prot · G70960 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:60 1 §Svar på fråga 1983/84:223 om den statliga utbildningen av civila piloter har, med hänvisning tilluppgifter om att redan färdigutbildade svenska piloter nu beräknas täckapilotbehovet för de civila flygbolagen under , frågat migom jag är beredd att ta initiativ till en senareläggning av igångsättningen avden civila pilotutbildning som påbörjas . Jag vill inledningsvis erinra om den civilapilotutbildningens syfte, nämligen ati trygga såväl den civila luftfartens somflygvapnets tillgång på piloter. De uppgifter som jag fått frånflygbolagen visar på en åriig efterfrågan på 15-20 piloter de närmaste åren.Chefen för flygvapnet konstaterar att det inte finns något öyerskottav aktiva flygvapenpiloter och att alla avgångar innebär en allvarligåderlåtning av flygvapnets organisation. Jag kan i sammanhanget nämna attLinjeflyg rekryterade sex piloter från flygvapnet. Några nyasakförhållanden som motiverar en senareläggning av den civila pilotutbildningenfinns enligt min mening inte. 2 (): Jag tackar kommunikafionsministern försvaret. Vi har uppenbariigen olika uppgifter vad beträffar arbetsmarknaden förde svenska piloterna. Jag inser mycket väl behovet av en alternativutbildningsväg för svenska civila piloter. De piloter som utbildas vidflygvapnet kostar samhället enorma summor och har en flygutbildning som iförhållande till civil luftfart inte är adekvat. Flygvapnet utbildar stridsflygare.Dessa får stor erfarenhet av flygning, men ovanpå denna utbildning krävsomfattande skolning i flygning av olika civila flygplanstyper samt givetvis enrent teoretisk utbildning beträffande bestämmelser, internationella regler osv.Om flygvapenpilöter går över till ett civilt flygbolag, mister flygvapnet enviktig och dyr länk i Otnden statliga utbildningen av civila piloter försvaret,och den civila luftfarten har trots det stora kostnader. Tanken med den civilapilotskolan är alltså bra. Vihar , enligt uppgifter från , ett betydande överskott påväl utbildade, erfarna - och unga piloter. Jag menar att det är både ettslöseri med medel, i då vi sannerligen behöver hålla tillbakautgifterna, och ett djupt inhumant tillvägagångssätt mot de enskilda attutbilda för en ganska säker arbetslöshet. ISvensk pilotförenings tidskrift nr 7/8 berättas om enung polack som sökt flygutbildning som arbetsmarknadsutbildning.Arbetsmarknadsstyrelsen avslog hans ansökan med motiveringen attarbetsmarknaden för piloter f. n. var dålig. Sökt utbildning bedömdes inte ledatill stadigvarande arbete, vilket är meningen med arbetsmarknadsutbildningen.Polacken överklagade hos regeringen, och regeringen upphävdearbetsmarknadsstyrelsens beslut. Det är ganska märkligt. AMS måste väl ändåvara dén instans som kan bedöma arbetsmarknadsläget. Regeringen och AMS haralltså bedömt arbetsmarknadsläget för piloter olika, och det äroroande. är den instans som för regeringens räkninginförskaffar underlag och bedömer sysselsättningsläget i olika branscher,verksamhetsområden och delar av landet. Varför desavouerar regeringen dennaexpertis? Att utbilda för arbetslöshet är inhumant - ja, grymt - inte bara motden som får satsa så mycket i onödan. Det är också ett hån mot dem som redan ärarbetslösa. Jagvill fråga kommunikafionsministern; Vad är anledningen fill att regeringen gåremot sin egen arbetsmarknadsexpertis i en sådan här fråga? Skulle det möjligenbetyda att arbetsmarknadsläget för piloter förändrats eller att detfinns prognoser som tyder på en snabb förbättring? Den fråga som nu ställer skulle egentligenarbetsmarknadsministern svara på. Det är ju en fråga av arbetsmarknads-politiskkaraktär. Jagkan säga att när Linjeflyg rekryterade fanns det ca 340 sökande. Avdessa var det 136 som saknade pilotjobb. 25 av de sökande kunde inte uppfyllaLinjeflygs formella krav eller föll bort av åldersskäl. Det var således ca 100av drygt 340 som var intressanta, sett ur rekryteringssynpunkt. Det är vidarevärt att konstatera att av de 36 som kallades till intervjuer var 16flygvapenpiloter. Detta var alltså utgångsläget för rekryteringen . Detkrävs utan tvivel en civil trafikflygarutbildning som är målinriktad inom denmest kvalificerade luftfarten för att utgöra ett verkligt alternativ tillfortsatt rekrytering av militärt utbildade flygförare. Den saken torde klartframgå både av mitt svar och av det som här kan anföras. Enligt chefen förflygvapnet är en sådan här utbildning nödvändig för att säkerställa tillgångenpå piloter inom försvaret och för att upprätthålla eri väl fungerandekrigsorganisafion. Jag kan hålla med om attdet finns saker och ting som pekar på att man kanskemåste ha ögonen på pilotutbildningen. I dagens läge visar flygvapenchefen påatt pilotutbildningen bör komma i gång. Resurserna flnns och bör utnyttjas. Hanmenar att det föreligger en fara för åderlåtning på flygförare frän flygvapnetdärest man inte kommer i gång med denna utbildning. Jag tror dock att man börgöra en utvärdering av pilotutbildningen efter låt oss säga . Detta måstegivetvis ske i samråd med SAS, eftersom det finns ett avtal med SAS om vissåtgärd som gäller i åtminstone fio är. Omden statliga utbildningen av civila piloter 4 (): Det där medutvärdering tycker jag låter tilltalande. Svenskaflygföretag bör ju i enlighet med grundlagens anda anställa den på ettpilotjobb som har de bästa meriterna. Förtjänst och skicklighet måste varavägledande även här. Bland de sökande till pilottjänst i t. ex. SAS och kandet finnas mänga som har betydligt bättre meriter än de som kommer från den nyaskolan. Hur går det då med möjligheterna för t. ex. SAS att uppfylla detavtalskrav som säger att SAS skall åta sig att anställa ett visst antal piloterper år som kommer från pilotskolan? Kommunikationsministern menar väl inte attkravet på förtjänst och skicklighet skall åsidosättas? Det förstår jag attkommunikationsministern inte menar. Dettakrav är i själva verket en omöjlighet. Enligt har man 90arbetslösa piloter bland medlemmarna, och man räknar med 45reservofficersutbildade, kvalificerade piloter. SAS har en pensionsavgång påungefär 15 . Sannolikheten för att de mest kvalificerade sökande skallkomma från den nya skolan är då sanneriigen inte stor, knappast någon. .Avsikten med min fråga är att få stöd för tanken att senarelägga starten avskolan och också att påtala den orimliga rekryteringssituation för flygbolagensom uppstår om pilotskolans elever skall ha något slags företräde till tjänst.Vad säger kommunikationsministern om detta senare - företräde till tjänst förpilotskolans elever? Anf.5 Kommunikationsminister : Herr talman! SAS har uttryckligen sagtatt något sådant inte skall förekomma. Rekryteringen kommer att ske eftermeriter. Anf.6 (): I avtalet sägs det i alla fall att SAS skall åta sig att anställa ettvisst antal piloter från skolan. Jagkonstaterar att arbetsmarknaden för piloter är synneriigen osäker. Om vistartar denna skola kommer det att innebära att vi utbildar för arbetslöshet,eller måhända för utlandet. Det tycker inte jag är särskilt väl användaskattepengar. Jagser fram mot den utvärdering som kommunikationsministern nu har aviserat. Omplanerad nybyggnad av bro överSvartnö-strömmen på vägen SAS avtalgäller inte anställning av piloter. klart att SAS anställer piloter efter deras egnameriter. Åtagandet gäller vidareutbildning. I den här civila utbildningen ingåren Det är den som SAS har åtagit sig. Anf.8 (): En vidareutbildning bygger på en grundutbildning. Om grundutbildningenär sämre betyder det att de som antas till vidareutbildningen måste vara demer kvalificerade, dvs. de som kommer från flygvapnet eller har en längrepilotutbildning. Överläggningenvar härmed avslutad. 2§ Svar på fråga 1983/84:229 om planerad nybyggnad av bro över Svartnöströmmenpå vägen har med anledning av uppkomna skador på bron överSvartnöströmmen i kommun frågat mig om jag anser att det avarbetsmarknadspolitiska skäl finns orsak till en tidigareläggning av planeratbrobygge. Pådet statliga vägnätet finns det över 11000 broar, varav ca 7000 är av betong.Under senare år har skador på framför allt de äldre betongbroarna uppdagats iallt större omfattning. Ett flertal broar har fått repareras eller byggas omtill betydande kostnader. har därför inlett en stor översyn av landetsbroar för att kartlägga skadornas karaktär och omfattning. Verket har dockredan nu i sin budget ökat anslaget för underhållet och reparationerna avbroarna. Regeringenhar mot den bakgrunden i sina direktiv fill den genomförda revideringenav planerna för byggande av vägar framhållit att behovet av bl.a. reparation och ombyggnad av broar måste beaktas. i Stockholmslän har tagit fasta på detta och prioriterat en ombyggnad av medstart . Om det av tekniska skäl blir nödvändigt att påbörjaombyggnaden ännu tidigare, förutsätter jag att kan lösa den frågan.Huruvida det av arbetsmarknadsskäl finns anledning att fidigarelägga enombyggnad är en fråga som vi inte nu kan ta ställriing till på regeringsnivå.Det är en uppgift för i första hand berörda arbetsmarknadsmyndigheter attbedöma om sysselsättningsläget kräver extraordinära insatser. 10JAN-ERIC VIRGIN (m): Jag får tackakommunikationsministern för svaret. Jag har ställt denna fråga mot bakgrund avdet allvarliga förhållandet att den bro som finns vid Svartnöströmmen har visatsig ha så dålig bärighet att det inte är möjligt atttillåta den trafikbelastning som har varit normal. Man har därför fåttminska brons bärighet från 10/axel-/boggitryck till 8/12. Man har ocksåfunnit att den återstående tekniska livslängden verkar vara mycket begränsad. Vägförvaltningenhar jämfört två möjligheter att höja bärigheten och bredda broförbindelsen. Manhar vid en teknisk-ekonomisk analys kommit fram till att bron isin helhet bör rivas och ersättas med en ny. Genom en konsult ivägförvaltningen har frågan nu utretts. Man kommer -att sätta i gångmed denna konsultverksamhet för att projektera brori. Det finns olikaalternativ för tillfart till denna nya bro, och f. n. pågår förberedande samrådmed markägare och görs kostnadsjämförelser mellan de olika alternativen. Enarbetsplan kommer sä småningom att ställas ut och fastställelse prövas.Avsikten är att bygghandlingar skall föreligga . Markägarsammanträdekommer att hållas . Kommunikationsministernsäger att det finns problem när det gäller ombyggnaden, men det är inte frågaom en ombyggnad. Som jag har sagt tidigare gäller det faktiskt en nybyggnad. Omdet av tekniska skäl skulle vara nödvändigt att tidigarelägga byggandetförutsätter jag att skulle kunna lösa frågan. Men för entidigareläggning av brobygget, exempelvis redan till vintern 1984-1985, krävsdet särskilda medel: Det sägs nu att har ökat sin budget förunderhåll och reparationer av broar, och med den ambitionen tycker jag att man ien sådan här allvarlig situation skulle kunna ställa i utsikt att fidigareanslå dessa medel. Överläggningenvar härmed avslutad. 3 § Svar på interpellation1983/84:63 om en viadukt över järnvägen vid har frågat mig dels om jag är beredd att ta inifiafiv ökning av ordinarie anslag på bekostnad avsysselsättningsanslaget, dels om jag kan instämma i att den planerade bron överjärnvägen vid är av riksintresse och borde komma till stånd oavsettsysselsättningsläget i . Flerårsplanernaoch fördelningsplanen för byggande av vägar har fastställts islutet av . De nya planerna innebär en avsevärt högre ambitionsnivå ifråga om vägbyggande än . Regeringenhar i sina direktiv inför flerårs- och fördelningsplanearbetet angettplaneringsramar för vägbyggandet. Planeringsramarna omfattar förutom ordinariemedel även vägbyggande med sysselsättningsmedel. Jag är inte beredd att ändrapå denna ordning, vilket också framgår av den framlagda budgetpropositionen. Genomatt redan i planerna beakta såväl ordinarie medel som sysselsättningsmedel kanväginvesteringarna placeras in i planerna enligt den Omen viadukt över järnvägen vid prioriteringsordning sommyndigheter och kommuner i resp. län finner bäst förenlig med de vägpolitiskamålen. Vägplanerna skall således vara länens samlade syn på hur och i vilkenordning vägobjekten i länen skall byggas oavsett finansieringssätt. Enbro över järnvägen i är angelägen av flera skäl. Brobygget hardiskuterats alltsedan fillkomsten av . I den av länsstyrelsenfastställda flerärsplanen för byggande av länsvägar har objektet placerats på15;e plats med planerad byggstart . beslut visar attlänet anser att det finns andra vägobjekt som är mer angelägna än ett brobyggei . Länsstyrelsensbeslut har av kommun överklagats till regeringen. Ärendet bereds f. n.inom . Jag är därför inte beredd att nu kommentera GörelBohlins fråga ytterligare. 12 (); Jag tackarkommunikafionsministern för svaret. Tyvärrhar min interpellafion om "prioriteringsordningen av vägobjekt"rubricerats om av kammarkansliet. Skälet till min rubrik var att jag medprojektet viadukt över järnvägen vid som exempel ville principielltdiskutera fördelningen över landet av vägmedlen på objekt av olikaangelägenhetsgrad. Beträffandeviadukten tycks alla vara rörande överens om dess höga grad av angelägenhet -även kommunikationsministern, förstår jag. Projektet har prioriterats högst avkommunen och högt av vägförvaltning och länsstyrelse. Skälet till det ärgivetvis viaduktens riksintresse för att räddningstjänsten vid skallfungera som planerats. Just därför är det minst sagt uppseendeväckande att deninte redan finns. Självfalletär jag införstådd med och gläd över att planeringsramarna för vägobjekt numeraomfattar både ordinarie medel och sysselsättningsmedel. Detta är ju gamlamoderata förslag och innebär avsevärt mycket bättre planeringsförutsättningarför . Det finns emellertid vissa samhällsekonomiska problembeträffande den länsvisa bedömningen av hur sysselsättningsmedlen skallfördelas, menar jag. Omvi tittar på projektet viadukten i , har länsmyndigheterna i flera ärhoppats att projektet skall kunna inrymmas i sysselsättningspaketet. Eftersomordinarie väganslag ofta inte räcker långt, står hoppet - även beträffandemycket angelägna projekt - till sysselsättningsmedlen. Dessa pengar fördelasemellertid framför allt till län och kommuner med arbetslöshet, och det kan jutyckas varabra. AMS avgör fördelningen mellan regionerna. Detta innebäremellertid att medel går till län där man faktiskt får leta efter lämpliga,angelägna objekt. Ja, där man är framme i sinaprioriteringslistor. Stockholmslän, som är gynnat i sysselsättningshänseende, får ofta inga pengar alls -eller mycket litet - och därför får angelägna projekt där anstå. påbörjade projekt stoppas och arbetskraften, vilken kanskerekryterats från andra och sysselsättningssvagare regioner, skickas hem. Vadinnebär då detta? Jo, denna arbetskraft registreras som arbetslös på hemorten.Detta leder till en försämrad sysselsättningsstatistik i det länet, vilket isin tur leder till att mer pengar ges till obehövliga eller inte så angelägnaprojekt osv. Det rimliga vore, och det vill jag höra kommunikationsministernsuppfattning om, att även fick bedöma var sysselsättningspengar skullesättas in - på vilka objekt och i vilka län - i samråd med AMS, som mot denbakgrunden kunde erbjuda arbete till människor i sysselsättningssvaga områden,men kanske på annan ort. Jagvill fråga: Är kommunikationsministern beredd att ta initiativ till att ävensysselsättningsmedel satsas på objekt som för riket har hög angelägenhetsgrad -dvs. ger god avkastning och god samhällsnytta -varigenom samma effekt uppnåssom om det ordinarie anslaget ökades på bekostnad av sysselsättningsanslaget?Objekt som ger god avkastning genererar ju ändå jobb i större utsträckning äntillfälliga satsningar på mindre lönande projekt. Omen viadukt över järnvägen vid Beträffande detta projekt - interpellationen gällde ändock en viaduktöver järnvägen vid - är att konstatera att densocialdemokratiska regeringen ju har tagit speciell hänsyn till utflyttningenav jettrafiken från till . Vägverkethade i uppdrag av regeringen att utreda effekterna på vägtrafiken av en sådanutflyttning. I den utredningen förordades på kort sikt följande åtgärder. Ettmitträcke plus belysning på , alltså mellan och , bedömdeskosta ca 26 milj. kr. Man föreslog också höjd beläggnings- ochvinterväghållningsstandard på och som tredje och sista åtgärd en ny broöver järnvägen i . Dessa utredningsförslag lämnades till den dåvaranderegeringen . Iett sysselsättningspaket föreslog den socialdemokratiskaregeringen, , att man skulle anslå, om jag inte missminner mig, ca28 milj. kr. för att utföra det första av dessa projekt: mitträcket ochbelysningen mellan och . Det arbetet togs således med i ettsysselsättningspaket. Jaghar sagt här i kammaren och vill nu gärna upprepa, att man hade kunnatanslå dessa pengar tidigare. Man hade från den dåvarande borgerliga regeringenssida kunnat påbörja det här arbetet, eftersom utredningen presenterades i april1981. Det gjorde man emellertid inte, och det är bara att konstatera att det ärdetta som gör att vi nu befinner oss i det läget att det arbetet pågår nu.Enligt min uppfattning borde det här arbetet av flera skäl - inte minsttrafikpolitiska - rimligtvis ha varit klart före utflyttningen fill Arlanda.Den åtgärden hade betytt väldigt mycket. Men det är bara att konstatera attäven i den ekonomisk-politiska propositionen föreslog vi att pengar skulleanvisas till för vissa åtgärder inom arbetsområde. 2 protokoll 1983/84:59-63 Om en viadukt över järnvägen vid När det gäller bron över järnvägenvid vill jag påpeka att ett beredningsarbete påbörjats inomdepartementet. Först sedan det är klart har jag ett sådant underlag att jag kanta ställning. Det är därför rätt naturligt att jag inte ger ett besked omregeringens uppfattning i den här frågan. Det är jag alldeles övertygad om attGörel förstår. borde få vara med och bestämma när det gällersysselsättningspolitiska insatser, säger . Det är ju så attuppgifterna från de olika länen givetvis tas från . Projekten hämtasju från flerärsplanen eller från de beredskapsplaner som finns i vissa län. Detas i den turordning som de finns presenterade. Skulle det föreligga speciellaskäl att bryta den prioriteringen, gör man självfallet det, men äralltså i allra högsta grad med i detta arbete. Det var sysselsättningen förbyggarbetskraften som låg till grund för de speciella insatser som vi gjorde idet senaste sysselsättningspaketet. samt vissa andra län föll dåutanför, eftersom man där inte hade problem med sysselsättningen förbyggarbetskraften. Vidare kan jag säga att det pågår en diskussion mellanvägverket och om dessa pengar. Eftersom dendiskussionen pågår är det mycket svårt att ge något exakt besked om mankan överföra en del av dessa slantar till ordinarie anslag. Vi får se vaddiskussionen leder till. En sak är dock definitivt klar, att vägprojekt ärutomordentliga projekt ur sysselsättningssynpunkt, därför att de är belägna isådana områden som har problem med sysselsättningen. I varje fall har inte jag,, upplevt att man från sida skulle ha hamnat i densituationen att man varit tvungen att skicka tillbaka pengar på grund av saknat projekt. Jag tror mig ha viss erfarenhet, och det gäller även tideninnan jag blev kommunikationsminister. Jag vet således att man från vägverketssida så att säga tar från flerårsplanerna. Det är naturligtvis fråga omprioriterade projekt. Några onödiga projekt har jag överhuvud taget inte varitmed om. 14GÖREL (): Vad beträffar viadukten över järnvägen vidMärsta station vill jag bara påminna kommunikationsministern om tidsrymden fr.o. m. tillkomst och fram till den borgerliga regeringens tillträde.Det var alltså fråga , så nog hade den socialdemokratiska regeringentid på sig att bygga den viadukt som faktiskt behövdes för räddningstjänsten,något som man kom underfund med mycket snart. Kommunikationsministern anförde själv ett exempel päsysselsättningsmedel fill : Jag tycker att detta är ganskamärkligt ur prioriteringssynpunkt. Det gäller de 25,9 miljoner som tilldeladeslänet 1983 att användas till belysning och mitträcke på mellan Stockholmoch . På en motorvägsbit som är den trafiksäkraste i har manalltså satsat 25,9 miljoner av sysselsättningspengar på trafiksäkerheten att användasför investering - och till en årlig driftkostnad uppgående till 0,5 milj. kr. I sambandmed investeringar för vägar gör en ambitiös och viktigsamhällsekonomisk bedömning av varje objekts angelägenhet och samhällsnytta.Jag är övertygad om att det är riktigt och bra att handskas med skattemedel pådetta sätt. Men vari ligger den kolossala samhällsnyttan i fråga om det projektsom kommunikationsministern nu själv nämnde i jämförelse med t. ex. viadukten?Har någon beräkning över huvud taget gjorts? Jag har velat göra kommunikationsministern uppmärksam påde här fenomenen, och jag vill fråga om kommunikafionsministern är beredd attta initiativ till samtal med arbetsmarknadsministern - eller inom regeringen-beträffande användningen av sysselsättningsmedel. Visserligen går man efterprioriteringsordningen i resp. län. Men eftersom AMS styr användningen avsysselsättningsmedlen, får man i län riied arbetslöshet plocka fram projekt somär avsedda att åtgärdas långt in och flytta fram dem till1984.11, ex. , där man har behov av väginvesteringar, får mandäremot vänta. Samhällsekonomiskt kan detta inte vara vettigt. Om en viadukt över järnvägen vid Kanske uppfattade inte minredovisning. Jag sade att fick i uppdrag av regeringen att utredaeffekterna på vägtrafiken av en utflyttning av jettrafiken från tillArlanda. Det var , , som gjorde prioriteringen. Vägverketförespråkade mitträcke och belysning på - sträckan -,höjd standard när det gäller beläggning och vinterväghållning på och nybro över järnvägen i . Jag vet inte varifrån har fått att dettaskulle vara en mindre vettig satsning. Jag åker själv den aktuella sträckan närjag är på väg ut till flyget i . Jag vågar påstå att nästan alla föraresom jag har åkt med har sagt att detta verkligen är en mycket viktig åtgärd urtrafiksäkerhetssynpunkt. I samband med att sysselsättningspaketet lades framden gjorde jag bedömningen att detta rimligtvis skulle ha gjortstidigare. Förslaget fanns ju tillgängligt för den dåvarande regeringen i april1981. Vi ansåg då att de 28 miljonerna var pengar som var väl värda att satsaspå just den här åtgärden när det gäller . Beträffande samtal mellanarbetsmarknadsministern och mig om sysselsättningen; Jag kan försäkra GörelBohlin att sysselsättningsfrågor handläggs så att beredningen sker inomsamtliga departement som på något sätt är berörda av behovet avsysselsättningsskapande insatser. Det kan gälla vägar, teleområdet och SJ.Beredningen går självfallet till så att berörda statsråd diskuterar vilkaåtgärder som skall vidtas. Och jag kan lova att vi även fortsättningsvis skallföra samtal med varandra. 16GÖREL (): Kommunikafionsministern och jag är tydligenrörande överens om att viadukten hade bort byggas tidigare - tjugotalet årtidigare. Vad beträffar det här exemplet som kommunikationsministernnu tog angående sysselsättningsmedel för belysning sträckan Om åtgärder mot viss lagtillämpning avtrafiksäkerhetsskäl vill jag tala om att olyckskvoten för den vägbiten är 0,25olyckor per miljon axelparkilometer. För motorvägar i hela landet är siffran isnitt mellan 0,28 och 0,30. Och motorvägar är de vägar som har lägstolycksfrekvens. Denna vägstump har alltså lägre olycksfrekvens ängenomsnittet för motorvägar, och det är så lågt man kan komma. Detta är siffrorsom bygger på en femårig mätperiod, dvs. då det inte fanns någonbelysning. Beträffande sysselsättningsläget i villjag säga: Vi har redan nu en mycket stor andel importerad arbetskraft iStockholmsregionen. Vi behöver specialarbetskraft till vägobjekt.Kommunikationsministern var inne på att vi kanske inte behövde importera såmycket i , men det behöver vi faktiskt. Slutligen vill jag säga att om sysselsättningsmedel satsaspå objekt som ger god avkastning och god samhällsnytta, måste satsningengenerera jobb i större utsträckning än tillfälliga satsningar på mindre lönandeobjekt. sätt att arbeta är här utmärkt.