prot · G709108 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:108 Förhandlingarnaleddes av förste vice talmannen. 1 §Kompletteringsval till utskott Anf.1 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Socialdemokratiskariksdagsgrappen har som suppleant i försvars- och jordbmksutskotten underHolger ledighet anmält hans ersättare . Förstevice talmannen förklarade vald till suppleanti försvarsutskottet () suppleanti jordbruksutskottet () 2 § Justerades protokollet för den 16 innevarande månad. 3 § Förste vice talmannen meddelade att till kammaren inkommitläkarintyg för , som var sjukskriven den 26 mars-den25 april. Förste vice talmannen anmälde att (vpk) skulle tjänstgöra som ersättare för . 4§ Förste vice talmannen meddelade MAnna () denna dag återtagitsin plats i , varigenom uppdrag som ersättare upphört. S§ Meddelande om svar på interpellation 1983/84:110 Anf.2 Kommunikationsminister : Fru talman! Jag har tidigare meddelatatt interpellation 110 av Per Stenmarck om Öresundsförbindelserna skullebesvaras av mig . InterpeUanten har meddelat förhinder att närvara dennadag på grund av sjukdom. Efter överenskommelse med interpellanten kommerinterpellationen i stället att besvaras . 6 § Meddelande om svarpå interpellationerna 1983/84:130 och 131 Jag vill meddela att jag inte inom den föreskrivna tiden kommer attbesvara interpellationerna 1983/84:130 och 131 av resp. UllaTilländer om samhällsskyddet mot våld. Jag har kommit överens medinterpellanterna om att interpellationerna skall besvaras fredagen den 13 april1984. Anledningen till dröjsmålet är att jag kommer att varautomlands och att det inte varit möjligt att finna då såvälinterpellanterna som jag kan närvara i kammaren. 7§ Svar på fråga 1983/84:385 om utfärdandet av pass har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för attpass skall utfärdas mera rationellt och med minskade kostnader. Isamband med att passlagen trädde 1980 genomfördes en betydanderationalisering av passärendena. Uppgiften att utfärda pass flyttades frånlänsstyrelserna till poUsmyndigheterna. På så vis kunde man sluta att sändahandlingarna fram och tillbaka mellan dessa myndigheter. Den nya regleringenhar också medfört att kontrollen av eventuella passhinder kan göras maskinellt. Underarbetet på den nya lagen undersöktes noga om man också skulle kunna gå övertill att framställa själva passet maskinellt. En sådan ordning visade sigemellertid bli dyrare. Den skulle inte heller kunna garantera samma servicegentemot allmänheten. Vissa moment av handläggning kommer man dessutominte ifrån av säkerhetsskäl. T. ex. måste passökanden inställa sig personligen,och hans underskrift kontrolleras. Detsystem som tillämpas har så långt jag känner till visat sig fungerarationellt. Självfallet måste man emellertid bevaka möjligheterna till ytterligarerationalisering. Jag kan nämna att fortlöpande undersökerdessa frågor dels inom ramen för en särskild projektgrupp för passärenden, delsi samband med generella överväganden om ADB-stöd i poUsverksamheten. 5 (): Jag skallförst be att få tacka för svaret. Jagär medveten om att en hel del rationaliseringar har gjorts på detta område. Detvar tidigare mycket byråkratiskt. Men vi som skall få eller förnya våra passupplever att det är omständligt. Jag förstår att vissa moment avden handläggningen är nödvändiga av säkerhetsskäl - det är ju bl. a.detta som justitieministern hänvisar till. Andra moment skulle väl dock kunnagöras mycket effektivare. Justitieministernser positivt på frågan, och det uppskattar jag. Ytterligare möjligheter tillrationalisering måste tas till vara. Jag hoppas att rikspolisstyrelsensprojektgrupp för passärenden skall få framgång i sitt arbete. Fördagen är jag nöjd med detta svar, men jag följer frågan. Varje möjlighet attgöra rationaliseringsvinster inom den offentliga sektorn måste prövas. Överläggningenvar härmed avslutad. 8§ Svar på fråga 1983/84:393 om personnummer på månadskort Med hänvisning till att trafikbolag kräver att trafikanterna skallskriva personnummer på månadskorten för att inte riskera en s.k. tilläggsavgifthar frågat civilministern om han avser att vidta någon åtgärd isyfte att värna den enskildes rätt att själv bestämma om han eller hon skallskriva personnummer på månadskort och liknande handlingar. Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Somjag har sagt i annat sammanhang känner många människor en stark oro inför denökande användningen av personnummer. Regeringenhar därför beslutat att ge en särskild kommitté i uppdrag att närmare kartläggai vilken omfattning personnummer används. Utredningen skall bl. a. analyserariskerna för den personliga integriteten med en alltför omfattande användningav personnummer. Den fråga som har tagit upp kommeralltså att behandlas av kommittén. 7 (): Först och främst ber jag att få tacka justitieministern för hans svar.Det är glädjande att regeringen tar diskussionen om persoimummer pä allvar ochser att det faktiskt kan finnas problem med ett alltför utbrett användande avpersonnummer. Närjag hörde justitieministerns svar uppfattade jag emellertid den där utredningensom ett försök att sopa under mattan en besvärhg fråga. Behovet av attkartlägga i vilken omfattning personnummer används torde vara Det är ju så att vi i det svenska samhället använder personnummer inästa alla sammanhang. Behovetav att utreda alla typer av användande av personnummer är inte heller Ukastort. Det finns register och andra sammanhang där det är befogat att användapersonnummer. Det finns sammanhang där det kan diskuteras om man skaU användapersonnummer. Det gäller t. ex. kundregister, där en enskild inte vet om haneller hon finns registrerad. Man skulle kunna diskutera åtminstone om det inteskulle vara frivilligt att stå i sådana register, om det nu inte skall varaförbud för denna personnummeranvändning. Detfinns emellertid också en lång rad områden där personnummer används i vad somnärmast kan betecknas som rent okynne. Mitt exempel med månadskort påtrafikbolag är ett sådant exempel. När det gäller den här typen av användningav personnummer borde regeringen agera direkt, för här behöver man ingenutredning. Jagskulle därför vilja fråga justitieministern, om den ifrågavarande utredningenutesluter att regeringen vidtar någon typ av åtgärd för att begränsaanvändningen av personnummer före valet . Det finns en lång rad områden därmän skulle kunna agera och vidta åtgärder. Detär faktiskt inte så att människor bara upplever att det här är en risk. Vi kande facto se många risker i ett alltför utbrett personnummeranvändande. Jagskulle därför också vilja fråga om inte regeringen själv ser någon risk i denallför stora användningen av personnummer och om inte detta är ett skäl tillatt man väljer att enbart utreda i stället för att agera. utredde datalagstiftningskommittén frågan om användningen avpersonnummer. Man var i kommittén ense om att inte föreslå några åtgärder fören begränsning av användningen. Den dåvarande folkpartiregeringen lade tillriksdagen fram en proposition med det innehållet. Jag blev därför tämligen förvånad när det för sedan frånpartiledare och andra kom ganska tvärsäkra uttalanden om att personnumren nuskulle kunna avskaffas. Regeringenhar noterat den oro som enskilda människor känner över den ökande användningenav personnummer, och vi tar den oron på allvar. Men regeringen vill inte rasa iväg och vidta åtgärder i blindo, utan vill ha fakta på bordet. Det ärbakgrunden till att en utredning tillsätts. Jag ser för dagen, innan vi harfått ett objektivt underlag i form av ett utredningsresultat, inget utrymme förnågra förhastade åtgärder. Vadsom skall utredas är bl. a. vari oron egentligen består. Regeringen vill ocksåskaffa sig en ordentiig uppfattning om i vilken utsträckning personnummerverkhgen används. Utredningen skall även studera vilka ekonomiska konsekvenserdet blir om man fortsätter att använda personnummer resp. om man inte använderdem. Jagläste i en tidning en notis av vilken det framgick att det inommoderata samUngspartiet f. n. pågår en debatt om användningen av personnummeri partiets medlemsregister. agera i personnummerfråganjust inom sitt parti, genom att ställa sig på den sida som anser attpersonnumren där skall avskaffas. Anf.9 (): Det har från moderat håU inte sagts att personnumren skall avskaffas.Däremot har det sagts att man skall vidta åtgärder för att begränsaanvändningen av dem. Det är just användandets vidd - att personnumren utnyttjasi nästan vartenda sammanhang - som innebär att den enskilde medborgaren lämnarut sig och sitt privatliv, med risk att bli föremål för samköming i olikadataregister och en kontroll som han eller hon varken har tänkt sig eller villbli utsatt för. Anledningentill att vi i det svenska samhället använder personnummer i så storutsträckning är att mycket av vårt sätt att fungera har byggts upp på att detbehövs personnummer. Ett exempel är statens post- och adressregister. För deföreningar och ideella organisationer som vill ha ett medlemsregister som dekan uppdatera - inte samköra utan enbart uppdatera - har det blivit näst intillen tvingande nödvändighet att använda personnummer. Det är mot denna bakgrandsom vi inom vår organisation använder personnummer. Det är också därför som viönskar att regeringen skall lägga fram ett förslag om att SPAR - statens post-och adressregister - skall införa andra söksystem som tillåter en annan typ avregistrering. Det är sådana åtgärder som vi efterlyser - och som jag menar intebehöver utredas. Eftersomjag anar en debattvändning i justitieministerns replik, vill jag framhålla attdet är en väsentlig skillnad mellan det sätt som socialdemokratin och vimoderater registrerar medlemmar på. Hos er kollektivansluts man och får bådenamn och personnummer antecknade. Hos oss är både anslutningen och användningenav personnummer frivillig. Omtillämpningen av lagen om anordnande av visst automatspel Överläggningenvar härmed avslutad. 9 § Svar på fråga1983/84:395 om tillämpningen av lagen om anordnande av visst automatspel har frågat socialministern vilka erfarenheter man har avtillämpningen av lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel. Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Lagenträdde i kraft . Med den avsåg man att motverka att olämpligaungdomsmiljöer uppstår, där s. k. flipperspel och liknande automatspelanordnas. Enligt lagen krävs tillstånd för att i förvärvssyfte få ordna spel påsådana spelautomater. Ansökningar om tillstånd prövas av socialnämnden.Tillstånd kan förenas med föreskrifter, t. ex. om ålder eller om tider förspelet. Lagen har ännu inte variti kraft . a. på grund av övergångsbe- Omtillämpningen av lagen om anordnande av visst aulomatspel stämmelsema har den inteomedelbart kunnat tillämpas fullt ut. Erfarenheterna är därför begränsade.Klart är att socialnämnden har lagt ned en hel del arbete på att utforma lokalariktlinjer. Vidare har rätt många beslut att vägra tillstånd överklagats. InteheUer det är ägnat att förvåna. Det kan förhoppningsvis bidra till en merenhetlig praxis inom den ganska vida ram som lagen lägger fast. Vadlagen har inneburit för att motverka uppkomsten av olämpliga ungdomsmiljöer ärdet svårt att generellt uttala sig om . Jag kan dock nämna att ett parkommuner i skrivelser till har begärt atttillämpningsområdet skall utvidgas. Sedan lagen har tillämpats ytterligarenågon tid kan det finnas skäl att göra en allmän utvärdering av den. 11 (): Jag tackarjustitieministern för svaret. Somjustitieministern nämnde trädde lagen om anordnande av automatspel, bl. a.flipperspel, i kraft . liksomtillsynsmyndighet skall enligt denna lag vara socialnämnden i en kommun. i en kommun bör vara tillstånds- och tillsynsmyndighet är utantvivel den bästa och mest självklara lösningen. i en kommun börrimligen vara den som bäst känner till förhållandena inom sittverksamhetsområde. Det är enligt min mening därför mycket olyckligt att det ialltför många fall blivit eller som slutgiltigtavgjort vilken plats och vilken lokal som kan komma i fråga för dennaverksamhet i en kommun. i kommunen fått sina bedömningar och beslut underkända.Länsstyrelsen och i många ärenden i har ansett sigbättre lämpade att besluta om var i kommunen spelautomater bör placeras. , skolstyrelsen, rektorerna eller Hem och skola-föreningen ikommunen ansett vara rätt och riktigt, inte minst för den unga generationensbästa, har i många fall underkänts av . Icirkulär 1983:146 redovisar att av till socialstyrelsenöverklagade ärenden rörande tillstånd till automatspel hade i samtliga fallsocialnämndens beslut upphävts. Denna statistik gäller ärenden som behandlatst. o. m. . Detmåste enligt min mening vara något fel i ett system, där de lokalt förankradebesluten i socialnämnden konsekvent upphävs av en central myndighet, i dettafall . En lag kan vara luddigt skriven, så oklar i sina formuleringar att deninte skapar den verklighet man är ute efter. Motdenna bakgmnd skulle jag vilja fråga justitieministern: justitieministernberedd att göra en översyn av lagen, så att de lokalt förankrade synpunkternakan vinna respekt i större omfattning än vad som varit fallet? Jag viU inte påstå att denna lag är den bästa tänkbara lösningen pådessa problem. Lagen lades fram av den borgerliga regeringen strax före valet,och jag tycker att den skall få chansen att bli prövad ytterligare någon tid.Jag är alltså inte beredd att rusa i väg och vidta några nyalagstiftningsåtgärder. intar samma ståndpunkt. Man harsålunda i en skrivelse till regeringen från en kommun sagt att det är förtidigt att utvärdera lagen. Vidareligger det en motion i med yrkande om att lagen skall upphävas,som starka röster talar för att dess tillämpningsområde skallutvidgas. Jag vill avvakta riksdagsbehandUngen av motionen. Sedermera avserjag att vid lämpligt tillfälle ta upp ett samråd med omoch i så fall i vilka former tillämpningen av lagen skall utvärderas. Omreglerna för statsbidrag till barnomsorgen Anf.13 (): Enligt 4§ lagen om anordnande av visst automatspel skall socialnämndenbedöma om spelverksamheten kan antas förorsaka bristande ordning eller om denkommer att bedrivas i en miljö som är olämplig för barn eller ungdom. Vidprövningen skall särskilt beaktas sökandens lämplighet, lokalensändamålsenlighet samt lokalens belägenhet. Jagtycker att man mot den bakgrunden kan fråga sig: Vem är mer lämplig att bedömaom man tillgodoser i lagen fastställda krav på lämplig miljö, lämpliga lokalerm. m. än den lokala myndigheten, i det här fallet socialnämnden? Att detblivit så att och i alltför många fall harfastställt vad som är rätt och riktigt bevisar att det måste vara någonting isystemet som leder till att de lokala och de centrala myndigheterna har hamnatpå kolUsionskurs i fråga om lagen. Överläggningenvar härmed avslutad. 10§ Svar på fråga 1983/84:435 om reglerna för statsbidrag till barnomsorgen har frågat mig när jag kommer att förelägga riksdagenförslag om ändrat statsbidrag inom barnomsorgen i enlighet med de riktlinjerjag förutskickade i . Avsikten är att ifrågavarande proposition skallföreläggas . 15 (): Jag ber att fåtacka statsrådet för svaret på min fråga. Jag valde att ställa frågan tillstatsrådet här i kammaren i stället för att ringa till departementet delvisdärför att frågan är av mycket stor vikt för många Om reglerna för statsbidrag till barnomsorgen människor,inte minst de 88 000 som står i barnomsorgskön och som då och dåbrukar åberopa. Att propositionen dröjt så här länge är positivt. Jag troratt detta är en indikation på att det har förts en diskussion inom regeringen,en diskussion som förhoppningsvis kommer att ge propositionen ett något annatinnehåll än det som förutskickade här i kammaren den 30 januari.Möjligen, fru talman, kan tekniken att under pågående debatt göra utfästelserom innehållet i kommande propositioner anses vara en aning märkUg. Man fårhoppas att utfästelserna i någon mån kommit på skam och att vi får enproposition som i allt väsentUgt är mildare i tonen och som kan justeras eftervalet , så att den då kan ge utrymme för alternativ inom barnomsorgen. Överläggningenvar härmed avslutad. 11 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1983/84:2646-2652till näringsutskottet /84:2653-2655 till 12 § Föredrogs men bordlades återJustitieutskottets betänkanden /84:17 och 19 betänkanden1983/84:25 och 26 betänkanden /84:18 och 19Utbildningsutskottets betänkanden /84:15-17 betänkande1983/84:25 13 § Upplästes följande inkomnaskrivelse: På grund av att jag av regeringen förordnats tiUlandshövding och chef för i anhåller jag att blientledigad från uppdraget som ledamot av från och med utgången avmars månad 1984. anhållanbifölls av kammaren. 14 § Anmäldes och bordlades Propositionerna 1983/84:148 Ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård ianstalt m.m. 1983/84:151 Fortsatt valutareglering 1983/84:161 Inskränkt skattskyldighet förhandelsprocedurrådet m.fl. 15 § Anmäldes ochbordlades 1983/84:27 Vissaskogsbeskattningsfrågor 1983/84:28Kapitalbeskattningen m.m. 1983/84:29 Anslag /85 till m. m. (prop 1983/ 84:100delvis) 1983/84:30 Vissa inkomstskattefrågor 16§ Meddelande om interpeUation Meddelades att följande interpellation framställtsden 1983/84:136 av (vpk) till statsrådet om åtgärder mot segregation i skolan: Om Kommunförbundets prognos över minskningen avantalet skolelever är riktig så kommer 800 skolor att läggas ned ,och 23 000 lärarjobb kommer att försvinna. Prognosen bygger på antagandet attbefolkningsutvecklingen fortsätter att se ut som den gör . Mångautredningar har visat på segregeringen i skolan. I den senast publiceradeutredningen; Segregationen och svensk skola av G. och I. visashur klasskillnaderna frodas som aldrig förr i . Rapporten visar attegentligen ingenting hänt vad gäller segregeringen, trots alla politiskaintentioner från arbetarklassens partier när det gällt att förverkliga en skolalika för alla. Den sociala sammansättningen i klasserna speglar det omgivandesamhället och segregationen i boendet. Denförväntade minskningen av antalet skolelever öppnar nu möjUgheter attförverkliga den jämlika och rättvisa skola som så länge varit ett skolpoUtisktmål, men som inte förverkligats bl. a. i brist på resurser. Äntligen skulle denegativt segregerade skolorna kunna få den resurstilldelning som måste tillför att kompensera negativa förhållanden i boendemiljön, bristandestudiemotivation och studietradition. Skolor med mindre antal elever, klassermed mindre antal elever och en ökad lärartäthet skulle betyda mycket för attförverkliga en skola lika för alla. Prognosenöver minskningen av elevantalet borde bli föremål för övergripandeskolpolitiska överväganden, eftersom det rör sig om stora och nya resurser sommåste användas på bästa sätt. Eftersom en tjänstgörande inte kostar samhälletmer än en arbetslös lärare öppnas nya möjligheter att använda lärarresurserna. Mot bakgrand avovanstående vill jag fråga statsrådet: Vilkaåtgärder tänker regeringen vidta för att ta till vara det ökade resursutrymmesom prognoserna angående elevantalet förutspår, så att de negativt segregeradeskolorna får stöd och kompensation för att väsentligt bidra till attförverkliga en rättvis och jämlik skola för alla barn? 17 § Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1983/84:454av (vpk) till socialministern om tidpunkten för förslagtill om ändringar i föräldraförsäkringen; lades en utredning fram som innehöllförslag till förändringar i föräldraförsäkringen. Utredningen har ännu inteföranlett något regeringsförslag till . Flera urjämställdhetssynpunkt viktiga förändringar i föräldraförsäkringen har fåttanstå i väntan på utredningens förslag. Det är nu angeläget att fårmöjlighet att ta ställning till vissa förändringar i föräldraförsäkringen som"legat i luften" . Motbakgrund av detta vill jag fråga socialministern: Näravser regeringen att till lägga fram förslag om ändringar iföräldraförsäkringen? 1983/84:455av () till arbetsmarknadsministern om enskildaberedskapsarbeten: beslöt att enskildaberedskapsarbeten även fortsättningsvis skulle finnas kvar somarbetsmarknadspoUtiskt instrument. Dessutom uttalade atthandläggningen skulle göras enklare och mera obyråkratisk. Tillmin stora förvåning har jag uppmärksammat att det från arbetsmarknadsverket såsent som getts ut skriftliga meddelanden om att enskildaberedskapsarbeten upphört! Medanledning härav vill jag till arbetsmarknadsministern ställa följande fråga: Vilkaåtgärder har regeringen vidtagit för att korrekt information skall nå ut påfältet och för att den smidigare och snabbare handläggningen av enskildaberedskapsarbeten skall förverkligas? 1983/84:456av () till utrikesministern om den svenska u-hjälpen: Statssekreteraren för biståndsfrågor i en intervju i instämt i kritiska synpunkter påden svenska u-hjälpen. Motbakgrund härav hemställs att tiU utrikesministern få ställa följande frågor; Delar utrikesministern de synpunkter på den svenska u-hjälpen somframförs i ? Vilka förslag till nyorientering av det svenska biståndet ämnarregeringen förelägga med anledning härav? 18 § Kammaren åtskildeskl.