prot · G70969 · 1983-12-31 00:00:00 — Åtskilligahändelser i gången tid skrämmer människorna. Utbredningen av varg i norraVärmland har lett fill att färägare och andra djurhållare fått sinyrkesutövning hotad. Vargen har nämligen rivit många får. Dessutom har mångaälgar och rådjur blivit vargmat. Jordbruksministern hänvisar fill att har åtagitsig att skydda vargen och att den behövs i vår fauna. Jag ser inget fel idetta, men man kan ställa frågan om inte förekomsten av dessa djur så långt sommöjligt bör lokaliseras till områden där de passar bättre än i norra menar, av skäl som jag nämnde, att det området, trots svårigheter ochstor utflyttning av människor, ändå inte har en sådan struktur att storavargflockar bör finnas där. Enligt min mening bör man tillåta en vissavskjutning för att mildra oron bland befolkningen. En decimering avvargstammen aktualiserades i en framställning till , som avslogdén. Ärendet överklagades, men regeringen har gått på samma linje. Mot denna bakgrund och med hänsyn till att minst 10 vargar- många påstår att det är 20 - finns inom området vill jag frågajordbruksministern om regeringen ändå inte vill ompröva sitt ställningstagandeoch bevilja dispens för avskjutning. Omförekomsten av varg i norra 55BJÖRN (vpk): Jag vill tacka jordbruksministern för svaret på min fråga. Det är naturligt att en stor oro sprider sig blandbefolkningen i norra när den ser hur vargstammen kraftigt ökar. Integör det saken bättre att misstankar föds om att en inplantering av varg skulleha skett. Det kan tyckas att dessa tankar är befängda, men jag vill säga att deinte alls är orimliga, med tanke på artiklar som förekommit i en delpublikationer i frågan om en vargstam i . I flera av dessa artiklartalas det tydligt om möjligheten att hysa varg just i trakterna av norraVärmland. Det finns också fler faktorer bakom detmotstånd som i norra reses mot vargen. En viktig omständighet är naturligtvisdet faktum att den i vissa fall hotar delar av de utkomstmöjligheter som stårtill buds i dessa trakter. Det räcker där för att man skall klara sittuppehälle inte att man ägnar sig åt en enda näring , utan man måstekanske ha intäkter från fyra till fem olika näringar. Omförekomsten av varg i norra Jag tänker i detta sammanhang bl. a. på fårskötseln. Detär viktigt att de som drabbas när vargen river får, ersätts fullt ut och på ettobyråkratiskt sätt. Jag hoppas att jordbruksministern är villig att medverkatill uppbyggandet av en sådan obyråkratisk typ av ersättning. Som jag nämnde i mitt svar har genomratificering av internationella konventioner åtagit sig att skydda hotadeväxter och djur. Om ratificeringen av dessa konventioner har det såvitt jag vetrått fullständig politisk enighet här i . Den nordiska överenskommelsenpå det här området undertecknades av den borgerliga regeringen,av den socialdemokratiska regeringen. Vi har i attgöra sådana insatser för att skydda våra rovdjur som vi väntar oss att andraländer skall göra för att skydda Tovdjuren där. Självfallet skall ersättning utgå för de skador som kandrabba den enskilde. Men jag vill ställa en fråga till , somförmodligen ändå kommer att begära ordet; År vi överens om att det icke ärfråga om att utrota vargen? Är vi det, föreställer jag mig att vi också äröverens om den ordning som här skall tillämpas, dvs. att ochlänsstyrelsen får försöka bedöma vilken omfattning vargstammen har ochvilken anpassning som skall ske till de olika intressen som man måste ta hänsyntill. Också vi är medvetna om att sådana hänsyn måste tas i detta sammanhang. Det är dock svårt för oss att , här från kammarenstalarstol, deklarera hur stort antal vargar som skulle kunna tillåtas. Denfrågan måste prövas i den ordning som vi har på detta område. 57 (); Jordbruksministern hänvisar till dekonventioner som föreligger och till de beslut som är fattade. Jag har givetvisingenting emot att de skall följas, och jag har inte yrkat på att man här iSverige skulle gå in för en utrotning av vargen. Jag har däremot sagt i mittförra anförande att man i skogstrakter som norra , där det trots alltbor människor, i torp och i annan bebyggelse, känner en rädsla i dettasammanhang. Därför skulle det vara lämpligare att ha vargarna på annat håll.Som det nu ser ut kan norra annars bli ett område för rätt storvarghållning. Vad som är ett faktum, herrjordbruksminister, är att stammen är större än man trott.Jordbruksministern nämnde siffran 10. Kanske är det riktigt. Men förmodligen,att döma av inkomna uppgifter, är stammen större än så. Med hänsyn till oroligamänniskor, skador som åsamkats människor som vill arbeta med tamdjur och även skadorpå vilt borde stammen således flyttas. Detta kan ju utgöra tillräckliga skälmot en alltför stor vargstam. En del av vargarna kan väl flyttas till ett annatområde. 58BJÖRN (vpk): Avslutningsvis vill jag frågajordbruksministern om han är beredd att medverka till att ersättning utgår förförlorad tamboskap som vargarrivit, dvs. att människor får full ersättning för de ekonomiska skador Nr 69 Omförekomsten av varg i norra somåsamkats dem på detta vis. En riktig tacka t. ex. värderas till mellan800 och . Men såvitt jag vet får man inte ersättning med motsvarandesumma. Dessutom är det väldigt viktigt att reglerna förenklas ochatt det blir lättare att fylla i blanketter osv. Också det bör ingå idiskussionen när man diskuterar en fråga av detta slag. Som jag har uppfattat saken skall enligt deregler som finns full ersättning utgå till de människor som på det här sättetfår djur rivna. Det är självklart. Ingen skall behöva bli ekonomiskt lidandeeftersom vi har det här skyddet när det gäller vargen. Jag hoppas attutbetalningarna sker på ett obyräkratiskt sätt. Jag är överens med . Vi skall inte ha förstor vargstam. Men frågan är ju hur stor den kan få vara. Det kan vi intefastställa här i , utan den frågan bör prövas i vanlig ordning av demyndigheter som har att hantera ärenden av detta slag. är ju denmyndighet som skall förordna i vilken mån en avskjutning kan behöva ske, omstammen skulle bli så stor och medföra sådana olägenheter för befolkningen anser att den måste decimeras. I stället för att kräva att vargen skall utrotas - det harjag upplevt att man trots allt gör - borde man försöka sig på ett samarbete medansvariga myndigheter i för att gemensamt söka lösningar som gör atthanteringen av ärendena kan ske på ett så hyggligt sätt som möjligt. 60 (); Jag är tacksam över jordbruksministernsuttalande, att man inte skall behöva ha alltför många vargar i norra enstaka varg kan väl tolereras. Men människor är mera rädda när vargarnaförekommer i stora flockar. Det skall vi ha klart för oss. Det är väl ändå interimligt att göra norra till ett rovdjursreservat. Jordbruksministern var inne på ett samarbete mellanbefolkningen och etc. Det är väl riktigt att man skalleftersträva ett sådant samarbete - det är vi överens om. Den debatt somuppstått i detta sammanhang är emellertid ganska förvirrad. Människor som ärbosatta långt från norra tycker att det skall finnas vargar där; deanses då inte utgöra någon fara. Men jag är säker på att om vargarna släppteslösa i dessa människors grannskap, skulle människorna reagera på ett helt annatsätt. Invånarna i norra tycker att detta förhållande ärbesynnerligt. De menar att sysselsättningen där har blivit dålig. Det harblivit svårt när det gäller utkomstmöjligheterna. Servicen har blivit dåligetc. Ovanpå allt detta kommer det här med vargarna. Det är inte roligt förmänniskorna att leva under sådana omständigheter. Om ett trygghetspaket för skogsbrukare Till slut: Många människor som inser att viinte bör utrota dessa rovdjur tycker kanske att det är lättare att säga så närman inte har dem i närheten. Omvänt inser nog de som har dessa rovdjur inärheten lätt att man inte skall ge sig på rovdjur som finns i andra delar avvärlden och som man tycker det är viktigt att inte utrota. Då är det alltsåfråga om att hitta möjligheter att umgås mellan myndigheter och människor sombor i trakter där dessa rovdjur förekommer och få en rimlig hantering avfrågan. Det har sagts något om vilken effekt som exempelvis devargar som kommer att finnas uppe i skulle ha på viltet. Ja, vi kankonstatera att vi skjuter av omkring 20 000 älgar i . Jag trordärför inte att man behöver frukta att effekten skall bli så svår beträffandeden vargstam som kan förekomma i att någon behöver bli svårt lidande. 62 (); : Man skall inte negligeramänniskors rädsla och det förhållandet att yrkesutövare får det motigt. Manskall ha klart för sig att antalet älgar och andra djur har minskat betydligt. Kvar står fil syvende og sidst att även om vi vill havargar kvar i vår fauna, skall det inte få ske till priset av av att människormåste gå och vara rädda. Den sidan av saken behöver uppmärksammas frånmyndigheternas sida. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på fråga 1983/84:300 om ett trygghetspaket för skogsbrukare har frågat mig: Övervägs frågan omett trygghetspaket för skogsbrukare i och när kan ettställningstagande förväntas? Regeringen har i skrivelsen1983/84:80 med redogörelse för behandlingen av skrivelser tillregeringen redovisat att frågan om ett trygghetspaket för skogsbrukare beredsinom (rskr 1982/83:64). Jag bedömer att något förslag frånregeringens sida inte kommer att lämnas under innevarande . 64SVEN MUNKE (m): Jag får tacka jordbruksministern för svaret,även om jag tycker att det var negativt i överkant. Det innebär faktiskt ipraktiken att framläggandet av detta trygghetspaket är skjutet . Löntagarna har utvecklat ett försäkringsskyddtillsammans med arbetsgivarna. Det försäkringsskyddet utgör ett väsentligtkomplement till den vanliga socialförsäkringen. Ett gemensamt bolag, , harbildats av SAF och LO, och detta bolag har till uppgift att utan vinstsyfte Försäkringsskyddet omfattar ett väsentligt ekonomiskt skyddvid dödsfall, arbetsskada, sjukdom, arbetslöshet och ålderspensionering. LRF har som första företagarorganisation fått medelavdelade vid jordbrukets prisförhandlingar för att åstadkomma ett skyddlikvärdigt med det som löntagarna har. Lantbrukarnas trygghetspaket omfattar,till skillnad från löntagarnas samskydd, inte försäkring vid arbetslöshet ellerpensionering. Det är angeläget att också skogsbrukets folk får komma iåtnjutande av liknande skydd. Det rör sig om ca 30 000 brukare, som skullekunna komma in i samma slags trygghetspaket som andra människor har. Till 1981/riksdag lämnades tre motioner om etttrygghetspaket. De kom från , och socialdemokraterna.Skatteutskottet tillstyrkte motionerna och ansåg att det var angeläget attproblemet fick en snar lösning. Man ansåg det vara värdefullt att de yrkesverksamma skogsbrukarnakunde få en ökad trygghet genom det föreslagna trygghetspaketet. Riksdagenbiföll utskottets hemställan, och frågan överlämnades till regeringen föråtgärd. Statssekreterare meddelade LRF , alltså , att ett trygghetspaket skulle komma.Vissa detaljfrågor återstod dock att lösa, men frågan uppgavs ha högstaprioritet. har vi fått höra att detta med prioriteten inte var såviktigt, eftersom man skjuter frågan . Vi behöver emellertid ett fortsatt aktivt skogsbruk ilandet, och självverksamheten måste därför på olika sätt underlättas. En viktigförutsättning för fortsatt hög aktivitet är att skogsbrukarna får detförsäkringsskydd som stimulerar självverksamheten och som ger ekonomiskaförutsättningar för en fortsatt produktion även när en skada inträffar. Detmåste också ligga i myndigheternas intresse att den här gruppen kommer iåtnjutande av samma regler som andra. Om ett trygghetspaket för skogsbrukare Jag har naturligtvis samma uppfattning; Detär angeläget att vi kan lösa denna fråga. Vidare är det riktigt attarbetsmarknadsförsäkringen för löntagarna finansieras av arbetsgivarna, och atttrygghetspaketen för lantbrukare och fiskare finansieras inom ramen för deårliga prisförhandlingarna på resp. område. Det är alltså i de här fallen deförsäkrade grupperna som kollektivt betalar försäkringspremierna. Motsvarandefinansieringsmöjlighet finns inte på skogsbrukets område, och det är en avorsakerna till att vi inte har kunnat finna den lösning som vi i och för sigeftersträvar. Men vi fortsätter att arbeta med frågan. 66SVEN MUNKE (m); 1 samtliga tre motioner som det gälleranvisar man ett sätt att lösa betalningsproblemet för denna försäkring. Om eu trygghetspaket för skogsbrukare om 15 milj. kr. Man hänvisar till möjligheten att,liksom medel har avdelats från lantbrukets prisöverenskommelse, medel skullekunna avdelas från skogsvårdsavgiften. Den är ju överdimensionerad. Mångabedömare är överens om att de 0,5%o som man tar ut ger ungefär 300 miljoner.Denna skogsvårdsavgift har tillkommit för att den skall återföras tillskogsbruket, och detta vore ju en form för att återföra avgiften till debrukare som saknar det försäkringsskydd som andra grupper har. Det finnsförslag utarbetat, och en utredning har angivit vilka möjligheter somföreligger. Jag tycker att det är en mycket dålig förklaring, när dethävdas att man håller på att leta efter ett sätt att finansiera försäkringen. Det är riktigt att dessa förslag har förtsfram. Men det är fel när säger att skogsvårdsavgiften i dagär.överdimensionerad med hänvisning till de ändamål vi behöver använda den fördå det gäller insatserna på skogsbrukets område. Det som har inträffat här är att det trots allt finnsdelade meningar också på skogsägarsidan huruvida skogsvårdsavgiften skallanvändas för dessa ändamål. Men det är frågor som vi kan fortsätta attdiskutera. 68 (): De delade meningarna om hur man skall användaavgiften kommer från domänverket, som inte är särskilt intresserat av dettatrygghetspaket. Detta paket är avsett för självbrukarna, för dem som på helfideller halvfid bidrar till att en av landets största exportprodukter kommerfram. Jag tycker att det är angeläget att frågan ordnas på etthyfsat sätt. Det är hemskt att behöva säga till dessa människor att de inte är berättigadetill denna trygghet, därför att vi inte kan lösa finansieringen.Finansieringsfrågan är ju löst - vilka vägar man skall gå har anvisats. Det var väl inte riktigt rätt, som , att det var bara domänverket som hade invändningar att resa.Riksskatteverket och andra har också varit inne på de dessa linjer. Men vår ambition är att vi skall komma till rätta meddetta problem. Också jag anser nämligen att det är angeläget att de härskogsbrukarna kan få den trygghetsförsäkring som det finns skäl för. 70 (): Det var inte någon missuppfattning från minsida. Jordbruksministern sade nämligen att det finns vissa skogsägare som ärtveksamma till en trygghetsförsäkring. Vad jag vet har inte riksskatteverketnågra skogar! Det är jag också medveten om. Men det kantrots allt finnas t,. andra skogsägargrupper än domänverket. Överläggningenvar härmed avslutad. 13 § Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1983/84:92fill lagutskottet 1983/84:99och 102 till näringsutskottet 14 § Föredrogs ochhänvisades Motionerna 1983/84:2535-2538 till näringsutskottet 15 § Anmäldes ochbordlades Proposifion 1983/84:106 Dubbelbeskattningsavtal mellan ochCanada 16 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1983/84:305 av (vpk) tillarbetsmarknadsministern om verksamheten i s. k. rehagrupper; En lokal rehagrupp i en kommunbestår av läkare, arbetsförmedlare, försäkringskassetjänstemän ochsocialtjänstemän. påtalas från vissa rehagrupper att dessa börjar bliorgan för pensionering av människor, vilket knappast stämmer med deras syfte.Man diskuterar allt oftare pensionering i fall där betydande arbetsförmågafinns kvar och där man i ett gynnsammare arbetsmarknadsläge mycket väl skullekunna tänka sig fortsatt arbete. Man påpekar också att en bidragande faktortill den dåliga problemlösningen för människor är att lönebidragstjänsterna ärkvoterade och att det skulle behövas betydligt större kvoter för att hjälpamänniskor att få arbeten. Medhänvisning till ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsministern: Vilka åtgärder avser arbetsmarknadsministern vidta för atthär påtalade problem skall lösas? 1983/84:306 av (vpk) tillarbetsmarknadsministern om verksamheten vid SAFAC-verkstaden i ; I ett kortfattat meddelande frånstyrelseledningen för Samhällsföretag i (SAFAC) till anställda iStoruman ges beskedet att minst 20-25 jobb vid SAFAC-verkstaden i Storumankommer att upphöra. Av meddelandet framgår att SAFAC har for avsikt att utredakonsekvenserna av en nedläggning av den mekaniska verkstaden i fr. o.m. Meddelandet har väckt bestörtning bland de anställda. SAFACförklarar åtgärden med beslut från statsmakterna. Nedskärningen inomSamhällsföretags verksamhet innebär 2,5 milj. kr. i minskade resurser förlänets verkstäder. Medhänvisning till ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsministern; Vilka åtgärder avser arbetsmarknadsministern vidta för attverkstaden i inte skall läggas ner? 17 §Kammaren åtskildes .