prot · G709134 · 1983-12-31 00:00:00 — Närdet gäller att klara de finns f. n. inget säkert försäkringssystem.Framför allt vet vi inte vad kostnaderna blir för ett sådant. Enligt detfattade riksdagsbeslutet skulle förutsättningen för att man skulle ändra dethela vara att man kunde.få ett försäkringssystem till rimUga kostnader. Det vetvi fortfarnde inte rikfigt säkert. Dessutomhar regeringen i sin proposition meddelat att den tänker öka de kostnadersom djurägaren har för kontroll av salmonella. Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Dessakostnader har varit subventionerade men skall nu få bäras helt avproducenten. Sammantaget innebär detta kraftigt ökade kostnader förproducenten. Dessa drabbar i sista hand konsumenten, eftersom kostnaderna måstetäckas på något sätt. I det läge som förevarit har vi från sidagått med på en reservation med krav på att man skall skjuta uppikraftträdandet. För den skull har vi inte ändrat vår principiella instäUning.Vi tycker att detta är ett felaktigt system. Det är enligt vår uppfattningsamhällets uppgift att svara för det skydd som konsumenterna har rätt att krävai de här avseendena. Vi anser fortfarande att det är felaktigt att överföradetta på ett försäkringssystem, men i nuvarande situation begränsar vi osstill att begära ett uppskov, eftersom det ett tag såg ut som om vi skulle hakunnat få en majoritet för det. har vi bara delvis lyckats med det. Jag yrkar bifall till den reservation som fogats tiU dettabetänkande. Från sida avser vi att återkomma i den här frågan. 136HÅKAN (): Låt mig påpeka för att detinte är just den här frågan som vi behandlar för tredje gången. Det förslag somriksdagen antog gällde regler för bekämpande av salmonella - viantog en salmonellalag. Det uttalande som då ställde sig bakominnebar att den som yrkesmässigt bedriver verksamhet för uppfödning av fjäderfätill slakt skulle bli skyldig att kontrollera besättningarna med avseende påsalmonellainfektioner. Men i den proposition som låg till gmnd för beslutetangavs också att reglerna för ersättning av de ekonomiska förluster som kandrabba djurägare på gmnd av att besättningarna infekterats av salmonella skulleses över i syfte att minska statens kostnader. ställde sig då bakomdetta uttalande, och det är detta som ligger till grund för det nu aktuellaförslaget. Jordbruksministern föreslår i årets budgetproposition attersättning ej skall utgå för de ekonomiska förluster som på grund av salmonellakan drabba de djurägare som yrkesmässigt och i större omfattning bedriveruppfödning av fjäderfä och nötboskap för slakt. I propositionen hänvisas tillatt de ekonomiska förluster som kan drabba dessa djurägare kan viabranschvisa försäkringar. Jag tycker det finns mycket som talar för ettsystem av den typ som anges i budgetpropositionen. Vad det här är fråga om ärnämligen de större besättningarna. När det gäller nötboskap handlar det om 600besättningar, och de besättningar på fjäderfäsidan som avses är sådana som harmer än 5 000 djur. När det gäller nötboskapen har man emellerfid ännu ejfunnit lämpliga former för ett tillfredsställande försäkringsskydd, trots attdiskussionerna om detta har pågått . Därför är vi i utskottet enigaom att man i fråga om nötboskap bör skjuta på ikraftträdandet av ettförsäkringssystem. Det bör inte införas fr. o. m. , som detföreslås i budgetpropositio- nen, utan vi föreslår får på sig. Förslaget skulle alltså kunna träda i kraftfr. o. m. /86. Därmed får man möjlighet att hitta lämpliga formerför försäkringsskyddet. Närdet däremot gäller fjäderfä finns det ett försäkringsskydd förandra skador som kan drabba besättningarna och orsaka ekonomiska förluster fördjurägarna. Det kan vara skador som uppstår på gmnd av strömavbrott, och detkan också vara skador som uppstår vid transporter. Vidare finns redan fr. o. m.den 1 januari en obligatorisk salmonellakont-roll. Därför ser vi frånutskottsmajoritetens sida inga större hinder för att i årinföra försäkringar som ger ekonomiskt skydd vid salmonellainfektioner ibesättningarna. Jagvill än en gång betona att det vi nu föreslår, som jag har påpekat,enbart gäller dem som i större omfattning och yrkesmässigt bedriver uppfödningför slakt av det slag som jag här nämnt. Andra djurägare kommer liksom tidigareatt kunna påräkna ersättning från staten för de ekonomiska förluster som kanvara förorsakade av salmonella. Men utskottsmajoriteten ställer sig också bakomförslaget om att ersättningsbeloppet sänks från 90 till högst fr. o. m.den 1 juli . Vi gör detta, herr talman, som ett led i den sparsamhet som pågrund av rådande budgetförhållanden är nödvändig. Jagvill också framhålla att i det beslut som antog om den nyalagen om salmonellabekämpning ställde sig bakom uttalandet att stateninte var lagligen skyldig att svara för förluster som drabbar djurägare vidmyndighetsingripande i avseende på salmonellalag-sfiftningen. Ersättningensyftar i första hand till att i skälig omfattning mildra de ekonomiskakonsekvenserna som salmonellainfektioner kan innebära för enskilda djurägare. borgerliga reservationen föreslås dels att man skall skjuta på beslutettills man kan framlägga ett färdigt försäkringsförslag, dels att avgiften skallvara kvar på oförändrad nivå. Jag tycker, herr talman, att vi nu har många skälsom talar för att vi kan vara beredda att mera tidsenligt och praktiskt hanterabekämpandet av salmonella. Därför vill jag yrka bifall till utskottets hemställanoch avslag på reservationen. 137 (); Man kan naturligtvis räkna hur man vill, men det är nu tredje gångensom vi behandlar denna fråga - låt vara att den första gången innebar att enmajoritet, som bestod av de övriga partierna utom , begärde att fåett sådant här förslag av regeringen. har man i en del av dessa partier kommitunderfund med att beslutet kanske inte var så klokt, och det är glädjande. Jagtycker inte att- man gör någon klok förändring. Man utsätter konsumenterna fören risk. Det har visat sig att det där dessa system har använts är enhelt annan frekvens av salomonella ute bland människorna än i . säger attdet kan uppstå ekonomiska problem för den 10 protokoll 1983/84:133-134 djurägare som blirdrabbad. Det är inte bara så att det kan uppstå problem, utan sådana uppstårockså, eftersom det är förenat med stora kostnader både att avliva djuren, attinte få ha någon produktion och att vidtasaneringsåtgärder. Allt detta tillsammans kostar ganska mycket. Detta ikombination med att man kan bedriva en verksamhet även om djuren skulle varasmittade, kan göra att man inte är lika benägen att ta itu med problemen. Detkan bli ytterligare en risk för konsumenten, och den risken tycker jag inte attdessa 5-6 miljoner, eller vad man kan spara, är värd, Anf.138 (); När nu talar om att det skulle bli en så stor kostnadför konsumenter och djurägare kan det finnas skäl att påpeka att samhälletskostnader för salmonellabekämpningen totalt, både när det gäller nötboskap ochfjäderfä plus ersättningen till dem som drabbas av yngelröta i bisamhällen, är10 milj. kr. för innevarande budgetår. I det särskilda yttrande som harfogat till betänkandet pekar man på att kostnaden för fjäderfäproduktionenskulle uppgå fill 26 miljoner. Detkan väl ändå inte vara så, , att om man lägger över ansvaret pånäringen blir det så mycket dyrare. Ni talar i andra sammanhang om att statenär ineffektiv och att näringen och det privata näringslivet kan driva dettabättre via försäkringsformer. Ni vill väl inte skinna de djurägare som det härär fråga om? Det finns ju normer när det gäller statens ersättning, och ni kanmycket väl följa dem. är ju själv medlem ilantbmkskooperationen och aktiv inom näringen, så dessa synpunkter kan han förafram där. Anf.139 (): Jag är övertygad om att det är billigare att bedrivasalmonellabekämpningen på det sätt som vi nu gör än på det sätt som riksdagenstrax kommer att besluta om. Dessutom kan jag tillägga att det vid den hearingsom vi hade med lantbruksstyrelsen framgick att det tar att byggaupp en sådan hälsokontroll för nötboskap som beslutet fömtsätter. 140 (): När det gäller nötboskapen föreslår vi att beslutet skjuts ett årframåt, så att vi kan förvissa oss om att det är möjligt att förverkligadetsamma. Men märk väl, , att det ända , när maninledde diskussionerna i den här frågan,, varit möjligt att göra en omläggningvia försäkringsbolagen. Det kan inte vara särskilt svårt. På andra områden harman ju olika försäkringar för att inte behöva drabbas av stora ekonomiskaförluster. Det är bara att anpassa sig till det system som finns. I reservationen framhåller man att det här beslutet skulle kunna ses somett sätt att smita undan sitt ansvar. Man kanske inte anmäler att man befararsalmonella hos sin djurbesättning. Men jag tror att man inom näringen ärsynnerligen intresserad av att ha friskt material att arbeta med. Vidaretror jag att de djurägare som det här är fråga om inte på något sätt vill tanågra risker i detta sammanhang. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 3(inventering av skador på skog) Utskottets hemställan bifölls med 160 röster mot 148 förreservation 1 av m.fl. Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Mom. 4(kompensation för skogsskador) Utskottets hemställan bifölls med 230 röster mot 78 förreservation 2 av m. fl. Mom. 5 a (inrättande av en kommission) Utskottets hemställan bifölls med 245 röster mot 63 förreservation 3 av m. fl. Mom. 6 (åtgärdsprogram) Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 18 förreservation 4 av . Mom. 9 (bilavgasernas medverkan till försurningen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avHans Wachtmeister m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 10 (fällningskemikalier) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avLars -bifölls med acklamation. Mom. 13 (olika energisatsningars miljöeffekter) Utskottets hemställan bifölls med 231 röster mot 77 förreservation 7 av m. fl. Mom. 15 c och f (internationella initiativ) Utskottets hemställan bifölls med 261 röster mot 47 förreservation 8 av och . Mom. 16 (en internationell mässa) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avEinar och - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. I och 2 Utskottets hemställan bifölls. Mom.3 och 4 (nya ersättningsregler vid salmonellabekämpning) Utskottetshemställan bifölls med 168 röster mot 140 för reservationen av . 1983/84:26 om svenskhavsresursverksamhet (prop. 1983/84:10 delvis) och 1983/84:27 omaffärstidsreglering. Näringsutskottetsbetänkanden 26 och 27 kommer att behandlas i tur och ordning. Voteringarna ägerrum i ett sammanhang efter avslutad debatt. Förstupptas alltså näringsutskottets betänkande 26 om svensk havsresursverksamhet. 142 (); Beträffande regeringens proposition 1983/84:10 Svenskhavsresursverksamhet kan man konstatera att det i den del som berörindustridepartementets område knappast finns några egentliga förslag.Propositionen är huvudsakligen en redogörelse för vad som har varit och enbeskrivning av dagsläget. Det finns emellerfid ett konkret förslag, som underen treårsperiod kommer att kosta 20 milj. kr. Ett program som omfattar teknikför utforskning och tillståndskontroll av havet, arktisk forskning ochundervattensteknik skall genomföras. För att driva detta skall en programstyrelsefilisättas. Den skall vara rådgivande till industriverket. moderata motionen 1983/84; 1319 understryker vi den stora betydelse som denpågående gigantiska industrisatsningen i innebär för svensktnäringsliv. Våra utsikter till framgång beror i mycket hög grad på ettintensifierat samarbete mellan berörda företag och insfitufioner. Det krävs ensamverkan företag-forskning-utveckling-utbildning. Motbakgrund av den protekfionism som råder i de länder som satsar på detta områdeär det angeläget att den svenska industrins möjligheter till samspel med deninternationella off shore-marknaden uppmärksammas i samband med upprättande avhandelsavtal. Svenska företag har svårt att hävda sig. Vi borde kunna förhandlaoss fram till en bättre situation. Samarbetet med utländska företag är ettlivsvillkor. Detfinns all anledning att vid det här fillfället ge en elogeför prestationen att ta hem en stororder på 1,4 miljarder avseende en flytandeproduktionsplattform till Balmoralfältet i . varvets största enskildaorder . De gamla, fina skeppsbyggartradi-tionerna i liggertill grund för den framgångsrika satsning på off shore-teknik som vi nubevittnar. Leveranser och helt enligt kundernas högt ställdakvalitetskrav har varit nyckeln till framgång. Sedanett antal år tillbaka har vi en delegation för samordning avhavsresursverksamheten. Förslaget i propositionen är, som jag nämndeinledningsvis, att tillsätta en programstyrelse. I likhet med fleraremissinstanser anser vi att detta blir en ytterligare byråkratisering ochingalunda någon förnyelse eller kraftsamling. Om den nuvarande delegationeninte helt fyller måttet blir det förvisso inte bättre genom att dubblera den,vilket man i praktiken gör genom att tillsätta en programstyrelse. Nej,skapa inga nya styrelser, utan vitaUsera i stället delegationen för samordningav havsresursverksamheten genom att den t. ex. inom sig, bland de mångakompetenta personer som finns där, utser en kommitté dit man också vidtillfälle kan adjungera lämpliga forskare och experter. Dendel av det svenska näringslivet som är engagerad inom områdethavsresursverksamhet har visat stor initiativkraft, framåtanda och godaforskningsresultat. Detsom bidrar till en god fortsättning på detta utomordentligt intressanta ochviktiga område är inte en ny, statligt tillsatt styrelse utan en näringspolitiksom både i ord och i handling skapar ett gott företagsklimat. I det klimatetfinns det varken plats för eller behov av fler statliga ingrepp. Jag yrkar härmed bifall till reservationema 1 och 2 i näringsutskottetsbetänkande 26. 143 (): Det finns en bred politisk enighet om att vi bör bmka havets resurserbättre. kan också i huvudsak stödja det treårsprogram förhavsindustriell kompetensutveckling som regeringen lägger fram. Det finns docken rad kantigheter i regeringens sätt att hantera dessa frågor som bör slipasbort. Vikan i inte finna motiv för treårsanslag. Det går inte att befria sigfrån tanken att regeringens motiv för detta förslag i första hand är omtanke omnästa års valbudget. Detta är knappast ett sakskäl för att frångå engrundläggande princip att , så långt som möjligt, skall bära sinakostnader. Regeringenhar dessutom, utan några klart angivna motiv, lagt förslag som splittrar ochbyråkratiserar verksamheten. Det är mycket svårt att förstå varför inte de tvåorgan som sysslar med denna typ av verksamhet - STU ochhavsresursdelegationen - får ta hand om denna begränsade utökning avverksamheten. Det måste vara resursslöseri att inte utnyttja redan uppbyggdaresurser. Det verkar som om regeringen i något slags konstlad ambition attdemonstrera fömyelse glömmer bort befintliga resurser och förtränger allatankar på ekonomi och rationalitet. Nuvarandeindustriiriinister demonstrerar en rörande klockarkärlek till SIND. Någon annanförklaring kan knappast ges till att och otid föreslå attuppgifter förläggs till SIND, fast de sakligt knappast hör hemma där. Vii kan inte finna sakliga skäl för att inrätta en särskild programstyrelseför att genomföra treårsprogrammet. Det bör vara betydligt effektivare att låtahavsresursdelegationen svara för dessa uppgifter. Möjligen krävs visskomplettering av delegationens kompetens för att förstärka den industriellakontakten. Jag vill med denna korta argumentering yrka bifall till reservationerna1 och 2 till näringsutskottets betänkande nr 26. 144 (); Havsresursverksamheten, som det här betänkandet handlar om, är ettvittomfattande begrepp som inrymmer en mängd mycket varierande aktiviteter. Propositionenär också huvudsakligen en redovisning av utgångspunkter och förutsättningar.Det är inte särskilt många konkreta förslag har att ta ställning tUl.Flera intressanta områden behandlas dessutom i andra utskott ännäringsutskottet. Dit hör t. ex. vattenbruket, som inte minst frånnäringslivssynpunkt är intressant. Men det återkommer vi alltså till i sambandmed ett betänkande från ett annat utskott. Folkpartiethar i stort sett accepterat det treårsprogram som regeringen föreslår. Videlar uppfattningen att haven kommer att få allt större betydelse när det gäUervår försörjning med livsmedel. Ett ökat utnyttjande av havsresurserna . öppnarockså möjligheter för den högteknologiska svenska industrin. Det gäller inteminst på off shore-området. Vihar alltså för vår del i huvudsak accepterat åtgärdsprogrammet, men vi harpoängterat att det är viktigt att ett sådant här program utformas och genomförsi nära samverkan med industrin. Detta har varit en utgångspunkt vid vårbedömning, och det finns nu också klart utsagt i utskottets skrivning. Detgör däremot inte en annan utgångspunkt vi har haft, nämligen att inte skapanågon onödig byråkrati. Därför tycker vi inte att det behövs någon särskildprogramstyrelse, utan den delegation som redan finns för samordning avhavsresurseverksamheten borde kunna fylla den funktionen, t. ex. genom att inomsig utse ett mindre utskott. Detär möjligt, som sagts här tidigare, att det i sin tur får kompletteras mednågon kompetens som kan komma att saknas, men det bör ju inte vålla någraproblem. Påden här punkten har vi en reservation, nr 2, tillsammans med ochcenterpartiet, och jag yrkar bifall till den. Anf,145 (): I näringsutskottets betänkande nr 26 berörs tre propositioner från1983/84, nämligen proposition 100, bilaga 14, proposition 135 om industrielitillväxt och förnyelse samt proposition 10 om svensk havsresursverksamhet.Utskottet har i samband med propositionerna behandlat de motioner som väckts ianslutning till dessa samt en motion från den allmänna motionstiden. Närdet gäller industridepartementets verksamhetsområde lägger regeringen framförslaget, att skall godkänna ett program om havsindustriellkompetensutveckling, ett program som innefattar ökade insatser inom styrelsenför teknisk utveckling (STU), statens industriverk (SIND) och delegationen församordning av havsresursverksamheten (DSH). Regeringen har begärt särskildamedel för den del av projektet som skall drivas av SIND, och dessa medelberäknas till 20 milj. kr. Häri inkluderas även medelför verkets ökade kanslibehov och även för ökad utredningsverksamhet inomdelegationen för samordning av havsresursverksamheten. Imotion 1983/84:2641 från framförs kritik bl. a. mot att anslagetför hela treårsperioden anslås i sin helhet under innevarande budgetår. Vidareanför man att programmet, som enligt mening i huvudsak avser attfrämja teknikutveckUng, bör kunna samordnas inom STU:s verksamhet och attresurserna därför bör ställas till STU:s förfogande. moderata motionen 1983/84:2644 anför man, mot bakgrund av en allmäntkritisk inställning till selektiva industriella åtgärder, att det saknas motivtill det särskilda anslaget för havsindustriell kompetensutveckling. Man yrkardärför avslag på regeringens förslag om särskilda medel för ett treårsprogrampå detta område. Ireservation 1 har och deklarerat att de i huvudsak kangodkänna det av regeringen föreslagna treårsprogrammet men att anslaget fördetta skall avse endast /84 och att anslaget därför börbegränsas till 7 milj. kr. Vidarebetonar man behovet av en långtgående samordning med STU:s verksamhet påhavsteknikens område i syfte att nå bästa möjliga utnyttjande av tillgängligaresurser. Jagvill, herr talman, göra det konstaterandet att nu har övergivit dettotala avslagsyrkande som de framförde i sin motion 2644. Det är bra, mentyvärr inser man tydligen inte vare sig hos moderatema eller hos detvärde som ligger i att få möjligheter att planera hela treårsprogrammet inomen totalt angiven kostnadsram. Utskottets majoritet beklagar detta och anseratt ett anslag budgetårsvis endast ökar byråkratin och kostnaderna samt ger ettsämre och mera osäkert planeringsunderlag. Vadavser det av reservantema framförda kravet på en samordning med STU;sverksamhet på området, betraktar jag, med förlov sagt, detta som renspaltfyllnad. I sak är vi nämligen helt ense och denna enighet understrykes ide rader på s. 5 i utskottets betänkande där det anförs: "Utskottetfömtsätter att arbetet skall bedrivas i nära samverkan med STTJ och den berördaindustrin." Jag vill med detta, herrtalman, yrka avslag på reservation 1. Närdel gäller havsresursverksamhetens organisation föreslår regeringen attdelegationen för samordning av havsresursverksamheten skall få 700 000 kr.utöver ordinarie anslag. Detta anslag avser att täcka delegationens ökade Delegationen skall enligt regeringens förslag behålla sinhuvudsakliga uppgift att samordna de olika sektorsintressena påhavsresursområdet men inte därutöver tilldelas några direkt operativa uppgifterinom en sektor. Regeringen vill i stället att en särskild programstyrelse skallinrättas för att biträda statens industriverk vid genomförandet av programmet. Ireservation 2 har och och även förenat sigoch föreslår att delegationen skall få dessa operativa uppgifter och att någonsärskild programstyrelse inte skall inrättas. Utskottetsmajoritet vill hänvisa till vad som anförts i propositionen på denna punkt ochanser i likhet med vad regeringen säger i propositionen att det är olämpligtatt lägga denna uppgift på delegationen. Den särskilda programstyrelsen börenligt vår mening vara mera lämpad för uppgiften att effekfivt engagera ochsamordna de institutioner och företag i berörda branscher som naturligt måstedelta i detta arbete. Dennaprogramstyrelse har också karaktären av temporär resurs, som skall sättas inför att möjUgt får till stånd utveckling och verksamhet på detta förframtiden så angelägna område. Med det, herr talman, berjag att få yrka avslag på reservation 2. Imotion 1034 hemställs att den särskilda programstyrelsen bör lokaUseras tillGöteborg, och i motion 2020 begärs sådana åtgärder som kan utveckla Göteborgtill ett havstekniskt forsknings- och utvecklingscentrum. Medanledning av dessa motioner vill utskottet erinra om alla de stadigamyndigheter med anknytning till havsresursområdet som redan finns i Göteborgoch om de resurser i övrigt som finns vid och Chalmerstekniska högskola. Enligt utskottets mening är det därför naturligt att deökade insatser på området som aviseras i stor utsträckning kommer attgenomföras vid olika institutioner och företag i med omnejd. Syftet imotion 2020 är därmed enligt utskottets mening i det närmaste tillgodosett, ochdärför yrkar vi avslag på motionen. Vadavser yrkandet i motion 1034 angående programstyrelsens lokalisering villutskottet understryka vad som tidigare anförts om denna styrelses temporärakaraktär samt att man av det skälet inte bör bygga upp några särskildakansliresurser. Meddet anförda ber jag, herr talman, att få yrka avslag på motion 1034 och bifalltill utskottets hemställan på alla punkter. 146 ()replik; Jag tror att det i detta ärende liksom i alla övriga ärenden som berörnäringslivets område är synnerligen viktigt att vara på det klara med hurverkligheten ser ut. Vi hade.i utskottet nöjet att gästas av verkställandedirektören för . Det framgick med all önskvärd tydlighetatt han ansåg att en statligt tillsatt styrelse med representanter för oUkainstitutioner, någonting liknande det som i propositionen benämnsprogramstyrelse, inte på något sätt skulle bidra till att föra utvecklingenframåt. Dethar sedan påståtts att programstyrelsen vad gäller sammansättningen skulle .bUhelt annorlunda än den nuvarande delegationen. Men det kan konstateras att detredan nu finns företrädare för industrin i delegationen. Marintekniskainsfitutet har också en representant. Det har även Tekniska högskolan. Jagtycker att det finns all anledning att ta fasta på svaren från ett antal tungaremissinstanser, som samtliga är inne på den linje som de tre borgerligapartierna företräder. Vidare skall man ta stor hänsyn till på vilket sätt demänniskor som verkar ute på fältet vill att problemen skall lösas. Jag anseralltså att det inte finns någon anledning att ytterligare byråkrafisera den härverksamheten.