prot · G709131 · 1983-12-31 00:00:00 — Den slutar med att det inte f. n. finnsanledning att utvidga tillämpningsområdet och att det kanske kan finnas skälatt se över bestämmelserna . talar med storövertygelse om att det är onödigt att tillämpa lagen på offentlig upphandlingoch att det är onödigt att över huvud taget överväga den saken. Sedan tror jag att lagrådet har kunnat göra den bedömningsom behöver göras av i vad mån grundlagen är tillräcklig för att den föreslagnanya lagen inte skall behöva tillämpas på den offentliga upphandlingen. och hävdarsamma uppfattning som lagrådet. Som jag sade förut, besökte vi marknadsdomstolenmedan vi arbetade med ärendet, och vi fick där en synnerligen klar ochotvetydig bild av vilken inställning ledning har i de härfrågorna. Och det är ändå som skall tillämpa lagen. Även därnämndes de gränsdragningsproblem som lagrådet talat om och som kan uppstå omman gör undantag för offentlig upphandling, liksom de starka motiv som finns avlikformighetsskäl. Så jag har inte på något sätt blivit övertygad när StigGustafsson framhållit att bara 3 av 25 remissinstanser stöder min uppfattning.Om vi nöjde oss med att bara räkna remissinstanserna när vi har att taställning, skulle vi nog inte alltid komma fram till så förnuftiga beslut här ikammaren, utan vi måste bedöma frågorna med ledning av de fakta som föreligger. Här råderingen som helst tvekan. och riksrevisionsverketsbedömning väger mycket tungt, och jag tycker att det är beklagligt attsocialdemokraterna och 9 protokoll 1983/84:130-131 kommunisternainte vågar ta med den offentliga upphandlingen. Vad finns det för skäl somtalar emot? Vilka faror skulle vara förenade med att låta den offentligaupphandlingen ingå? Somjag sade tidigare: Finns det inte några oskäliga avtalsvillkor på det området,är det ju ingen fara för att det väckts talan mot offentliga organ. Och finnsdet oskäliga avtal, då är det väl helt rättvist och riktigt gentemot desmåföretagare som drabbas att de kan ta upp frågan inför marknadsdomstolen.Det offentliga är en minst lika stark motpart för en småföretagare som andraföretagare är. 118 (): För det första; har tillstyrkt den föreslagnalagstiftningen. Fördet andra: Jag har naturligtvis den största respekt för lagrådet, menförbehåller mig ändå rätten att ibland ha en annan uppfattning. Denförsta utgångspunkten bör i och för sig vara att en småföretagare inte skallvara sämre ställd när han har med stat, kommun eller landsting att göra än näravtal sluts på den privata sektorn. annan utgångspunkt är att det i flerasammanhang visat sig stöta på svårigheter att på stat, kommun och landstingtillämpa regelsystem som är avsett för näringsidkare. Tillämpningen avnäringsidkarbegreppet har i praxis enligt min mening drivi ts alldeles förlångt utan hänsyn till den kommunala och landstingskommunala sektorns särartoch den övergripande offentligrättsliga reglering som gäller där. Ilagstiftningssammanhang som avser konsumentskydd, eller i detta fallsmåföretagarskydd, måste hänsyn tas till de garantier för den enskilde som detoffentligrättsliga systemet innebär. Fördet första - och det har jag redan anfört - innehåller regeringsformenobjektivitetskrav som också gäller för statlig och affärsverksamhet.Denna skiljer sig alltså ifrån privat affärsverksamhet. Fördet andra innehåller upphandlingsreglemenfet för både stat och kommunbestämmelser som garanterar den objektiva behandlingen. Påden kommunala och landsfingskommunala sektorn fillkommer dessutom att brottmot regeringsformen och upphandlingsreglementet kan överprövas genomkommunalbesvär, som vid bifall leder till att besluten upphävs. Därkommunalbesvär inte står till buds finns andra kontroller, som statlig ochkommunal revision, JO och JK. Ovanpå detta kommer sedan offentlighetsprincipensom ger insyn också i avtalsförhållandet. Sekretess kan ifrågakomma bara inomde ramar som sekretesslagen ger, vilket i fråga om upphandling innebäroffentlighet i varje fall sedan anbuden offentliggjorts eller avtal slutits. Tillallt detta saknas motsvarighet inom den privata sektorn. Då man skall bedömalagstiftningsbehovet för den offentliga sektorn måste dessa faktorer vägas in.Det är detta vi skall göra, . Det finns inte samma behov avlagstiftning för den offentliga sektorn som för den privata. Jag skulle återkomma också till frågan om marknadsdomstolenssammansättning. Där innebär proposifionen att domstolen vid prövning av ärendenenligt den nya lagen skall ha samma sammansättning som vid prövning av ärendenom konkurrensbegränsning. I motion 2544 yrkas att företrädarna för konsument-och löntagarintressen inte skall delta i prövning av fall enligt den föreslagnalagen. Eftersom det även ligger i konsumenternas intresse attavtal mellan näringsidkare är skäliga avstyrker jag bifall fill mofion 2544 iden delen. Det är naturligt att representanter för konsument- ochlöntagarintressen medverkar i domstol. Slutligen, herr talman, tas i motion 2544 också avståndfrån tanken att varje sammanslutning av näringsidkare skall få föra talan imarknadsdomstolen oavsett om villkoret berör organisationen eller någon avdess medlemmar. Den föreslagna talerätten överensstämmer med vad som redani dag gäller. Mofionärernas förslag innebär ett onödigt avsteg från dereglerna. Några farhågor för att talerätten kommer att missbrukas föreliggerinte. A v tals villkor mellan näringsidkare 119MARTIN (): Efter långa anförande om denoffentliga sektorns ofelbarhet vill jag bara kort konstatera att det för denskull inte har kommit något som helst argument för att den här föreslagnalagstiftningen inte skulle tillämpas på det offentliga området. Vilka negativa följder skulle det få för offentligupphandling om den inte undantogs? Det har inte belysts på minsta sätt. har i remissammanställningen uttalat sigi enlighet med vad regeringen framlagt, men vid det besök vi gjorde pådomstolen var det ingen tvekan om att det trycktes mycket starkt på stöd förlagrådets synpunkter. Om inte tiden vore så knapp skulle jag kunna ordagrantåterge de uppgifter vi fick. Man talade kraftfullt för att den offentligaupphandlingen skulle inräknas i lagstiftningen. Tyvärr, herr talman, förefaller det som att nuskulle besluta att undanta den offentliga upphandlingen utan att detförebringats några som helst sakliga skäl eller några som helst bevis för attdet skulle vara negativt att följa förslaget i vår reservation 3. 120 (); Jag har inte sagt att den offentliga sektornär ofelbar. Jag har bara pekat på de rättssäkerhetsgarantier som föreligger påden offentliga sektorn och som gör det onödigt att vidga lagstiftningen tillatt omfatta den sektorn. Till bilden hör också att konsumentköpsutredningen inteföreslagit att tillämpningsområdena skulle omfatta upphandling för offentligaändamål. Man har utgått från att den offentliga sektorn undviker att tillämpaoskäliga avtalsvillkor i sådana sammanhang. Fast det inte uttrycks direkt ärutredningens ståndpunkt troligen motiverad av känslan att det regelsystem somfinns på den statliga och kommunala sektorn innebär garantier nog. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om lagutskottetsbetänkande 31.) Kammaren övergår nu till att debattera lagutskottetsbetänkande 31 om anslag till . 122 (): Det här betänkandet berör två moment, delsanslaget till på . där jag yrkar bifall tillutskottets förslag varom det råder enighet, dels en moderat-center-reservafiontill vilken jag också yrkar bifall. Reservationen gäller ett yrkande om bifall till begäran omen utredning om införande av rätt för ersättning för rättegångskostnader imarknadsdomstolen. En process i kan kosta rätt mycketpengar. Även en vinnande part kan åsamkas betydande kostnader. En vinnande parti exempelvis arbetsdomstolen slipper däremot att stå för kostnaderna. Detta kaninte vara en rimlig ordning. Vi reservanter vill därför få frågan utredd. Den s. k. riktlinjekommittén har ibetänkandet Konsumentpolitiska styrmedel förutsatt att statsmakterna skall lösaproblemet i lämpligt sammanhang. Företrädare för ochkonsumentverket har inför utskottet förklarat sig positiva till en utredning.Utskottsmajoriteten synes ha samma uppfattning som vi reservanter om att dennuvarande situationen inte är bra, men man vill inte föregripaställningstagandet från regeringen. Vi reservanter anser att det i dettasammanhang är ett onödigt dröjsmål. Starka principiella skäl talar för attfrågan får en snar lösning, givetvis med beaktande av de statsfinansiellakonsekvenserna. 123STIG (): När det gäller anslaget tillmarknadsdomstolen föreligger inga motsättningar i utskottet, som Per-OlofStrindberg mycket riktigt påpekade. Däremot yrkar jag avslag på motion 1530. Först kan det konstateras att det i ett ärende imarknadsdomstolen inte finns skäl av samma sociala karaktär förkostnadsersättning som i t. ex. ett brottmål. Det är inte så särskilt mångafall som NO eller KO haft i och där talan ogillats avdomstolen. har det rört sig om ca fyra fallvarje år. Men även om antalet fall är litet, skulle införandet av skyldighetför den förlorande parten att utge ersättning för rättegångskostnader kunnamedföra betydande kostnader för statsverket. Frågan om rättegångskostnader är i själva verket mycketkomplicerad. Det framgick bl. a. vid lagutskottets besök i marknadsdomstolen.Skall t. ex. i de fall där NO eller KO vinner bifall till sin talan ävenbeviskostnader utgå, som fallet är vid brottmål? Det kan komma att röra sig ombetydande belopp. Det viktigaste skälet för utskottsmajoritetensställningstagande har varit det statsfinansiella läget. Det tillåter ingapåfrestningar. Jag yrkar bifall till utskottets hemställanoch avslag på reservationen. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1(marknadsföring av tobaksvaror) Utskottets hemställan bifölls med 207 röster mot 94 förreservationen av m.fl. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1(genomförandet av en lagstiftning) Först biträddes reservation 1 av m.fl. - som ställdes mot motion 2544 av och - medacklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 208 röster mot77 för reservation 1 av m. fl. 17 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 2 (tillämpningsområdet) Utskottets hemställan bifölls med 164 röster mot 138 förreservation 3 av m.fl. Mom. 1 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 2 (rättegångskostnader vid ) Utskottets hemställan bifölls med 165 röster mot 136 förreservationen av m.fl. 1983/84:22om vårdbidrag för handikappade barn (prop. 1983/84; 100 delvis) och 1983/84:25 omarbetsskadeförsäkringen. betänkanden 22 och 25 kommeratt behandlas i tur och ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Först upptas alltså socialförsäkringsutskottets betänkande22 om vårdbidrag för handikappade barn. 10 protokoll 1983/84:130-131 125 (); är enhälligt ibedömningen att vårdbidraget för handikappade barn är ett alltför trubbigtinstrument för att kunna ge stöd åt alla de familjer som bidraget egentligen äravsett att stödja. Vårdbidraget uppgår numera till ett ganska aktningsvärtbelopp. Det är lika med en hel folkpension inkl. pensionstillskott, nämligennärmare . Det kan också utgå som halvt bidrag medungefär . Men för att bli berättigad till bidraget måste familjenkunna styrka att den faktiskt har merkostnader och extra vårdbehov sommotsvarar ungefär de nämnda beloppen. Vem som helst förstår att en familj kanha mycket betydande och mycket betungande merkostnader för ett handikappat barnutan att för den skull nå upp till eller komma i närheten av det belopp på som skallkunna styrkas. Med den här regeln, som innebär att man inte kan få något annatbehov prövat än det som motsvaras av belopp av den här storleksordningen, slårvi i själva verket ut hela grupper av handikappade barn. Dit hör praktiskttaget alla barn med diabetes, och dit hör många barn med allergier. Dit hörbarnen med celiaki, dvs. gluten- och mjölkintoleranta barn. Dit hör också mångaenskilda fall med allsköns andra handikapp och med besvärande merkostnader, meninte kostnader uppåt som kan styrkas.Ingen betvivlar väl att det för en vanlig barnfamilj med ett handikappat barnoch med klara merkostnader på låt oss säga en tusenlapp kan varabesvärligt nog år . Men dessa familjer berättigas inte till vårdbidrag.Därför har det länge diskuterats om man skulle kunna förfina det härinstrumentet, och då lämpligen genom att införa en ytterligare bidragsnivå, ettfjärdedels vårdbidrag, som då skulle hamna strax . om året.Detta vårdbidrag skulle omfatta ett betydande antal familjer med handikappadebarn bland dem som kan söka och få bidrag till merkostnaderna. har föreslagit att så skall ske, menman har ställt det litet med hänvisning till det ekonomiska läget.Socialförsäkringsutskottet är, som jag sade, enigt om att detta är en viktigfråga och att ärendet bör ha hög prioritet. Utskottet säger att frågan börkunna prövas i det beredningsarbete som pågår i en grupp isocialdepartementet som arbetar med stödet till barnfamiljerna. Inom den ramsom man där kommer fram till och som bör stå till förfogande bör man kunnabereda utrymme åt denna som utskottet finner angelägna förbättring av en viktigstödform. Detta är vi alltså eniga om. Ändå finns det här tvåreservationer. Den ena är avgiven av utskottets moderata ledamöter. Skillnadenmellan utskottsmajoriteten och reservanterna är inte särskilt stor. Man kanuttrycka skillnaden så, att utskottsmajoriteten laddar bössan med godaargument, och reservanterna vill också avfyra den. Skillnaden är alltså attreservanterna vill att vi, när vi nu har kommit fram till uppfattningen attdetta är en brådskande och viktig fråga, verkligen skall ge regeringen det tillkänna nu när regeringen justhåller på att förbereda en förbättring av stödet till barnfamiljerna. Det ärbara i fråga om detta vi skiljer oss åt. Men för oss reservanter har det varitviktigt nog. Det finns en annan reservation, av Margö frånvpk. Denna reservation betyder såvitt jag kan förstå ungefär detsamma som denmoderata reservationen. De är formellt olika och knyter an till olika motioner.Resultatet skulle rimligen bli ungefär detsamma i båda fallen. Med motiveringenatt vi nu är överens om att detta är viktigt, när det ändå skall ske någontingbeträffande stödet till barnfamiljerna, kan man lika gärna försöka komma tillskott, och därför, herr talman, yrkar jag bifall till reservation 1. 126MARGÖ (vpk); Jag instämmer i beskrivningav vilka effekter den nuvarande konstruktionen av vårdbidraget får. Det lederalltså till rent orimliga konsekvenser för många föräldrar till handikappadebarn. I min motion har jag tagit upp exemplet med föräldrar tillstomiopererade barn. Stomi betyder att antingen tarmen eller blåsan måsteläggas ut i en påse på magen. Dessa barn får ett helt eller halvt vårdbidrag,beroende på handikappets omfattning, upp till ungefär ålder. Därefterbedömer man att barnen i stort sett kan klara påsbyten och hygienen själva. Den som har någon erfarenhet av hur ett sådant här påsbytegår till förstår att en sjuåring knappast kan klara av hygienen i samband medpåsbytet. Det finns kanske barn som kan det, men jag har sett barn som harvarit tolv och som inte klarar av det här påsbytet. Med ett fjärdedels vårdbidrag skulle föräldrarna alltså fåbättre möjlighet än att stanna hemma och hjälpa till så länge barnetbehöver det. framhöll ju också i sitt betänkandeatt det var angeläget att det här fjärdedelsbidraget infördes, men man påpekadeatt det skulle kosta 32 milj. kr., och det var en kostnad som ansågs orimlig.Men det kostar faktiskt också. Det är bara det att det nu är föräldrarnasjälva som står för den kostnaden, och främst då kvinnorna, som får avstå frånförvärvsarbete, stanna hemma och ta hand om barnen med dessa typer avhandikapp. sade att det var ett enigt utskott somansåg att detta var en viktig fråga som borde få sin lösning. Iutskottsskrivningen hänvisar man till den familjekonomiska beredningen, sombehandlar stödet till barnfamiljerna. Man säger att detta fjärdedelsvårdbidrag skall vägas in i det totala stödet till barnfamiljerna. har vi sett kompletteringspropositionen, och såvittjag förstår har den familjekonomiska beredningen lagt fram ett förslag om stödtill barnfamiljerna. Men handikappade barn nämns inte i denna kompletteringsproposition.I och för sig tycker vi inte att det är riktigt att göra en omfördelning inombarnfamiljerna som grupp - det blir ju en omfördelning på den härleden, horisontellt, och vi vill ha en omfördelning på den här leden, vertikalt. Denmoderata reservafionen är inte identisk med vpk-reservationen. Yrkandenaom införandet av ett fjärdedels vårdbidrag stämmer överens, men i fråga om hurdet skall betalas skiljer vi oss åt. anser i en motion av GullanLindblad att föräldrar som har handikappade barn på daghem, eventuellt med enassistent, är ganska väl kompenserade - jag tror att man har skrivit att de harfått en god kompensation - jämfört med föräldrar som är hemma med vårdbidrag.Man föreslår en omfördelning mellan familjer som erhåller vårdbidrag. Det är enfördelningsprincip som på det bestämdaste måste avvisas, och därför kan vi ickestödja den moderata reservationen. När talar om handikappade barn och platser pådaghem gör de det på ett sätt som inger betänkligheter. Man får en känsla avatt anser att daghem inte skal! vara till för handikappade barn. Omden moderata politiken, med minskade statsbidrag till den kommunalabarnomsorgen, skulle få slå fullt ut, är det klart att det innebär attkommunerna fick en mycket sämre möjlighet än de har att beredahandikappade barn plats på daghem. Det är givetvis önskvärt att handikappadebarn i större utsträckning än kan beredas plats inom den kommunalabarnomsorgen, men för det behövs ökade resurser, så att det finns tillgång tillassistenter och den utrustning som f. ö. behövs på ett daghem. Jag yrkar bifall till vpk-reservationen i detta betänkande. 127NILS CARLSHAMRE (m) replik; För att ingen tvekan skall råda och inga godaröster gå förspillda i onödan vill jag bara påpeka, att vad kammaren i kvällhar att välja mellan är en utskottsmajoritets förslag och en reservation, intenågon motion som ingen har yrkat bifall till. Den reservation som jag yrkadebifall till tar, precis som Margö , avstånd från den för MargöIngvardsson förhatliga metoden för finansiering. Den finns inte med ireservationen och kommer aldrig att ställas under beslut . Reservanterna föreslår att med anledning av ettantal motioner "som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört". Det är bäst att jag läser upp ordagrant vad utskottet har anfört:"Utskottet finner för sin del att införandet av ytterligare en nivåfortsättningsvis bör kunna övervägas inom regeringens familjeekonomiskaberedningsgrupp. Övervägandena måste därvid enligt utskottets mening ske medbeaktande av de samlade ekonomiska resurser som kan finnas tillgängliga för attförbättra stödet till barnfamiljerna. Utskottet kan sålunda inte förorda attnågra omprioritering-ar sker inom vårdbidragssystemet i syfte att skapaekonomiskt utrymme för ytterligare en bidragsnivå," Det var alltså just detta att skapa utrymme inomvårdbidragssystemet som fanns med i den motion till vilken reservationen ärknuten men som reservanterna inte tar upp som förslag i . Detta ståralltså inte under omröstning , utan vad det gäller är, såvitt jag förståri båda reservationerna, om skall ge regeringen till känna precis demeningar som jag nu citerat ur utskottsmäjoritetens skrivning. 128 (vpk) replik: Då vill jag komma med ett ytterligare klargörande. Från vpk:s sidaanser vi inte att det skall göras en omfördelning inom gruppen barnfamiljer,lika litet som det skall göras en omfördelning inom den grupp familjer som harvårdbidrag. Vi anser att nya pengar skall tillföras för att tillförsäkraföräldrar med handikappade barn även ett fjärdedels vårdbidrag. Anf.129 () replik: Dels förhåller det sig så att den beredningsgrupp som vi har talat omvisserligen har lämnat ett förslag som ligger till grund för vissa delar avkompletteringspropositionen, men därmed har den inte avslutat sitt arbete, utandet fortsätter. Dels förhåller det sig så att denna beredningsgrupp alls intehar i uppdrag att föreslå omfördelningar inom nu gällande utgiftsram. Men denskall försöka fastställa en ram för vad vi kan avsätta som stöd tillbarnfamiljerna. Som bekant innebär det förslag som redan är framlagt enväsentlig utvidgning av ramen jämfört med vad som gäller. Det är detuppdraget beredningsgruppen har. Reservanterna föreslår att man inom den nyaram som kan komma att ritas upp också med hög prioritet skall ta in denna del. Anf.130 (vpk) replik: Det är möjligt att harförhandsinformationer om vilka förslag familjeekonorniska beredningen kommermed eller när det nu blir. Det kanske också kansvara på, men vi har inte de informationerna och får vänta med att ta ställningförst när vi har läst det nya förslaget. Men i fråga om utskottsskrivningen harvi en avvikande mening, och det har vi anmält i vår reservation. 131 (); Jag har tillsammans med i en motion tagit upp de behov avvård och tillsyn barn med diabetes och andra medicinska handikapp har underhela uppväxttiden. Vi föreslår en snabbehandling av frågan om ett,fjärdedelsvårdbidrag. Mångabarn i skolåldern med dessa handikapp får inte vårdbidrag, trots att behörigaläkare ansett det nödvändigt. Det har dessutom visat sig attförsäkringskassorna har tillämpat de riktlinjer som finns mycket olikartat.Detta visar att det finns behov av att få en någorlunda enhetlig hantering avriktlinjerna. Detär i och för sig inte någon stor grupp av barn som det bedöms vara fråga om - 4000 barn enligt de modeller som anhörigvårdskommittén redovisat. Kostnadernaberäknas bli ca 30 miljoner. Dessakostnader får ställas mot den mycket berättigade oro som föräldrarna till desjuka barnen känner. En av föräldrarna väljer ofta att stanna hemma hos sittbarn, trots att man inte får det vårdbidrag man rimligen anser sig varaberättigad till. Man vill exempelvis inte överlämna till barnen att självasköta intagandet av insulin. Samhället måste ta ansvar för de gruppersom genom sjukdom är i behov av vård, även om dessa barn kan delta i skolan ochandra aktiviteter för ungdomar. Det är ju också så att även om kostnader skulleuppkomma på ett konto, så kan det rimligen förutsättas att andra kostnadsposterinom den offentliga sektorn kan komma att minska. Det är därför med besvikelse som jag konstaterar attutskottets majoritet inte konkret har ställt sig bakom önskemålet omytterligare en nivå inom vårdbidraget. Det finns två reservationer - en från och enfrån vpk. I båda kan jag med tillfredsställelse konstatera att resp. partierställt sig bakom det syfte som vår motion har. Jag har hört att man tolkar sinareservationsskrivningar olika, men jag finner att texten i reservationerna ärdet som gäller. Jag finner det då lämpligt, herr talman, att yrka bifall tillreservation 1, som, såvitt jag kan utröna, till mycket stor del tillgodoserförslagen i vår motion. 132INGER HESTVIK (s): Jag vill börja med att yrka bifall tillsocialförsäkringsutskottets betänkande nr 22 rörande vårdbidrag förhandikappade barn. Jag vill också yrka avslag på samtliga mofioner som väcktsmed anledning av behandlingen av proposition 1983/84:100 i detta avsnitt. trädde de nya bestämmelserna förvårdbidrag åt handikappade barn i kraft. Detta innebar en klar förbättring urekonomisk synpunkt för de vårdansvariga. Vid bedömningen av rätten tillvårdbidrag tas numera hänsyn både till vårdbehov från arbetsbelastningssynpunktoch till de merkostnader som uppstår på grund av barnets handikapp eller sjukdom.Merkostnaderna undantas nämligen numera från beskattning. I proposition 1981/82:216 framhölls vikten av attriksförsäkringsverket noga följer erfarenheterna av tillämpningen av de nyabidragsreglerna. har alltså redan fått det översynsuppdragsom efterlyses i flera av motionerna bl. a. i den som väcktes av Ann-CathrineHaglund.