prot · G70916 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:16 Förhandlingarna leddes till en början av tredje vicetalmannen. 1 § Justeradesprotokollen för den 19 innevarande månad. 2 § Tredje vicetalmannen meddelade att till kammaren inkommit läkarintyg för ,som var sjukskriven ytterligare den 21 oktober-den 20 november. Erforderlig ledighet beviljades. Tredje vice talmannen anmälde attAnna-Kerstin () även skulle tjänstgöra som ersättareför . 3 § Upplästes följande inkomna skrivelse: Undertecknad anhåller att erhålla tjänstledighet frånriksdagsarbetet fr. o. m. t. o. m. förfullgörandet av uppdraget som FN-delegat. Denna anhållan bifölls av kammaren. Tredje vice talmannen anmälde attBo Krogvig () skulle tjänstgöra som ersättare för . Om utlandssvenskurs rätt tiU vård vid Karolinskasjukhuset 4 § Meddelande om svar på interpellation 1983/84:15 Jag vill anmäla att jag inte kommer attbesvara interpellation 1983/84:15 av RolfWirtén om alkohoholpolitiken inom denföreskrivna tiden på grund av att interpellanten befinner sig i FN och inte kanta emot svaret. Jag har kommit överens med om attinterpellationen skall besvaras . 5 § Svar på fråga 1983/84:106 om utlandssvenskars rätttill vård vid har frågat mig närförhandlingar mellan staten och om utlandsvenskarsrätt till vård vid beräknas vara klara. Bakgrunden till frågan är beslut med anledningav proposition 1980/81:95 om ändrat huvudmannaskap för . Idetta uttalade att staten genom förhandlingar med länslandsting borde tillskapa en ordning som inte avvek från den som dittills hadegällt i fråga om sjukhusvård för utlandssvenskar vid sjukhuset. På grundval av hemställan inleddesförhandlingar mellan statens förhandlingsnämnd och ifrågan . Därvid konstaterade emellertid parterna att fråganinte berörde enbart , och de enades därför om attfrågan borde tas upp i överläggningar med . I de överläggningar som förhandlingsnämnden sedan har haftmed har den större frågan om utlandsvenskarnas sjukvårdsförmåneri och deras ställning i sjukförsäkringen aktualiserats. Det avtal somgäller mellan landstingen om ersättning för vård av patienter som inte hör tilldet egna landstingsområdet - det s. k. utomlänsavtalet - berör över huvud tagetinte vården av utlandssvenskar. har frågan om ett särskilt skyddgenom försäkring-bl. a. försjukvårdskostnader i Sverige-för en betydande grupputlandssvenskar, nämligen svenska företags anställda i utlandet, behandlats ien departementspromemoria. Ds S 1981:14, och i proposition 1981/82:199 ochdärefter tagits upp i förhandlingar mellan LÖ, PTK och SAF. Under sådana omständigheter harregeringen ansett att man vad.gäller särskilda vårdmöjligheter förutlandssvenskar vid bör avvakta den vidare utvecklingen avfrågan om utformningen av socialförsäkringsskyddet för svenska företagsanställda i uflandet. 3KARIN AHRLAND (fp): Jag tackar för svaret. Jag harblivit lugnad så till vida att jag märker att regeringen inte har glömt bortärendet, vilket jag befarade en fid. Det finns nämligen, som , ett riksdagsbeslut med anledning av en folkpartimotion om attutlandssvenskarna skall få behålla den möjlighet till vård på Karolinskasjukhuset som de har haft förut. Socialdemokraterna yrkade visserligen avslagpå denna motion, men valutgången betyder inte att alla riksdagsbeslut förevalet som gick socialdemokraterna emot kan nonchaleras. Det finns ett uppdrag till regeringen att lösa frågan.Detta uppdrag har uppmärksammat och försökt påminnaom. Föreningen har skrivit till det socialdemokratiska sjukvårdslandstingsrådeti och påmint om ärendet, men över huvud taget inte fått någotsvar. Det är bristen på svar därifrån som har föranlett min fråga. Fick inteutlandssvenskarna något svar från den ena socialdemokrafiska sjukvårdspolitikern,kunde ju jag försöka få svar från en annan. har jagfått veta att regeringen avvaktar. Under vissa omständigheter kan jag accepteradet, ifall dröjsmålet medför något gott - och det finns möjligen hopp om attdet gör det. Ett särskilt försäkringsskydd kan vara mycket bra för utlandssvenskarna. Jag måste, dess värre, fortsätta mitt frågande, så att detblir något resultat. Den ena frågan gäller när man kan räkna med att deförhandlingar som förs med LO, PTK och SAF kan vara avslutade. Hur längedröjer det? Den andra är: Kommer detta socialförsäkringsskydd bara att gällasvenska företags anställda i utlandet? Vad händer i så fall med övriga svenskari utlandet och deras möjligheter till sjukvård när de kommer hem? Om utlandssvenskars rätt till vård vid Karolinskasjukhuset Det är omöjligt för mig att säga när ettförhandlingsresultat kan föreligga. Jag utgår från att lika välsom jag vet att man inte kan sia om när förhandlingar tar slut. Vi har vid kontakter med både fått klart för oss att frågan är aktuell iförhandlingarna. Det är det svar som jag kan ge . 5 (): Jag vet precis lika väl som det är omöjligt att fastställa ett slutligt datum. Men jag hoppas attGertrud tar till sin uppgift att göra allt hon kan för att påskyndaförhandlingarna. Överläggningen var härmed avslutad. Om den väntade nedläggningen av bensinstationer 6 § Svar på fråga 1983/84:7 om den väntade nedläggningenav bensinstationer har frågat mig vilka åtgärderregeringen kommer att vidtaga för att begränsa de negativa effekterna förmänniskorna i glesbygden av en väntad omfattande nedläggning avbensinstationer. har hänvisat fill en utredning av statenspris- och kartellnämnd, SPK, enligt vilken en omfattande nedläggning avbensinstationer kan väntas. Den utredning som refererar till måste varaSPK:s . Den rör bensinhandeln i stort från olikaaspekter och tar inte särskilt upp glesbygdsproblem. I glesbygden kan en del bensinstationer blinedläggningshotade på grund av bl. a. sviktande befolkningsunderlag. En negafivutveckling kan dock motverkas med hjälp av det statliga stöd som kan lämnastill kommersiell service i glesbygd. Det omfattar även stöd tilldrivmedelsanläggningar. I glesbygden är det vanligt att lanthandeln även harhand om bensinförsörjningen. Att bibehålla bensinförsäljningen är ofta ocksåen förutsättning för lanthandelns överlevnad. Ett problem har dock varit attmånga pumpar och cisterner varit gamla och utslitna och att lanthandeln inteorkat bära kostnaderna för en upprustning. Det statliga glesbygdsstödet har dåmöjliggjort nyinvesteringar på flera håll. har ca80 bensinanläggningar fått statligt investeringsstöd. 7BÖRJE (): Jag ber att få rätta statsrådet på en punkt:Jag heter . Det kan vara så att jag inte haft anledning attställa någon fråga till statsrådet tidigare. Jag skall försökabättra mig på den punkten, så att vi kan komma till tals litet oftare. Jag beratt få tacka statsrådet för svaret på min fråga. Den omedelbara bakgrunden till frågan är den utredning somstatens pris-och kartellnämnd lämnade om bensinhandeln iSverige. Vidare har jag haft anledning att ställa frågor ombensinbolagens prispobfik mot handeln i glesbygd. Bensinförsäljningen i justglesbygden från bilverkstäders och detaljhandels sida harså dålig lönsamhet attdet för många är svårt att fortsätta med ifrågavarande försäljning. Jag haruppfattat det som en medveten prispolitik från bensinbolagens sida för attminska sina egna kostnader. Bolagen får för sin egen del en mer rationellhantering om de slipper distribufion fill de många små försäljningsställena. Den som har ett särskilt intresse för glesbygdens problemser med stor oro på den utveckHng som erfarenhetsmässigt sker och somutredningen från statens pris- och kartellnämndockså bekräftar. I denna intressanta och fylliga redogörelse visas attantalet försäljningsställen för drivmedel kraftigt reducerats under senare år.1968 fanns totalt nära 9 000 försäljningsställen för drivmedel, och 1975 fanns,enligt motsvarande beräkning,ca 7 000. fanns enligt undersökningen 5 363 försäljningsställenför bensin, och , nära , kan det säkert bekräftas att dennautveckling fortsätter. hade vi före andravärldskriget i vårt land 12 500 försäljningsställen för drivmedel, varav 90 %dominerades av någon form av annan verksamhet - vanligen försäljning avdagligvaror. Det var givetvis fråga om lanthandel och verkstadsföretag i allrastörsta utsträckning. Det var i då antalet fordon var litet iförhållande till . som SPK:s utredning konstaterar nedgången iantal försäljningsställen påpekas också att speciellt antalet s. k.trafikbutiker ökar påtagligt. Det är alltså systemet med försäljning av såväldrivmedel som dagligvaror och även reparationer, olika former av service,servering o. d. Enligt utredningen förefaller bortåt 1 000försäljningsställen vara i farozonen för nedläggning. Det är en illavarslandeutveckling. Den berör inte bara bilisterna- den berör handeln i glesbygd. Mankan nämligen frukta att många av de i nedläggningsprognosen berördaförsäljningsställena finns i glesbygden. Längre väg till bensindepån blirkostsam för glesbygdsbon; Med tanke på att försäljningsstället i den störretätorten är "allvarubutik" ligger det nära fill hands attockså göra dagligvaruinköpen i denna butik i stället för i hemortens närbutik. För en beräknad ökande turism är det olyckligt omförsäljningsställena i glesbygden försvinner. En god försörjning av drivmedel i skilda delar av vårtland är en viktig regionalpolitisk fråga. Hur är ansvaret lagt på länsstyrelserna för att dessa isin regional- och glesbygdspolitik skall kunna ta initiativ i frågor som rördrivmedelsförsörjningen? Jag har förstått att både har sökt kontakter med regeringen. Vilkaåtgärder avser regeringen vidta i avseende på dessa framstötar? Om den väntade nedläggningen av bensinstationer Jag har självfallet ingenting emot att svarapå fler frågor från . I det skriftliga svaret som fått i sin hand står det också att heter ochingenting annat. Men jag råkade förväxla och säga bokstaven v i stället för t,vilket jag ber om ursäkt för. Länsstyrelserna prövar om glesbygdsstöd skall lämnas tillbensinanläggningar. Utöver det investeringsstöd som jag tidigare nämnde harlänsstyrelserna möjlighet att vid akuta problem lämna driftsstöd tilllanthandel eller bensinanläggning, om det finns s. k synnerliga skäl och andraåtgärder visat sig otillräckliga. Jag vill nämna för att 31glesbygdsbutiker och 2 bensinanläggningar fick driftsstöd under föregåendebudgetår. Jag vill också tillägga, herr talman, attstrukturförändringar i glesbygden fortlöpande bevakas av flera myndigheter. Jagvill påstå att det finns en beredskap att motverka en eventuell utslagning avstrategiskt belägna Om bättre kost-nadskontroU vid den statliga bostadslångivningen Jag kan i sammanhanget slutligen nämna att och har skrivit tillregeringen angående en begynnande strukturförändring inom bensinhandeln. Debåda förbunden kommer att informera mig om den aktuella situationen vidöverläggningar på industridepartementet . 9 (): Jag ber att få tacka statsrådet fördenna komplettering och då även för beskedet att man på industridepartementettänker tillmötesgå och Petroleumhandelns riksförbundi fråga om de kontakter de bett om. Statsrådet säger i svaret att 80 bensinanläggningartidigare har fått statligt investeringsstöd. Det är inte särskilt många iförhållande till det stora antal bensinanläggningar som man nu fruktar skallförsvinna - bortåt 1 000 enligt SPK:s undersökning. Jag frågar mig vilken beredskap regeringen har för attmotverka den här ökande nedläggningen. Tänker regeringen på dessa förhållandeni budgetarbetet /85? Glesbygden behöver stärkas - det tror jag attockså statsrådet kan hålla med om. Överläggningenvar härmed avslutad. 7 § Meddelande om svar på interpellation 1983/84:1 har hemställt att jag skallvänta med att besvara hans interpellation om förbud mot kasein i flytspackel,m. m., trots att svaret därmed inte kommer att lämnas inom den föreskrivnatiden. Jag avser därför att besvara interpellationen . 8 § Svar på fråga 1983/84:84 om bättre kostnadskontrollvid den statliga bostadslångivningen har frågat vilka åtgärder jagavser att vidta för att uppnå bättre kostnadskontroll av den statligabostadslångivningen. Jag är givetvis beredd att vidta alla de åtgärder sombehövs för att förhindra att någon får större statliga bostadslån än vad som äravsett med hänsyn fill ombyggnadskostnaden. kommer i mitten avnovember att lämna en redogörelse till regeringen för de åtgärder som styrelsenanser behöver vidtas för att uppnå en bättre kostnadskontroll. I denkommande budgetpropositionen tänker jag återkomma till frågan och lämnaen redogörelse för vad styrelsen avser att göra och för mina egna övervägandenoch förslag för att nå en bättre kostnadskontroll. Under detta anförande övertog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 12 (): Jag tackar bostadsministern för svaret på min fråga. Orsaken till frågan är en undersökning som är utförd avlänsbostadsnämnden i . Undersökningen avsåg dels uppgivnaombyggnadskostnader vid slutliga ansökningar om bostadslån, dels uppgifter ideklarationer till skattemyndigheterna. Elva ombyggnadsärenden omfattades avundersökningen. Endast i tre av dessa ärenden stämde de uppgivna kostnaderna.I övriga åtta ärenden fanns det differenser, och inom denna grupp redovisadesdifferens på ända . Undersökningen är självfallet ett bra initiativ avlänsbostadsnämnden i . Det är ju kränkande för det allmännarättsmedvetandet att byggare försöker ta upp för höga lån och får kraftigaräntesubventioner, som hamnar i företagens "vinstficka". Något måsteske som eliminerar dessa möjligheter. Jag utgår ifrån att länsbostadsnämndernagör motsvarande efterhandskontroller för att få besked om händelserna iGöteborg är en engångsföreteelse. Länsbostadsdirektörer som jag talat medbefarar att liknande fall kan ha inträffat även på andra håll i landet. Det är bra att bostadsministern ser synnerligen seriöst pådenna fråga. Om jag uppfattade svaret rätt, skall alla erforderliga åtgärdervidtas för att uppnå bättre kostnadskontroll. skall, heter deti svaret, inge förslag till regeringen, och i budgetpropositionen i januari1984 får vi se de mer konkreta resultaten av detta ärende. Jag är självfalletnöjd med den reaktion som bostadsministern gett uttryck för. Genom publiceringen och uppmärksamheten i massmedia avGöteborgsundersökningen får man hoppas att denna undersökning också har fåtten preventiv verkan. Det finns länsbostadsnämnder som erfarit att byggareplötsligt har upptäckt fel i sina uppgifter i ingivna låneansökningar förbostadslån. De har återtagit sina ansökningar för överarbetning. Det kan ge braresultat - jag kan nämna den byggare som upptäckte att de uppgivnaombyggnadskostnaderna skulle stanna på 3 miljoner i stället för uppgivna 4miljoner. Det finns även andra exempel som pekar på vikten av en bättrekostnadskontroll. Jag utgår ifrån att regeringens förslag till.åtgärderockså innefattar en större rättsverkan för dem som undertecknar ansökan ombostadslån, så att fortsatta försök att bedra skattebetalarna kommer att ledatill rättsliga åtgärder. Om bättre kostnadskontroll vid den statliga bostadslångivningen Jag vill gärna betyga att jagär djupt oroad för att inte säga upprörd över en del av de uppgifter som harframkommit och att viinom departementet med djupaste allvar ser på dessa frågor. Inom departementetöverväger vi olika åtgärder, som skall medföra att överdrivna kostnader ifortsättningen inte skall kunna redovisas på det sätt som förekommit och attvi skall få en tillfredsställande kontroll. En av de åtgärder som vi övervägerär att vid utbetalning av lån, inte minst i samband med ombyggnader, kräva intygfrån auktoriserad revisor att kostnaden i låneansökan överensstämmer med denverkliga kostnaden. Men vi överväger också andra medel och andra metoder. Vikommer dessutom att vidta erforderliga ändringar i författningarna i syfte attse till att man inte på det här sättet ostraffat kan lämna felaktiga uppgifter,som leder till stor ekonomisk för den enskilde. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på fråga 1983/84:101 om villabeskattningen har frågat mig om förslag om nysmåhusbeskattning kommer att föreläggas och, om så är fallet, vilkamotiven är härför. ställer frågan med hänvisning till bl. a. uppgifteri massmedia. Regeringen redovisade i går i proposition 1983/84:40 omekonomisk-polifiska åtgärder (bil. 9) huvuddragen för en allmänfastighetsskatt. Ett lagförslag om en sådan skatt avses föreläggas riksdagenunder , så att den kan träda i kraft . Fasfighetsskatten bör, till skillnad från nuvarandehyreshusavgift, omfatta samtliga hyreshus, således även.hotell- ochrestaurangbyggnader, saneringsbyggnader och obebyggd tomtmark för hyreshus.Vidare bör skatten omfatta småhus samt tomtmark för dessa, bostadsbyggnad påjordbruksfastighet samt vissa exploateringsfastigheter. Beträffandeindustrifasfigheter krävs ytterligare överväganden. Fasfighetsskatten behövs för attåstadkomma en nödvändig och rättvis omfördelning inom bostadssektorn. Denomfördelning som skatten och räntebidragssystemet tillsammans åstadkommer beröralla boende rättvist, oavsett när deras bostad är uppförd, hur den ärfinansierad och vilken besittningsform som föreligger. 15KNUT (): Den här frågan har diskuterats tidigare ikammaren och löften har utfästs. I en interpellafionsdebatt sade HansGustafsson att frågan först skulle studeras av den bostadspolitiska kommittén,och han var ganska irriterad över att bl. a. hade ställt frågorhärom i . Han sade att vi skall avvakta utredningen och därefter sevad som skall göras. Det är bakgrunden till att jag ställde frågan när detbörjade dyka upp information i massmedia. I sitt svarsäger bostadsministern att fastighetsskatten behövs för att åstadkomma en nödvändig och rättvis omfördelning påbostadssektorn. Det blir främst småhusägare ochjordbrukare som drabbas. Har de varit särskilt gynnade tidigare? Varför skallde grupperna drabbas? Det skulle vara intressant att få en förklaring avbostadsministern. Efter att ha sett det här svaret och den proposition somhar förelagts kan man konstatera att socialdemokraterna inte är attlita på. De står inte vid sitt ord. Mönstret från debatterna om pensionernakänns igen. Och de som skall drabbas är alla de som har köpt eller byggt sitteget hem, som har sparat och gnetat och erlagt för sin tid höga och osubventioneraderäntor, som ofta har amorterat en stor del av lånen för att fåen låg boendekostnad, som med sparmedel eller nya lån har underhållit ochreparerat sina hus. I - jag tar det exemplet eftersom jag bordär själv - ligger fastighetstaxeringsvärdet runt . Och det gällerhögst ordinära småhus. Den aviserade skatten innebär en extra kostnad på 2 000kr. För att betala en skatt på . krävs en inkomstökning på ,om vi räknar med en marginalskatt på . LO presenterade sinalönekrav . Resultatet får vi vetanågon gång , men hela löneökningen går kanske åt för att betala baradenna nya skatt. Den aviserade nya småhusskatten kommer med all sannolikhetatt innebära att än fler än måste sälja, vilket leder till prisfall på ensedan länge orolig småhusmarknad. Jag vet inte om socialdemokraterna funderaröver de bostadspolifiska effekterna av den nya skatten. Antagligen gör de intedet. sade en gång: "Egnahemmarna är vårt folk." Men detvar mycket länge sedan. Jag hoppas att inte är likaslarvig med sina uppgifter i andra debatter som han var i denna, när han gjordegällande att jag i kammaren har sagt att det inte skulle bli någon avgift påvillor. refererar till debatten mellanRolf , och mig. Om man läser protokollet finner man attdet utmärkande för den debatten var ideliga klagomål från för attjag inte ville uttala mig. Han sade: "Bostadsministern är egentligen väldigtfåordig och oprecis i detta svar, och jag får en känsla av att bostadsministernär besvärad av mina frågor." sade: "Jag instämmer med att det besked som bostadsministern gett på frågan om småhusavgift ärdiffust. I och med att bostadsministern inte avvisar tankarna på att införa ensmåhusavgift måste det vara rimUgt att konstatera att regeringen inte heller ärfrämmande för att införa en särskild avgift på landets småhus." Hur kan man ta detta till intäkt för att påstå att jag i riksdagenhar lovat att det inte skulle bli några småhusavgifter? Beträffande frågan om omfördelningen, som togupp, ligger det till på det sättet att genom de borgerliga regeringarnasbeslut, som genomdrevs i , har man ständigt trappat uppräntorna för de människor som har byggt med statligabostadslån. har man trappat upp kostnadernamotsvarande . per kvadratmeter för småhus med statligt lån som är byggda1980-1982, . för dem som är byggda , . för dem som är byggda1958-1974. Då kände ni inte något samvetskval för dem som har byggt med höga kostnaderi inflationstider. På dem har ni lagt på ytterligare bördor. Men dem som harbyggt då det var något så när billigt och har låga bostadskostnader har ni intevelat ha med i diskussionen. Vad vi gör nu är att vi inför en fastighetsskatt,som motsvarar en kostnad på . per kvadratmeter i stället för de 35-40kr. som ni införde. 17 (): Eftersom refererar tilldebatten , skall jag också göra det. Då sade bl. a.:"Både frågan om avgiften och frågan om andra finansieringssystem viarealbeskattning, reallån och liknande ting ingår i er utredningsuppgift. "Då syftade han bl. a. på . Han fortsätter: "Jag tycker attdet är ganska konstigt att ni - som parlamentariker som själva sitter iutredningen - begär att jag skall gå upp här och säga att jag redan bestämt hurdet skall bli. Det är ju ni som har fått i uppgift att undersöka detta. Jaghoppas att ni fullgör den uppgiften med intresse och att vi kan få fram godasynpunkter som kan läggas fill grund för ett beslut." Detbetyder att var beredd att låta denna utredning se på fråganoch komma fram till förslag. ser vi någonting annat. köröver utredningen och struntar i att invänta vad utredningen kommer fram till ifråga om en samlad bostadspolitisk bedömning. I stället kommer han stickandenu med ett förslag som är inriktat på en viss grupp boende. Bostadsministernförsvarar sig med att säga: Denna grupp har det så bra att den kan bära ökadekostnader. Hur underbygger detta? Vad har han för stöd fördetta över huvud taget? Dessa människor har haftosubventionerade lån, de har sparat och gjort en insats. Är det därför somdeskall straffas? De som har subventionerade lån skall tydligen få ännu mera,medan de som inte har haft det och som amorterat sina bostadslån, repareratsina hus, underhållit dem väl och vårdat ett bostadskapital skall bestraffas.Är det socialisfisk bostadspolitik? Jag tycker fortfarande att det vore mycketbra om , när han skall föra en diskussion, åberopade vad jagverkligen har sagt. Jag har inte sagt att de villaägare som inte har statligalån har det bra. Det finns många bland dem som kämpar hårt för att klara sinbostadskostnad, precis som de som bor i hyreshus och bostadsrättshus. Jag harbara påpekat att när ni hade regeringsmakten och majoritet i lade nipå dem som hade statligt belånade småhus . per kvadratmeter i ökade kostnader, medan de som hade byggt sina hus dådet var något så när billigt inte behövde vara med och delta i dennaomfördelning av kostnaderna. Detta är den faktiskt föreliggande omständighetsom inte kan komma förbi. läste upp vad som bl. a. sades i debatten den4 mars. och , som båda sitter i bostadskommittén,ville att jag i skulle tala om vilket slutresultat bostadskommitténskulle komma fram fill. Det tyckte jag var för mycket begärt. Bostadskommitténhar fortfarande kvar sin uppgift, att undersöka hur vi skall få neutralitetmellan olika upplåtelseformer. Den arbetar för fullt och behöver inte avståfrån att arbeta vidare på grund av att det nu läggs fram ett förslag om enallmän fastighetsskatt. påstår att denna skatt bara drabbarvillaägare, men den drabbar även hyresgäster, bostadsrättshavare, alla.Skillnaden är att villaägare bara behöver betala på tredjedelen av taxeringsvärdet. 19KNUT (): säger att tidigarebeslutat om att trappa upp räntorna för den statligt belånade nyareproduktionen på småhussidan. Det är riktigt. Det är också riktigt att ävensocialdemokraterna har velat göra detta.