende. När energiministern nu äntligen kommer med kolskatteförslagetså är det både för litet och . skall kolskatten bli 50 %av Varför skall den inte bli det med en gång?Varför skall inte kolet belastas med beredskapsavgift? Jag får , beroende på att min taletid är begränsad,koncentrera mig på en rad frågor, som kanske därför kommer att hänga litet iluften. Varförskall inte kolskatten motsvara av oljeskatten redan nu? Varför skall inte kolet ta del i kostnaderna förberedskapslagring, forskning osv. Hur skall enerigministern beräkna kolskatten, om kolprisetnärmar sig priset på tjockolja? Jag hade tidigare tänkt att här redovisa en utredning somkonstaterar att kolpriset är kostnadsberoende och att priset därför kommer attstiga drastiskt när det blir bättre balans på marknaden. Den matematik förskatteberäkning som redovisas i propositionen och som grundar sig på att koletkommer att kosta bara hälften så mycket som oljan blir då inaktuell, och följerman då energiministerns principer så innebär det motsvarande skatteskärpning. Energiskattepropositionen bygger på principen att inhemskabränslen skall vara skattefria. Innebär det att skattebefrielse skall gällaockså för etanol, som produceras på inhemska råvaror? Sedan talar energiministern i positiv ton om ett fortsattstöd för åtgärder som syftar till att ersätta olja. Min fråga lyder: Kommereldningsanläggningar för skogsbränsle att behandlas minst lika positivt somtorveldade anläggningar? Om utnyttjandet av inhemsk skogsenergi Jag skall börja med att ta upp frågan omkolintroduktionen och vill då, , lägga fast ett par saker som ärviktiga. Denkolintroduktion som pågår är helt i enlighet med beslut som riksdagenfattade 1981 på förslag av den trepartiregering som då leddes av centern.Centern står alltså bakom den kolintroduktion som motsvaras av ett tjugofemtalanläggningar av det slag som håller på att uppföras eller planeras. Det ärinte fråga om någonting annat än det ni själva har medverkat till att fattabeslut om. Vi ställerutomordentligt stränga miljökrav. Den prövning som görs företas individuelltför varje anläggning just för att man skall kunna ta hänsyn fill de miljökravsom måste ställas på den med hänsyn till regionala förhållanden och annat. Vi kommer i en kolproposition i vår att ta ställning tillvilka miljökrav som långsiktigt skall ställas på basis av en rad olikautredningar, bl. a. kol-, hälsa-och miljöprojektet, och remissyttrandena överdem. Självfallet kan det väl inte vara något annat än bra att vi ställerstränga miljökrav i kombination med att vi främjar utvecklingen av sådan tekniksom minskar kolets mycket allvarliga miljöeffekter. Det är ju ett ansvarsfulltsätt att hantera kolintroduktionen på. Vi kommer dessutom att lägga fram andra förslag fill dettariksmöte, vilka syftar fill att ge regeringen ett fast grepp överkolintroduktionen, så att denna sker på ett planmässigt och försiktigt sätt medhänsyn till miljökraven. Om utnyttjandet av inhemsk skogsenergi På frågorna om kolskatten vill jag svara följande. Koletär mycket lågt beskattat. Det har bedömts vara en alltför storpåfrestning på de berörda att i ett steg ta en skattehöjning till . Manbehöver normala planeringstider i de kommuner som sysslar med dessa frågor föratt de skall kunna anpassa sig till den nya skattenivån. Frågan om beredskapslagring överses f. n., och det kommeratt framläggas förslag i den frågan . Om prisrelationerna mellan kol och olja skulle förändras,blir det naturligtvis anledning att ta upp en diskussion kring de frågorna, omvi skall följa - och det anser regeringen självfallet - principerna ipropositionen om att vi måste ha en skatt som bl. a. relaterar sig till belastningenpå handelsbalansen. Det har i dagssituationen inte varit anledning att ta uppen diskussion om skatten på inhemsk etanol. Vad beträffar förslaget om eldnihgsanläggningar förinhemska bränslen i det kommande förslaget om åtgärder för oljeersättning kanjag inte föregripa det förslaget - det vet . Våra förslag kommerinom att bli bekanta för hela kammaren. Jag vill sedan ta upp frågan om inhemska bränslen. Det gåratt hävda, , att det gjorts för litet och att det gjorts för sent.Men det som gjorts har skett efter regeringsskiftet för ett är sedan. Omcentern hävdat en viss linje 1981, hade det gått mycket bra att föra frarndessa åtgärder till praktiska förslag som regeringspolitik, ifall det hadefunnits uppslutning för det i den dåvarande borgerliga regeringen - men detfanns det uppenbarligen inte. Enligt vår bestämda uppfattning efter erfarenheterna fråndet här året finns det inga genvägar att nå resultat när det gällerintroduktionen av inhemska bränslen. Vi måste ta itu med de praktiskaproblemen. Vi inåste ta itu med existerande konflikter och lösa dessa. Och dethar vi gjort. Tack vare detta - det arbetet var tidigare ogjort - har vi tagitväsentliga steg framåt, som icke tidigare tagits. Vi har bl. a. tagit fram denutredning som nu refererar till. Den togs inte fram påinitiativ av någon borgerlig regering där ingick. Detta gällde ävenfrågan om momsbefrielse för inhemska bränslen och frågan om investeringsstödför utveckling av inhemska bränslen. Jag anser att det, med tanke på hur litetsom tidigare hade gjorts, är litet farligt för att ta upp denna fråga. Jag skulle önska att vi hade kommit längre på väg. Men nuhar vi tagit ett rejält grepp över utvecklingen, och kommer besluten stegför steg ute i landet, inte minst i de regioner som behöver ny sysselsättning. Jag vill säga att de regionala bränslebolag som bildasmed stöd från regeringen där det behövs har en rad intressenter sommedagerande. Däribland är kommunerna och ofta även landstingen mycketbetydelsefulla och ofta ledande. Men det är viktigt att producentintressena ärmed. Då kan man använda bränslebolagen för att finna praktiska lösningar påproblemen att dela upp skogsråvaran för den rätta användningen. somvi är mycket bestämda på att skogsindustrins intressen skall gå i första hand,av hänsyn till landets export och ekonomi, tycker vi att de här problemen praktisktgår att lösa. De behöver alltså inte ställas mot varandra i olösligakonflikter, bara man tar itu med problemen på det sätt som vi har gjort. Med detta, herr talman, har jag inom den tid jag hade tillmitt förfogande kunnat svara på de frågor som och ställde. 10 (): I Energiministern frågar först vad vi skall hai stället. Sedan hävdar energiministern att står bakom kolbeslutet. Vistår bakom energibeslut, men vi har då framför allt den meralångsiktiga målsättningen för ögonen. Den målsättningen är att successivtutveckla ett energisystem, i huvudsak baserat på varaktiga, helst förnybarainhemska energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan. har hänt vad vi i och för sig sadeskulle hända, men som ingen då trodde, nämligen att bl. a. värmepumpsteknikenhar gjort helt andra landvinningar än vad i varje fall socialdemokraterna ochmoderaterna räknade med. Det gör att vi täcker in en energivolym som väl svararmot kolsatsningen. För oss är det då helt naturligt att man ser på delångsiktiga målen. Kan man nå dem snabbare, skall man självfallet försöka göradet och inte envist hålla fast vid ett detaljbeslut, som ändå bara var ett målpå vägen. Det finns ju möjligheter både genom bättre energihushållande - vi vetatt de möjligheterna är långt ifrån uttömda - och genom utnyttjande av delsöverskottet på elström, dels värmepumpstekniken, som visat sig mycket lönsam.Så det är en mycket liten kolsatsning som behövs. Det är direkt i strid mot delångsiktiga målen som regeringen driver igenom en så omfattande kolsatsning. Det mest allvarliga är att vi genom den här kolsatsningenoch dryga investeringar binder upp en del av värmemarknaden, som är ständigtkrympande. Därmed kommer det att bli allvarliga låsningar som hindrarbättre alternativ, inhemska bränslen, och solenergin, osv. Dettaär ett mycket allvarligt missgrepp som regeringen gör. Stränga krav på kolet. Vi har aldrig protesterat mot det,energiministern. Däremot tycker vi att det är en brist att man inte har velatge klara besked. Vi har haft konkreta förslag från vår sida, men dem harsocialdemokraterna med hjälp av förkastat. Förändring av kolskatten. Det är ett mycket intressantbesked. De flesta bedömare säger att kolpriset är i litet längre perspektivkostnadsberoende. Alla bedömare är också överens om att , om det sker enförnyelse i branschen, så ger inte kolpriset kostnadstäckning, varken för frakteller produktion. Detta innebär att vi måste räkna med mycket kraftiga ökningarav kolpriset . Då skall alla som tänker investera i kolräkna med att man jämsides med en prisstegring skall få motsvarandeskatteökning, vilket gör att den ekonomiska grunden för kolsatsningen heltrycks undan. Det är bra om energiministern kan tala om det , för jagtycker att det är fel om man lurar kommunalmän och andra till att görainvesteringar på felaktiga grunder. Sedan tillinhemska bränslen. Vad har hänt sedan regeringsskiftet? Omutnyttjandet av inhemsk skogsenergi Om utnyttjandet av inhemsk skogsenergi hänt enhel del saker. Man har ensidigt stött satsningar på torv, vilket inneburit i regioner med uppenbart överskott av skogsbränsle bundit sig förtorv, som har prioriteringsordning 2. Man har skärpt prövningen enligt 136 a§, och man har talat mycket om kol och skapat en villervalla som har gjort attvi har fått en markant försening av inhemska bräslen. Det har utan tvivel varit en kolets period. Jag kan gärnage regeringen, och särskilt energiministern, en komplimang för att ni nu tycksha tänkt om. Det uppskattar vi i enormt. Men vi kan inte helt bortsefrån de krumbukter som har gjorts dessemellan och som har åstadkommit en heldel skada både på ekonomi och framför allt i vad gällersysselsättningen.