prot · G709166 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag vill i det sammanhangetunderstryka detta och upprepa vad jag tidigare anfört imotioner och här från talarstolen, nämligen att verksamheten skall tillgodosealla de krav somnaturvårdsmyndigheterna ställer. Ett oeftergivligt krav är att förhindrapåverkan av . Enbart den aspekten motiverar, herr talman, ettstatligt forskningsengagemang i området . Detär sålunda med tillfredsställelse som jag konstaterar att utskottsmajoritetenhar kommit fram till att nu skall begära av regeringen att den verkarför en fortsättning av verksamheten vid i enlighet med vadnäringsutskottet har anfört i sitt betänkande. Jag ber därför att på denna punkt få yrka bifall till utskottetshemställan. I övrigt yrkar jag bifall till samtliga moderata reservafioner somfogats till näringsutskottets betänkande 45. 78 (): betänkande nr 45 om forskning behandlar två storaforskningssektorer, nämligen STU och energiforskning. Tidsperspektivet är treår. Det är inte möjligt att göra en fullständig och rättvisandegenomgång av betänkandet och de olika meningar som framförs, utan det blir ettaxplock som förhoppningsvis skall stämma väl med den heltidsbild som en merinträngande analys skulle ge. Forskning och utveckling är något av ett roder,med vilket vi efter bästa förmåga söker styra mot en så positiv framtid sommöjligt. Allavill vi genom forsknings- och utvecklingsarbete skaffa oss den kunskap sombehövs för att göra de rätta förändringarna och därmed skapa en god utveckling. Självfalletkommer de politiska målen och partiernas olika ideologiska synsätt att präglade konkreta ställningstagandena. Detär inte svårt att i reservationer spåra en stark vilja tilldecentralisering, hushållning och effektivisering i samklang med det ekologiskasystem som vi lever i. Flertalet av de 31 reservationer som har fogats tillbetänkandet kan härledas till politiska åsiktsskillnader, där centraliseringstår mot decentralisering och varsamt brukande mot ett mera påtagligtförbrukande. Jag har velat göra detta enkla konstaterande för att fästauppmärksamheten på att reservationerna inte i så hög grad följer högervänster-skalanutan mer de olika värderingar jag här skisserat. Närdet gäller STU:s verksamhet så stöder utskottsmajpriteten i förslagetatt en teknisk forskningsrådsfunktion inrättas. vill här gå längreoch inrätta ett fristående forskningsråd. Vi i anser att det finnsövertygande skäl för att här skynda långsamt. Inget har framkommit som motsägeratt den tekniska forskningsrådsfunktionen inom STU skall få avsedd positiveffekt. Närdet gäller resurstilldelningen till STU så har med oro konstaterat denminskade tilldelningen av resurser till stöd för teknisk utveckling hos demindre företagen. Enligt uppfattning är detta ett av , som har stor betydelse för näringslivets utveckling ochmöjligheterna att nå målsättningen arbete åt alla. Det är i första hand i de småunga företagen som de nya arbetstillfällena 7Riksdagens protokoll 1983/84:166-167 Teknisk forskning och energiforskning Vii föreslår därför att 50 miljoner flyttas från industrifondentill STU för att något förstärka STU:s resurser på detta område. Vi beklagaratt inget annat parti förstått eller velat förstå vikten av denna åtgärd. Den praktiska tillämpningen har visat att storföretagensällan utnyttjar lånemöjligheterna hos STU utom i de fall ett projekt inte nårmognad och lönsamhet. I med knappa resurser anser vi i att manmåste ta konsekvenserna av detta och enbart erbjuda det stöd som företagen iregel efterfrågar, nämligen en projektförsäkring. Majoriteten har inte velatfölja med ända fram, utan stannar för att bibehålla lånemöjligheternaparallellt med den nya formen av projektförsäkring. Vi tror att det i praktikenkommer att visa sig att linje är den enda riktiga. När det gäller den kollektiva forskningen så har centerninte rriotsatt sig en successiv övergång till att kostnaderna fördelas med 40 %på staten och på företagen. Utskottsmajoriteten, i vilken vi ingår, ärenig om att övergången måste ske i sådan takt att inte värdefull forskningförsenas eller över huvud taget inte kommer till stånd. Vi beklagar att vi intefick med oss utskottsmajoriteten på att flytta över pengar från industrifondenför att ge STU de resurser som krävs för det varsamma agerande i denna frågasom utskottet förutsätter. Jag övergår nu tillenergiforskningsprogrammet. kan inte acceptera den nedskärning avenergiforskningsprogrammet som regeringen föreslår. Det är framför allt påenergianvändningssidan som vi i anser det synnerligen angeläget attökade resurser satsas på forskning och utveckling. Vi är övertygade om attekonomisk tillväxt förutsätter en allt effektivare energianvändning och enstadigt minskad tillförsel av energi. Denna bestämda slutsats grundar vi på detförhållandet att en uppgång i världsekonomin baserad på ständigt ökadenergitillförsel kommer att förkvävas i olösliga miljöproblem och att en ökadenergianvändning medför ökade energipriser, söm också komrner att motverkaeller förhindra en tillväxt. föreslår en höjning av anslagen till forskning ochutveckling med drygt 400 miljoner . Vi kan göra detta inomraitien för de avgifter som tas ut . Huvuddelen av den ökade satsningengår fill energianvändning för bebyggelse. Det är fullt möjligt att under entioårsperiod i det närmaste halvera energianvändningen för bebyggelse jämförtmed den användning vi hade 1980. Jag talar då om energi i form äv bränsle ochelström. Den solenergi och övrig naturvärme som inte är med i dagensenergibalans är inte heller medräknad i den tänkta energibalansen i början på1990-talet. Energianvändning för transporter och samfärdsel är ettannat område som prioriterar. Vi måste snabbt komma till rätta medbilarnas stora utsläpp av bly och kväveoxider. har i flera olikasammanhang under detta redovisat tunga argument för att underlättaövergången till-blyfri bensin och katalytisk rening av bilavgaserna genom att5-10 % etanol blandas in i bensinen. Jag skall inte ta kammarens tid i anspråkför att åter räkna uppalla argument för en omfattande produktion av etanol, baserad på inhemskajordbruksråvaror, men konstatera att det får effekter inte bara för miljö ochförsörjningstrygghet utan i hög grad också för ökad sysselsättning ochförbättrad ekonomi. har pläderat för en kraftfullsatsning på solenergi. Vi har mött en begränsad förståelse från socialdemokrateroch moderater. Ändå kan vi visa på en mycket intressant utveckling när detgäller plana solfångare. I en krympande värmemarknad är det ytterst angelägetatt de energislag som hör framtiden till redan nu får en reserverad plats.Annars kommer vi genom kostbara investeringar i gårdagens teknik att förhindraen positiv utveckhng. En konsekvent satsning på bästa tillgängliga teknikför plana solfångare och årslagring av solenergi skulle inom en tioårsperiodvara en mycket lönsam "solskenshistoria". Jag är medveten om att många anser att vi i äralltför optimistiska när det gäller solenergin. Det var samma visa när vipläderade för värmepumpstekniken 1980/81 och sade att den kunde ge lika mycketsom den tänkta kolintroduktionen . Ingen ville tro oss.Värmepumparna har dock fått sin chans. Utvecklingen har visat att haderätt. Det kommer att bli samma sak när det gäller solenergi, om den får sinchans. Men tyvärr finns det starka krafter som vill förhindra detta. Min förhoppningär att sakargument och förnuft skall vinna, och då kommer återigen attfå rätt. Biomassa är bildligt talat konserverad solenergi. Det ären värdefull tillgång med ett vitt användningsområde. Vi i menar attdet är viktigt med ett samlat och långsiktigt grepp om forskningen avseendebiomassa. Torven är en inhemsk energitillgång, men torvbrytning ocheldning med torv är inte någonting som är problemfritt ur miljösynpunkt. Dettaär motivet för att vill satsa mer resurser på att utvecklavyrmetanmetoden. Biotekniken är på snabb frammarsch. Vyrmetanmetoden bygger påprincipen att miljarder bakterier hjälper oss att frigöra torvens energi imiljövänlig metangas. Vi behöver inte gräva och störa djur- och växtliv. Vi kanfå en utmärkt råvara för tillverkning av drivmedel, t. ex. syntetisk bensin. I skuggan av ett alltför stort kärnkraftsprogram ochutvecklingshindrande elöverskott seglar vindkraftsutvecklingen i motvind. Vi icentern anser det viktigt att vindkraftsteknikens utveckling drivs med kraft.Även om det har en begränsad betydelse för vår energiförsörjning under denärmaste åren, är det ur industriell synpunkt viktigt att är med vidvindkraftens fronflinje. Hade vi inte haft en reasituafion för elström, skulledet även rent kommersiellt ha varit mycket intressant . Det finns enligt uppfattning goda skäl attstimulera byggandet av små vindkraftverk. Dessa bör få samma stöd som småvattenkraftverk. Den småskaliga produktionen har flera fördelar. Därmed ökarvår försörjningstrygghet, och ägandet och det tekniska kunnandet sprids. Påsikt kan det bli en sund konkurrensfaktor. Enligt uppfattning finns det ingen anledning attsatsa forskningspengar på kärnkraften i större utsträckning än vad som krävsför att begränsa Teknisk forskning och energiforskning Tekniskforskning och energiforsk' ning säkerhetsriskerna viddrift beträffande den kärnkraft som vi i enlighet med folkomröstningen skall hakvar samt på forskning kring avveckling och slutförvar. Dessaforskningspengar skall dock i sin helhet tas ur kärnelsproduktionen och intebelasta de anslag som vi diskuterar. Moderaternatycks helt ha fångats av kärnkraftens i och för sig fascinerande teknik,liksom människor en gång i tidernas begynnelse var fångna av tanken att byggaett torn till himmelen - . Liksom det för våra anfäder inte kom någotgott ur deras strävan att bygga ett torn till himmelen, kommer inte heller viatt ha några fördelar av försöken med att - bildligt talat - flytta ned solenpå jorden. Det finns endast en säker kärnkraftsreaktor som vi kan dra nytta av,och det är solen. sköter om den reaktorn och svarar för såväl driftsom slutförvar. Vårmänskliga uppgift är att ta till vara den fina energi som solen ger osstusenfalt mer än vi behöver. Det är en långt enklare, men inte mindrestimulerande, uppgift än att bygga nya kärnkraftssolar på jorden. Nyttjandet avsolenergin står i samklang med naturen, men kärnkraften är ett våldförande pånaturen. Inget parti som vill visa rimligt ansvar för kommande generationerkan se kärnkraften som framtidens energi. Detär ett enigt utskott som stryker under vikten av att staten tar sitt fullaansvar för återställningsarbetena i . Vi i noterar medtillfredsställelse att utskottet därmed helt sluter upp bakom den linje somredovisas i centermotionen 1038. Saken blir inte sämre av att utskottet harkonstaterat att regeringen har precis samma uppfattning. Det är då ganskalogiskt att inte några ytterligare åtgärder behövs med anledning av vad somsägs i denna del av motionen. Närdet gäller processutvecklingen i kör däremot utskottsmajoritetenhänsynslöst över både regeringen och verkligheten. Det är faktiskt mycketanmärkningsvärt att utskottsmajoriteten inte har tagit någon hänsyn tillrealiteter. Man har helt hängett sig åt ett olyckligt önsketänkande. Jag vill därför speciellt yrka bifall till - och regeringensskulle man kunna säga - reservation nr 30 i det betänkande som vi nu behandlar. Vii vill självfallet så långt som möjligt utnyttja de resurser som lagtsned i . Därför kräver vi i reservation 31 att frågan om alternativanvändning av utreds. Vi pekar bl. a. på vikten av att utnyttjandet avi området ingående skogs- och aktiveras. Det enhälliga beslutet omåterställning och reparation av de skador som uppstått i borde ilogikens namn utgöra en gemensam grund för den utredning som föreslår.Men utskottsmajoriteten är fixerad vid en död teknik, som kommer att fånegativa effekter för miljö och natur. Vii noterar med fillfredsställelse ett par andra framgångar. Ett enigtutskott betygar vikten av en fristående utvärdering av det statliga stödet tillforskning och utveckling på energiområdet. Det är ett förnuftigt beslut som utskottetföreslår att skall fatta. garanterasoförändrade verksamhetsmöjligheter under den kommande Jag hoppasatt regeringen tar justeringen av dess förhastade och dåligt underbyggdaförslag i denna fråga med jämnmod och fullföljer intentionerna i utskottetsskrivning, fullt ut. Jagvill också fill riksdagsprotokollet notera utskottets positiva behandlinggengastekniken. Det är tillfredsställande att utskottet förutsätter att ytterligareresurser för denna utveckling skall kunna frigöras. Det finns självfallet mycket mer i näringsutskottets betänkande omforskning som borde belysas och kommenteras. Men med hänsyn till kammarensarbetssituation skall jag avsluta detta anförande med att yrka bifall fill allareservafioner i detta betänkande där P.-O. och mitt namn finns med. Jag får meddela att anslagom kvällsplenum nu har uppsatts. 80 (): Det svenska energisystemet genomgår f. n. en kraftig omvandling. I deriktlinjer för energipolifiken som antog angavs som målatt användningen av olja skulle minska med fram fill år1990. Den utveckling som skett sedan detta beslut togs pekar i riktning mot attmålet också kommer att nås. Förverkligandet av beslut kan dock barabetraktas som en etapp på vägen. Ytterligare åtgärder blir nödvändiga på1990-talet för att bringa ned oljeberoendet till ännu lägre nivå. Vidarehar beslutat att kärnkraften skall avvecklas samt att ingenav de fyra orörda huvudälvarna i skall byggas ut för energiproduktion. Somockså påpekades i regeringens proposifion års beslut innebär dettasammantaget att vi måste basera vår energiförsörjning påsådana energikällor som f. n. används marginellt eller inte alls. Det är ettomfattande och viktigt mål att arbeta mot. Detär i detta perspektiv man måste se på energiforskningen och dess vitalabetydelse för landets ekonomi och fortsatta välstånd. Energiforskningen hardärför de haft en prioriterad ställning. harriksdagen antagit tre treårsprogram för energiforskningen. Det förstaprogrammet antogs av 1975. Men det var först i och med att riksdagenbeslutade om de två följande programmen som anslagen lyftes upp på en hög nivå.Räknat per invånare har under denna fid satsat mer än något annat landpå forskning och utveckling beträffande nya och förnybara energikällor. Framförallt inom områdena solvärme, vindenergi och biomassa har satsningarna i Sverigevarit markant högre än någon annanstans. Är 1981 tog beslut om en ny myndighetsorganisation påenergiområdet. Beslutet togs för att åstadkomma en effekfivare och bättresamordnad organisation. De flesta myndigheter och andra organ som dittillsverkat hade skapat eller fått väsentligen förändrade arbetsuppgifter i och med oljekris.Den organisationen hade dock med tiden blivit alltmer splittrad. Riksdagensbeslut innebar att statens energiverk inrättades. Vid sidan av verket skulleden nya organisationen bestå av ytterligare två organ: oljeersättningsfonden,som skulle administrera statens stöd till investeringar i oljeersättandeåtgärder, samt energiforskningsnämnden, som skulle handha långsiktiga ochövergripande uppgifter för energiforskningen. har , efterförslag från den nuvarande regeringen och mot avstyrkan, beslutatatt oljeersättningsfonden skall uppgå i verket. Energiforskriingsnämndensuppgift har varit att bevaka forskningsfrågor av långsiktigt intresse inom helaenergiområdet, att planera och lämna stöd till viss långsiktig forskning i vadgäller energitillförsel, att ansvara för programmet Allmännaenergisystemstudier, frågor för och inriktning av fortsatt forskning ochutveckling inom energiområdet samt en fortlöpande utvärdering avenergiforskningen. Vianser att de motiv som anfördes vid beslut, för att lägga denlångsiktiga energiforskningen utanför statens energiverk, i allt väsentligtfortfarande kvarstår. Det är anmärkningsvärt att regeringen så snabbt föreslåren ny organisation på detta område. Enligt vårt sätt att se har det inteframkommit några skäl som inte var kända vid beslut för denorganisation regeringen nu föreslår. Det finns heller inget som inträffat undertiden som motiverar ett sådant steg. Det är därför, herr talman, tacknämligtatt näringsutskottet visar gott omdöme genom att ge regeringen bakläxa på dennapunkt. Ireala termer innebär regeringens förslag beträffande forskning på energiområdeten kraftig neddragning jämfört med föregående treårsperiod. Förslaget ligger ungefärpå den nivå som energiforskningsnämnden bedömt som en miniminivå för kommandeperiod. Enligt energiforskningsnämnden skulle denna miniminivå innebära"en i förhållande till nuläget medvetet kraftigt sänkt ambifionsnivå påmånga områden vad gäller stöd fill teknikutveckling, större försök ochförsöksanläggningar m. m. Det innebär också att energiforskningsstödet tillnågra områden praktiskt taget avvecklas." Ipropositionen motiveras den relafivt låga nivån med "att den dels skallses mot bakgrund av de stora insatser som totalt sett görs inom energisektorn,dels skall betraktas utifrån behovet av att skapa utrymme för mer långsiktigasatsningar inom den grundläggande forskningen utanför huvudprogramEnergiforskning". Förvår del anser vi i likhet med regeringen att det finns skäl att något minskaresurserna för forskningsinsatser inom energiområdet, detta främst beroende påatt tidigare verksamhet nu gett oss kunskap att hårdare prioritera insatsernatill de mest angelägna och lovande områdena. Detsaknas dock möjligheter att ur ett sådant perspektiv bedöma regeringsförslaget.I propositionen saknas helt ett övergripande strategiskt resonemang om vilkaområden som bedöms som intressanta och därför bör prioriteras. Det ärväldigt svårt att skapa sig en bild av vilka insatser som planeras. Det ärendast ramarna för huvudprogrammet som anges. inga som helstdelprogramsbelopp angivna. Närdet gäller huvudprogrammet teknikbevakning finns över huvud taget inget beloppangivet. Föredragande statsråd anser dock programmet vara av stor betydelse ochföreslår att ansvaret för det förs över på statens energiverk. Frågan är dock:Skall klara programmet på sitt ordinarie anslag eller skall mantillföras nya pengar? Propositionen ger ingen vägledning i det avseendet. Detär orimligt att skall ta ställning till energiforskningen på ettsådant diffust och klent underlag. Vi föreslår därför att beslutar omett forskningsprögrani i huvudsak i enlighet med energiforskningsnämndensminiminivå. Vi tror på vårt håll mer på energiforskningsnämndehs bedömning änpå regeringens bedömningar på detta område. På två områden anser vi dock att detta förslag bör justeras. Det gällerför det första programmet Energiskogsödlirig, som bör utvidgas. För det andraanser vi beträffande en del insatser som rör alternativa drivmedel att man börvälja en annan nivå. Frånmånga håll har det knutits förhoppningar till energiskogen som den nyaenergikälla som skall göra en fortsatt omfattande oljeersättning möjlig.Energiskogen hör, enligt vår uppfattning, till de mera lovande nya energikällorna,men den är en av de mest osäkra. Det är därför angeläget ätt visnarast skaffar oss ett omfattande och säkert underlag för att rätt kunnabedöma energiskogens potenfial och ekonomi. Vi bör försöka att snabbt kommafram till ett avgörande om att satsa på detta alternativ eller avfärda det. Motden bakgrunden anser vi att insatser bör göras i enlighet med nämndens förenergiproduktionsforskning nivå 4 för energiskogsodling. Det innebär attstorförsökens omfattning kan fördubblas. Också inledande av försök rhedenergiskogsbruk som en integrerad del av /industriell energifillförseloch ytterligare maskinutvéckling inryms i detta program. Detta gör attförutsättningarna för omfattande introdukfion av energiskog bhi"väsentligt bättre: Avslutningsvis yrkar jag bifall fill de reservationer som undertecknats av folkpartiledamöter. I reservation 10, som berör finan siering av kollektiv forskning, säger vi nej till regeringens förslag när det gäller finansiering av kollektivforskning och ställer oss bakom den av STU rekommenderade ordningen. Reservation 11 berör näringsbidrag till ihnova-' törer. I reservation 19 om energiodling kräver vi från sida större ekonomiska resurser för en kraffig utvidgning av programmet för odling av energiskog. Reservation 23, slutligen, behandlar forskning om alternafiva drivmedel. ' Underdetta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. 81 (vpk): Jag skall i detta anförande enbart uppehålla mig videnergiforskningsdelen i detta betänkande. I övrigt är vi i stort sett överensom de förslag som har lagts fram. Jagvill till att börja med yrka bifall till reservation 6 av omforskning på varvsnäringens område. Närdet gäller energiforskning har det, som sägs i betänkandet, fattats beslut omflera treårsprogram, 1975,1978 och 1981. Vi anser från vårt partis sida attdetta har varit mycket bra för energipolitiken i . Vi har i skildasammanhang haft mycken kritik att framföra mot socialdemokraternasenergipolitik, men det första forskningsprogrammet, som introducerades av densocialdemokratiska regeringen , var ett mycket framsynt och bra program.Det har också sedan visat sig att det har kunnat antas här i gångefter gång med i stort sett samma inriktning under skilda majoriteter ochskilda regeringar. Det har gett ett stort försprång på detta område. Viligger mycket långt framme internationellt sett när det gäller att känna tillolika sammanhang inom energisektorn. Detär därför att beklaga att regeringen nu anser det lämpligt att kraftigt skäraned detta energiforskningsprogram. Det blir alltså ett avbrott i den tidigareutveckhngen, vilket vi djupt beklagar. Vi anser nämligen att det fortfarandefinns mycket viktiga saker att hämta här, som dels skulle vara bra för vår egenenergipolitik, dels skulle vara nytfiga för i övrigt när det gäller attslå sig fram på exportmarknader med olika energiformer, som skulle kunnaanvändas i vår handelspolitik och på annat sätt. Vihar därför inte kunnat godta den föreslagna anslagsnivån. Vi har anslutit osstill energiforskningsnämndens förslag fill nivå på medelsramen, som nämnden harangett vara ett ganska minimalt krav, där det ändå fordras vissa nedskärningar.Regeringen har i sitt förslag lagt sig t. o. m. under detta minimialternativsom energiforskningsnämnden föreslår, och det är absolut otillfredsställande.Vi har alltså inte kunnat godta regeringens förslag, utan har anslutit oss tillenergiforskningsnämndens medelsramsalternativ med smärre justeringar. Idetta sammanhang har vi också varit krifiska mot ändringen avorganisationsformens struktur, och vi ser med tillfredsställelse att enutskottsmajoritet har kunnat enas om att energiforskningsnämnden åtminstoneunder den närmaste treårsperioden skall fortsätta som ett självständigt organ.Jag tror att detta är bra för energiforskningen och energipolitiken i ifortsättningen. Jagskall, herr talman, inte i detalj tala om allt det som tas upp i betänkandet.Det är i linje med de förslag och de uppfattningar om energipolitiken som vpktidigare har framfört, och det finns därför ingen anledning att på nytt dra uppvad som står om detta i betänkandet. Viförenar oss med i fråga om en kraftigare betoning av solenergioch vindkraft. Vi anser att detta är viktiga områden som måste uppmärksammasmera. Jag vill säga ett parsaker om de två reservationer som rör forskningen om fusionsenergioch om ny. Vi har tidigare i fråga om varje forskningsprogramframfört krifiska synpunkter, och vi har på nytt tagit upp dem i denna omgång. Vianser således att när det gäller forskning om fusionsenergi, som man säger varanödvändig för att hålla kontakt med utvecklingen i , räcker det med depengar som anslås över område och att anslag från detsvenska energiforskningsprogrammet inte skall utgå. Vi yrkar alltså avslag pådetta anslag. Detär fortfarande mycket osäkert vad fusionsforskningen kommer att ge, och detfinns'viktigare saker att skaffa pengar fill än att lägga ned dempå fortsatt fusionsforskning. Vi godtar däremot anslaget över ,för att man skall kunna hålla kontakt med EG och känna till vad som händer där. Detsammagäller den forskning som.