prot · G709151 · 1983-12-31 00:00:00 — Centernoch är i sin reservation i princip inne på samma linje som vimoderater, men de vill om möjligt ha en återgång till ett äldre system därpersonalorganisationerna får lägga synpunkter på det beslutsunderlag som tagitsfram i departementen. Vpk slutligen inskränker sig till att förklara att enöversyn bör göras. Föratt illustrera skillnaderna i ställningstaganden mellan de olika partierna iutskottet skulle man kunna tänka sig att en grupp resenärer börjar sin resa iMalmö i riktning mot . Färdriktningen är alltså densamma, men vpkkliver av i , varefter och bUr litet oeniga med deandra kollegerna om vad de skall göra när de kommer till . Centernoch föredrar då att åka förbi och göra en liten avstickaretill , innan de kommer fram till Stockholm.Socialdemokraterna för sitt vidkommande kUver av i . Det är bara vimoderater som når ända fram - vi åker direkt till . 22 (): Jag vill inledningsvis säga att jag med hänsyn till arbetsläget iriksdagen kommer att vara ganska kortfattad i mina inlägg i de frågor där jagfortsättningsvis är med. SedanviU jag också säga att den resebeskrivning som gav, åtminstoneför och del inte skulle ha godtagits i någon reseguide. Denfråga det nu gäller är således MBL-förhandlingarna i regeringen. De kom tiU somett allmänt utflöde av den samlade entusiasmen för MBL-förhandlingar runt om isamhället som helhet . Så här efteråt, när åren har gått,utskottet noga undersökt saken och man fått tillfäUe till en mer samladeftertanke, har jag kommit till den uppfattningen att MBL-förhandlandet iregeringsfrågor är en märklig hybrid, vars skönhet är ingen och vars nytta ärutomordentligt ringa. Dessutom kan man fråga sig om det är etiskt försvarligtatt skapa hybrider av detta infertila slag. Vihar haft en lång rad utfrågningar om detta i utskottet - de flesta ochsammanlagt längsta i något ärende - men trots allt vårt frågande och trots allaredogörelser har jag inte funnit någon som på ett mer konkret och påtagligtsätt kunnat förklara nyttan med det granskade fenomenet. Som var och en kan sei våra noggrant nedtecknade protokoll, snurrar man runt i ett slagsterminologisk gryta som varken kokar eller puttrar. Något särskilt inflytandehar vi inte, säger man - regeringen beslutar ändå som den vill. De poUtiskafrågorna påverkar vi visst inte, men i andra frågor har vi inflytande, sägerman också. Vad som sedan är politiska frågor till skillnad från andra kan maninte definiera. Man har t. o. m. tvistat ända upp i arbetsdomstolen om huruvidaantalet timmar i hemkunskap i skolan var något förhandlingsbart eller ej. Men förhandla skall man - i 2 500 ärenden . På denstatliga sidan finns ett helt litet ämbetsverk för att klara av det hela, påorganisationssidan har man särskilt anställd personal, och tjänstemän fråndepartementen rycker ständigt in för föredragningar. De samlade kostnaderna fördetta har det trots ivrigt frågande i utskottet inte gått att få något greppom, men enbart den statliga förhandlingsmyndigheten kostar över 2 milj. kr. För mig är det rätt uppenbart att detta är en verksamhetsom förgäves letar efter en vettig motivering. Principiellt är också regeringens skyldighet att förhandlaom t. ex. propositioner och utredningsdirektiv i högsta grad diskutabel.Regeringen är ett politiskt organ med ansvar inför . Regeringen skallnaturligtvis lägga fram de förslag som man anser vara nyttiga och rimliga.Märkligt nog har ingen kommit på tanken att eller dess utskott skallha skyldighet att förhandla med organisationerna, vilket faktiskt logiken bordekräva. Det förekommer faktiskt att ändrar i de framförhandladepropositionerna. Den kritik jag här framfört innebär inte att jag tyckeratt organisationerna skall ställas utanför den politiska beslutsprocessen. Detskulle säkert vara varken möjligt eller nyttigt. Det är den av utskottetgranskade rutinmässiga extra omgången i kanslihuset som jag vänder mig emot. Organisationerna är ofta med i statliga utredningar. Defår som regel viktiga frågor på remiss. Organisationerna har således på andravägar stort inflytande på det beslutsunderlag som hamnar iriksdagen. Det bör naturligtvis även i övrigt stå såväl regering somriksdagsutskott fritt att efter eget skön ta de kontakter och föra dediskussioner med organisationsföreträdare som man önskar. Det är således intefråga om att utestänga organisationerna. Vad det är fråga om är att begränsa enur principiella och sakliga synpunkter diskutabel och onödig byråkratiskutväxt. Detta synsätt tycks också stämma rätt väl överens med vadrepresentanterna för kanslihuset uttryckte när utskottet hörde dem. De riktigtvädjade om utskottets stöd för en översyn i denna riktning. Det är förvånandeatt utskottsmajoriteten inte vill ge regeringen denna stötta. Det vill vi somhar reserverat oss göra. Jag yrkar bifall till den för centerpartietoch gemensamma reservationen nr 2 i utskottets betänkande. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Medbestämmandefrågor vid beredningen av regeringsärenden 23MARIE-ANN (vpk): har granskat handläggningenav medbestämmandefrågor vid beredningen av regeringsärenden. Vi har haftmöjlighet att höra företrädare för de fackliga organisationerna, liksomföreträdare för förhandlingsrådet och . Vi har dessutom tagitdel av en del promemorior i ärendet. Vpk är i stort sett överens med utskottet om bedömningenav detta ärende. Vi har dock fogat en reservation till utskottets skrivning,och jag vill helt kort kommentera varför vi har skrivit denna reservation. Vi har ivår reservation uteslutit en del slutsatser som utskottet drar. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Medbestämmandefrågorvid beredningen av regeringsärenden instämmer i de uttalandenriksdagen redan har gjort i arbetsmarknadsutskottets betänkande 1983/84:5, därriksdagen instämmer i utskottets bedömning att förhandlingsverksamheten bör sesöver. I betänkandet står följande: "kan bedöma måste förändringar i medbestämmandets utformning iregeringskansliet föregås av förhandlingar. Dessa bör vara fömtsättningslösa.Det finns därför inga skäl för utskottet att göra några uttalanden ominriktningen av det pågående översynsarbetet." Vpkinstämmer som sagt i detta uttalande. Vi reserverar oss dock mot vissaslutsatser, och vi anser att de allmänna uttalanden som utskottet gör tidigarei texten är tillräckliga. Där konstaterar vi bl. a. att de fackligarepresentanterna korhmer in på ett mycket sent - ja, på ett alltför sent -stadium i beredningsprocessen. Detta har också påtalats i utfrågningarna frånbåde arbetslagar- och arbetsgivarhåU. Vikan inte instämma i utskottets uppfattning att det finns inslag i denniivarande ordningen som är diskutabla från principiella synpunkter. Såvitt jaghar förstått avser utskottets majoritet här att direkta kontakter ibland tasmellan personalorganisationerna och departementen i ett tidigare skede avberedningsarbetet. Jag kan för min del inte se något principiellt felaktigt idetta. Det är ju inte så att MBL innebär att andra kontakter mellanfackförening och arbetsgivare på något sätt är förbjudna eller måste uteslutas.För min del anser jag att denna typ av kontakter i vissa frågor måste anses somnormala inslag i beredningsprocessen. Vikan inte heller instämma i utskottets så kategoriska konstaterande att deinsatser i form av tid och pengar som läggs ned på detta förhandlingsarbeteinte aUtid står i proportion till de uppnådda resultaten. Jag tycker inte attde utfrågningar utskottet har haft och de promemorior som utskottet tagit delav ger täckning för ett sådant påstående. Det är mycket svårt att göra sådanavärderingar, och vi anser inte att vi har gtt så djupt i granskningen att vikan dra denna slutsats. Jagtycker vidare att det är förvånande att utskottets socialdemokrater skriverunder på detta uttalande. Det har ändå viss släktskap med de åsikter som finnsföreträdda hos vissa arbetsgivare och som har företrätt här . De går ut på att medbestämmande och inflytande från de anställda är ettkostsamt irritationsmoment som inte tillför verksamheten något positivt. Detvore intressant att i fråga om just denna skrivning få en kommentar av densocialdemokratiska företrädaren i debatten. Närdet sedan gäller utskottets slutsats har vi alltså för vår del inte skrivitunder på det syfte som majoriteten anser att översynen, eller omprövningen, sommajoriteten kallar det, av medbestämmandet som sker i kanslihuset skall ha.Majoriteten anser alltså att det skall komma till stånd en omprövning i syfteatt minska den sena behandlingen av mer rutinbetonade ärenden till förmån förtidigare kontakter meUan parterna i viktigare frågor. För vpk:s del nöjer vioss med att konstatera att en översyn skall komma till stånd, och vi instämmeri tidigare riksdagsuttalanden i frågan. Vi tycker att om de fackligaorganisationerna vill avstå från sin lagUga rätt till förhandling ochinformation i vissa frågor, vilka majoriteten kallar rutinbetonade, för att i stäUetfå möjlighet att komma in tidigare i beslutsprocessen i andra frågor, måste detvara en bedömning som görs av de fackliga organisationerna och inte något somkonstitutionsutskottet skall skriva dem på näsan. Jag vill avslutningsvis säga att vpk inte kan instämma ide tankegångar som förs fram från borgerligt håll om att man i långa styckenskall avskaffa MBL inom . Att det kan bli fråga om svåraavvägningar mellan å ena sidan den politiska demokratin och å andra sidan deanställdas medbestämmande kan enligt vår mening inte fa innebära att man gården i och för sig enkla vägen att avskaffa medbestämmandet helt. Med det anförda ber jag att få yrka bifalltiU reservation 3 i utskottsbetänkandet. 24 (): harkonstitutionsutskottet granskat tillämpningen av medbestämmandelagen i sambandmed regeringsärendenas beredning. Jag anser att man den här gången har varitmycket grundlig. Syftet med lagen om medbestämmande i arbetslivet är att gede anställda ett större inflytande över sin arbetssituation. Det görs ingenskillnad i princip mellan privat och offentligt anställda. Dock har detbetonats vid förarbetena till arbetsrättslagarna att en demokratisering avarbetslivet inte fick leda till att den politiska demokratin träds för när. Dethar sagts klart ut att avtal inte skulle få träffas i strid mot vad som kallastvingande lag, exempelvis regeringsformen, kommunallagar och lagen om offentliganställning. Avtalen får inte heller beröra den offentliga verksamhetens mål,inriktning, omfattning och kvalitet. Vid eventuella tvistefrågor finns reglerför hur de skall handläggas. Den politiska demokratin får alltså inte kränkas. Det inrättade , , haratt svara för genomförandet av förhandUngar och information enligt MBL. Jagskall inte uppehålla mig vid verksamheten i detalj. Den finns utförligtbehandlad i det betänkande som behandlas, avsnitt 9, Medbestämmandefrågorvid beredningen av regeringsärenden. FHR har träffat avtal om förhandlingsordning ochinformation med de statsanställdas huvudorganisation. FHR-verksamheten kommervanligen in i ett sent skede av beredningsprocessen i . Ettärende skall i princip vara färdigberett när förslaget till beslut översändstill FHR. I samband med granskningen 1979 uttalade utskottet bl. a.att den förhandlingsverksamhet och de överläggningar som äger rum med deoffentliga arbetstagarnas huvudorganisationer i regeringsärenden av skilda slagär av stort intresse, inte minst från synpunkt. Utskottet hade ocksåfunnit att hos båda parter fanns respekt för den politiska demokratin. Efter utskottets granskning 1979 har arbetsdomstolenavkunnat en dom, AD 1980 nr 150, som anses ha stort principiellt intresse.Hagård berörde den. Jag skaU inte gå in på domens detaljer, men jag vill pekapå några saker. Enligt domstolen kan ibland ett beslut direkt ta sikte påde statsanställda och deras förhållanden. I andra fall däremot fattas enligt ADbeslut åtminstone i första hand av helt andra skäl än sådana som har att göramed Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Medbestämmandefrågor vid beredningen av regeringsärenden Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Medbestämmandefrågor vid beredningen av regeringsärenden beslutsfattarensroll som arbetsgivare. Enligt AD får man alltså i varje särskilt fall avgöra omett beslut fattas av det offentliga organet, såsom arbetsgivare eller i någonannan egenskap. Utskottets granskning den här gången har haft två syften.Det ena har varit att undersöka om de lagar och avtal som styr förhandlings-och informationsverksamhet i fråga om regeringsärenden tillämpas på ettriktigt och enhetligt sätt i . Det andra syftet har varit att bevaka att regeringensställning som det främsta styrande och verkställande organet i vårtdemokratiska statsskick inte kringskärs genom medbestämmandets utformning. Detskall i sammanhanget också påpekas att regeringen i 1982/83 årsbudgetproposition aviserade en översyn av statens förhandlingsråds verksamhet. Utskottet slår då fast att den nya utformningen av deanställdas medbestämmanderätt i fråga om regeringsärenden i formellt hänseendeinte innebär någon inskränkning i regeringens befogenheter. Skyldigheten attförhandla och informera om regeringsbeslut inträder under beredningsprocessenoch åvilar det utanför regeringen stående organet, statens förhandlingsråd.Kanske skall det än en gång erinras om att enligt den handläggningsordning somgäller skall ett ärende överlämnas till FHR först sedan den gemensammaberedningen har ägt rum i sedvanlig ordning och enighet föreUgger om beslutetsutformning. Överlämnandet sker alltså på ett sent stadium avberedningsprocessen. Utskottetsslutsats blir att - gått efter att de anställdas medbestämmandefick en annan och ny utformning - omfattningen och inriktningen avförhandlings- och informationsverksamheten i fråga om regeringsärenden böromprövas i syfte att minska den sena behandUngen av mer rutinbetonade ärendentill förmån för tidiga kontakter mellan parterna i viktigare frågor. Vi tyckerockså att man kan göra överväganden i fråga om formen för kontakter. Behovet avtidiga överläggningar mellan företrädare för regeringen och de fackligaorganisationerna kan eventuellt aktualisera införande av nya arbetsformer. Sånågra ord om reservationerna. Först till reservation! Om manbortser från talet om riskerna för ineffektivitet och byråkrati är skillnaden isak mellan reservanterna och utskottsmajoriteten inte särskilt stor.Reservanterna talar om en grundlig översyn. Mittenpartiernasreservation sammanfaller något med vad Fiskesjö här Sade, nämligen att grytanvarken kokar eller puttrar. I reservationen säger man att den här verksamhetenhar fått för stor omfattning. Reservanterna vill avskaffa den nuvarandeverksamheten eller i varje fall starkt inskränka den. Vpk:s reservationinnehåller vad här redogjorde för. Man villvisserUgen göra en översyn, men den skall ske förutsättningslöst och det finnsinte anledning att lämna några direktiv. Det finns, anser jag, inte anledning att ägnareservationerna någon större uppmärksamhet. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i det häravsnittet och avslag på till avsnittet hörande reservationer. 25MARIE-ANN (vpk): Det var intressant att höra det stycke i utskottets skrivning som vi kanske främst är kritiska emotberörde inte . Det gäller först utskottets uppfattning att detfinns inslag i den nuvarande ordningen som är diskutabla från principellasynpunkter. Vi fick ingen fördjupning av den skrivningen i . Det gäller också uttalandet att utskottet anser att deinsatser i form av tid och resurser som görs inte alltid står i proportion tillde uppnådda resultaten. Jag begärde i mitt anförande att någotskulle kommentera denna skrivning, men det gjorde han inte. Jag viU gärna citera litet av vad som har kommit fram vidutskottsutfrågningarna. TCO-S säger på frågan hur man ser på dessaförhandUngar: "Den allmänna uppfattningen i organisationen är attverksamheten är värdefull för vår,del." /SRgör följande kommentar: "Jag tycker att man ibland kunde fundera på den härfrågan ur en total aspekt. P.-O. har redovisat att vi tycker att MBLhar inneburit nytta för oss, men borde också arbetsgivarna ställasig frågan om inte MBL har inneburit nytta också för dem. Avsikten medförhandlingsreglerna i lagen var att. arbetsgivarna skuUe få ettkompletterande beslutsunderlag innan beslut fattades och att synpunkter frånarbetstagarna skulle erhåUas i något så när organiserad form. Det är minbestämda uppfattning att MBL har inneburit fördelar även för våra motparter.Det har bekräftats genom ett antal undersökningar att många arbetsgivare tyckeratt de fått bättre beslutsunderlag, och om beslutsunderlaget är bättre får manväl anta att beslut och verkställighet har blivit bättre, enklare och bättreförankrade. Jag tycker att man på båda sidor ibland kan fundera över om inteMBL är någonting positivt." Här var det alltså två fackliga organisationer som bådaansåg att denna verksamhet var positiv och värdefull. Jag efterlyserfortfarande ett svar på frågan hur man så bestämt kan hävda att det här tar förmycket tid och resurser, att det inte står i proportion till de uppnåddaresultaten. Jag kan inte förstå att socialdemokraterna har skrivit under detta.Det är, som jag sade, mera en arbetsgivarsynpunkt som vi ibland kan få läsa iexempelvis SAF-Tidningen. Det vore intressant att få en kommentar från YngveNyquist på den här punkten. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Medbestämmandefrågor vid beredningen av regeringsärenden 26BIRGER HAGÅRD (m): menade att vad som skildesocialdemokraterna och åt i det här fallet enbart skulle vara attvi kanske ville ha en litet grundligare översyn. Jag är inte riktigt säker påatt det är hela sanningen, eftersom jag har en bestämd känsla av att vi ärnågot känsligare än socialdemokraterna för om MBL-andet inkräktar på de beslutsom har att fattas från rent politiska utgångspunkter. Men om jag har fel idetta avseendet - och vi så att säga kan fortsätta hela resan fram så småningom-finns det naturligtvis all anledning att vara i högsta grad positiv. 3 protokoll 1983/84:151-152 Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Medbestämmandefrågorvid beredningen av regeringsärenden Somdet har visat sig har ju den här medbestämmandelagstiftningen inte varitsärskilt lycklig när det gäller dess tillämpning på det rent politiska området.Här finns det all anledning att göra en översyn, och vi är glada för attsocialdemokraterna ändå har velat resa så långt fram som man har gjort. Dettaär ju någonting där det trots allt inte behöver vara fråga om så mycket olikapartipolitiska värderingar utan där det i främsta rummet gäller att trygga denpolitiska demokratin och göra det möjligt för den att få hyggliga arbetsformer. Anf.27 (): Det grundläggande misstag som har gjorts i en del inlägg i den härfrågan är att man jämför med MBL-förhandlingar över huvud taget. Det kan maninte göra. Härgäller det förhandlingar i med regeringen - låt vara över ensärskild förhandUngsorganisation - om konkreta politiska frågor. I dessa frågorhar naturligtvis inte de statsanställdas organisationer någon skall vi sägaprincipiell rätt till inflytande i slutskedet utöver vad alla andraorganisationer ar eller vad alla andra medborgare i samhället har. De politiskaorganen, regering och riksdag, är ju folkets företrädare. Förden skull tycker jag att man skall akta sig för, när man diskuterarlämpligheten av de här MBL-förhandlingarna, att blanda ihop äpplen och päron,som det brukar heta på riksdagsspråket. Sedanvill jag gärna passa på tillfället att upplysa om att det inte förhåller sigsom vill ge sken av, nämligen att moderateriia skulle ha varitpådrivande i den här frågan. I utskottet var i det längsta benägnaatt följa med på socialdemokraternas skrivning. Det var först sedancentern och hade deklararerat att vi skulle komma att avge enprincipiellt mera långtgående reservation som grep till pennan ochockså reserverade sig. Vihar alltså i den här frågan från mittenpartiernas sida föst , somvar motvilliga, sakta framför oss. Med vår hjälp kan ni kanske-komma längre äntill . Ni kan komma ända till . 28 (): Jag vill säga till att vad vi syftar till ärnaturligtvis att det skall ges mera tid för väsentUgare och viktiga frågor.Därmed kanske man kan reducera också behandlingen av det stora antalet frågorsom mera har ordningskaraktär. Vadvi har sett på är hur den organisatoriska inplaceringen skall ske avförhandlingarna i den process som regeringsarbetet utgör. Då skall mannaturligtvis ta till vara de erfarenheter som har gjorts. De får övervägas, detfår göras en analys av dem. Omjag skall sammanfatta det här kanske jag kan göra det på ungefär samma sättsom statssekreterare gjorde: Det måste få förekomma ett inflytandefrån arbetstagarsidan. Jag vill verkligen polemisera mot , närhan säger att MBL är en märklig hybrid och något av en infantil art. Det här arbetet med MBL måste få fortsätta, men det kankanske ske under enklare former. Sedan får man naturligvis beakta regeringensposition i statsskicket. När man har kört i gång en sådan här sak och använtden , skall man ju inte "kasta ut barnet med badvattnet",utan man skall försöka att komma till en bättre ordning. Framför allt skall maninte ha en ordning på papperet och en annan i verkUgheten. Det finnsvisserligen många gränsdragningsproblem, men dem kan man säkert komma tillrätta med. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. 29 (): Jag vill bara korrigera ett terminologisktmissförstånd. Jag sade, , inte infantil utan infertil. För attinfantila fenomen skall kunna uppstå, måste man vara fertil. 30 (vpk): kommentarer rör sigfortfarande kring det sista stycket i utskottets skrivning som handlar omsyftet med översynen. Jag skall inte polemisera mot att de fackligaorganisationerna skulle få mera tid för väsentliga frågor och kanske kunnalämna frågor av ordningskaraktär därhän. Vi anser emellertid att detta ärnågonting som de fackliga organisationerna i förhandlingar skall komma framtill och inget som vi skall lägga oss i. Vad vi däremot starkt polemiserar mot är det som står istycket ovanför och som fortfarande inte har kommenterat. Därstår att utskottet menar att det finns inslag i nuvarande ordning som är diskutablaur principiell synpunkt. Man anser att detta tar för mycket tid och resurser ianspråk. Det kanskeär lika bra att socialdemokraterna inte kommenterar detta. Sedan de under avsnittetMedbestämmandefrågor vid beredningen av regeringsärenden anmälda talarna nuhaft ordet övergår kammaren till att debattera avsnitt 11: Regeringenshandläggning av vissa datafrågor. 32ELISABETH (): Min avsikt var tidigare att till fuUoutnyttja min anmälda tid. Med anledning av kammarens pressade tidsplan ochtalmanskonferensens överväganden inför avslutande avser jag dock attinskränka mig så långt möjligt är och kommer således nu att enbart stanna vidnågra huvudpunkter i granskningsbetänkandets avsnitt om datafrågorna, dvs.punkter där det finns anledning att rikta kritik mot regeringens handläggning. Jag vill börja med att påminna om vad KU anförde vidriksdagens behandling av förslaget till datalag (prop. 1973:33), nämligen måste förutsätta att uttalanden från datainspektionen måste tillmätas storbetydelse vid beslutsfattandet. Vid åretsgranskning har det visat sig att datainspektionens yttrande vid Regeringenshandläggning av vissa datafrågor Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Regeringens handläggning av vissa datafrågor några fallinte inhämtats. Detta har vidimerats från departementshåll och förklaras haskett på grund av förbiseende. Ett enigt utskott förutsätter att departementenfortsättningsvis beaktar datalagens föreskrifter i detta hänseende. Efter förslag i proposition 1976/77:27 och ikonstitutionsutskottets betänkande 1976/77:2 infördes en ny paragraf idatalagen med syfte att begränsa möjligheten att upprätta personregister. Ianslutning till detta beslöt att Statligt person- och adressregister(SPAR) skulle inrättas. Genom denna åtgärd skulle direktreklamens behov kunna tillgodoses. erhöll två affärsföretag tillstånd attinrätta register för direktreklam.