prot · G709105 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:105 Förhandlingarnaleddes till en början av tredje vice talmannen. 1 § Justerades protokollet för den 14 innevarandemånad. 2 § Tredje vice talmannen meddelade att till kammareninkommit läkarintyg för , som var sjukskriven den 26mars - . Tredje vice talmannen anmälde att () skulle tjänstgöra som ersättare för . 3§ Meddelande om svar på interpellationerna 1983/84:117,121,122 Med hänvisning till riksdagsordningens 6 kap. 1§ vill jag meddela attjag på grund av utlandsresor ej kommer att besvara följande interpeUationerinom den angivna tiden : interpellation om en fredligutveckling i , interpellation om kontakter med HögstaSovjet till förmån för och interpellationom konflikten i . Jag har för avsikt att besvara dessainterpellationer . Jagvill vidare meddela att jag på grund av utlandsresor ej kommer att besvaraAnders interpellation om svenska krediter till , m. m. inom denangivna tiden . Jag har för avsikt att besvara denna . Om regler om utländsk beskickningspersonal m.fl. 4 § Svar på fråga 1983/84:368 om situationen i har frågat mig hur jag bedömersituationen i och vad vårt land kan göra för att stödja det uruguayskafolkets kamp för fackliga och medborgerliga rättigheter. befinner sig i en svår politisk och ekonomiskkris. Arresteringar av oppositionella förekommerfortlöpande. Antalet politiska fångar uppskattas till ungefär 800. Fredligaprotestdemonstrationer samlar ett till synes allt större deltagande. Av landets4 miljoner invånare befinner sig f. n. en fjärdedel av politiska och ekonomiskaskäl utomlands. har militärregeringen sagt sig ha för avsikt atthålla allmänna val . Tre politiska partier har fåtttillåtelse att delta. Den nya regeringen skulle tillträda . inleddes en dialog med de politiskapartierna om den politiska utvecklingen i landet. Denna avbröts dock förrahösten. För att regeringen i skall kunna uppfylla sitt löfte om vali november måste emellertid en ny författning inkl. vallag föreligga undervåren. Det är självfallet den förhoppning att fullständigdemokrati med fria val återupprättas i landet. I rådande läge är det av stor vikt att det internationellasamfundet uppmärksamt följer utvecklingen i . Den svenska regeringenkommer att fortsätta att söka stödja demokratiseringssträvandena och demänskliga rättigheterna. Däri ingår självfallet mötes- och föreningsfrihet.Senast framförde i FN:s kommission för de mänskligarättigheterna sin stora oro över situationen för de mänskliga rättigheterna iUruguay. Vidare kommer självfallet vår generösa flyktingpolitikgentemot politiskt förföljda från att fullföljas. Det humanitärabiståndet till de politiska fångarna och deras anhöriga kommer att fortsätta. 3 TREDJE VICE TALMANNEN: Då frågeställaren tydligen inte är närvarande och inte har anmält förhinder, förklarar jag överläggningen avslutad. 5 § Svar på fråga 1983/84:374 om regler om utländskbeskickningspersonal m. fl. 4 Utrikesminister : Herr talman! HugoHegeland har ställt följande fråga till mig: "Vilka regler gäller förSveriges godtagande av utländska personer, verksamma vid beskickningar ochkonsulat?" Enligt Wienkonventionerna om diplomatiska och konsuläraförbindelser får den sändande staten i princip fritt utse sin personal, somdock måste anmälas till mottagande statens utrikesministerium. fårendast krävas beträffande beskicknings- och konsulatschefer samtförsvarsattachéer. 5 (): Jag tackar utrikesministern för svaret. Läsningen av detgör mig naturligtvis rätt dyster till sinnes, därför att bakgrunden till minfråga är att vi i hade det tvivelaktiga nöjet att som generalkonsulvid få en från utvisad spion. från - f. ö. bland 105 spioner. Vid konsulatet iGöteborg finns inte mindre än 19 anställda tjänstemän, och man frågar sig hurdet står till med integriteten i övriga avseenden. Enligt har alltså i princip varje landrätt att utse sin personal, men det verkar som om det även är så i praktiken. När den ryska ubåten gick på grund i Karlskronabefann sig bland de anställda på i inte mindre änsju KGB-spioner. Detta kunde man läsa om i tidskriften den 29 november1981, och även i tidskriften . Ingen mindre än ambassadören,, var faktiskt utvisad från . Det tycks närmast vara en merit för att bUsovjetisk diplomat i att man har blivit utvisad frän ett annat land. När det gäller den ryske generalkonsuln i är visärskilt upprörda därför att säpo, som yttrar sig i sådana här fall, avråddekabinettssekreteraren från att utse till generalkonsul iGöteborg, eftersom man givetvis kände till hans förflutna. Då är man förvånadöver att inte ens säpos varningar har någon som helst betydelse. Med denna utveckling är risken att blir enuppsamlingsplats för utvisade Sovjetdiplomater från andra länder. Det är jualldeles uppenbart att det vore omöjligt att den ryske generalkonsuln skulle ha accepterats i eller , eller i något annatvästeuropeiskt land. Men han kom alltså till . Konsulatet i ser ju mer ut som en spioncentral änsom ett konsulat. Det är f. ö. ett av de få ställen i som klarade sigunder det elektriska totalstoppet , för där är man utrustad meden egen generatoranläggning i källaren, så man arbetar oavsett om denelektriska strömmen bryts och stänger alla övriga förbindelser i . Därfungerar kraften - detta inom parentes sagt. Vi bör också tänka på våra grannländer. Norrmännen kommerju att utnyttja detta konsulat, och det måste vara synneriigen obehagligt fördem att då veta att generalkonsuln här är en utvisad f. d. spion. Har då detta förhandsgodkännande någon större betydelse,herr utrikes minister? Har det någonsin hänt att man har tackat nej till någon erbden utiändsk diplomat? Förstår utrikesministern att vi i känner djup oroöver det här? Utrikesministern har ju själv en gång studerat i ochkänner till att det är en mycket trivsam stad. Om regler om utländsk beskickningspersonal m.fl. Omregler om utländsk beskickningspersonal m.fl. Det var många frågor som på en gång berörde i sittanförande: mina studier i , elförsörjningen till det sovjetiskakonsulatet, dess utseende osv. och sina särskilda informationer frånsäkerhetspolisen, vilka jag inte känner närmare till men är förvånad över. Såvittgäller den sakfråga vi nu behandlar vill jag klargöra att varje ärendebehandlas för sig och individuellt. Om den engelska regeringen beslöt minskaantalet anställda vid den sovjetiska diplomatiska representationen i ochpå en gång förklarade att 105 personer var tvungna att lämna ambassaden utgördetta, enligt min åsikt, i och för sig inte skäl för påståendet att det rördesig om 105 spioner som utvisades. Även jag anser att det är rimligt att i enrättsstat bedöma varje person för sig, och så har skett i det här fallet. Attpå något sätt utgå från att denna utvisning från av 105 personer vidett tillfälle skulle innebära att de inte längre kunde användas i diplomatisktarbete för är en utgångspunkt som jag inte kan dela. Individuellaärenden bör knappast diskuteras i , ännu mindre bör här dras framuppgifter om vad säkerhetspolisen har meddelat eller icke meddelat. Jag villförsäkra att ärendet är prövat i den ordning som vi förutsätter. 7 (): Uppgiften attViktor Karjagin utvisades från och att yttrade sig om honom stodatt läsa i . Eftersom ingen har sagt attdet på något sätt skulle strida mot tryckfrihetsförordningen kunde jag aldrigtro att man inte skulle kunna få referera i riksdagen.Tidningen har återgivit just att säpo, vår egen dugliga säkerhetspolis, hadevarnat . Tidningen frågar hur Säpos personal härefter skall kunnauppfatta sitt eget arbete som meningsfullt. Dethar sagts att engelsmännen får göra sin bedömning och vi vår. Men är det inteunderligt, herr utrikesminister, att förre ambassadören vid ambassadhär i , , som bevisligen utvisades från 1960efter att ha spionerat och blandat sig i landets inre angelägenheter, ändåfungerade som ambassadör här i . Det är den härprincipen som naturligtvis oroar folk. Givetviskan man inte utan vidare säga att alla de 105 som utvisades från varspioner. Men man frågar sig vad de egentiigen sysslade med. Vi är ju oroadeöver undervattensverksamheten i . Jag frågar mig hur mycket mystiskSovjetaktivitet som förekommer även på torra land. Överläggningenvar härmed avslutad. 6 § Svar på fråga1983/84:406 om fristående skolor har frågat mig om jag avser att vidta någon åtgärd somförtydligar bestämmelserna i 34 § skollagen om godkännande av fristående skolaför skolpliktens fullgörande. EnUgt34 § skollagen i den lydelse som gäller skall enfristående skola godkännas för skolpliktens fullgörande, om skolans undervisningger kunskaper och färdigheter som till art och nivå väsentligen svarar mot dekunskaper och färdigheter som förmedlar och skolan även i övrigtväsentligen svarar mot allmänna mål. Enligtäldre bestämmelser var denna allmänna förutsättning för godkännande någotannorlunda formulerad. Vidare föreskrevs som krav för godkännande att denfristående skolan skulle ha en föreståndare som hade tillräcklig skicklighetför undervisningen och som var väl lämpad att förestå en skola. Avpropositionen som låg till grund för ändringen i skollagen framgår att det idet allmänna kravet på vad den fristående skolan skall förmedla ligger krav påatt undervisningen bedrivs på ett tillfredsställande sätt och på att skolan ledning som behövs för detta. Föredraganden menade att det inte fanns skälatt ha föreskrifter om hur den fristående skolan skall uppfylla dessa krav. Avsiktenmed den ändrade formuleringen har således inte varit att kraven skall ställaslägre . Skolstyrelsen skall emellertid inte vara bunden avdetaljerade föreskrifter vid sin prövning. Detär naturligtvis viktigt att skolstyrelsen gör en samlad bedömning av skolansförutsättningar att uppfylla kraven på godkännande. Självfallet måste krav pågod kvalitet ställas också på fristående skolor. Jagdelar uppfattningen att några särskilda föreskrifter om skolledningen intebehövs för att upprätthålla de krav som ligger i den allmänna bestämmelsen omförutsättningarna för godkännande. Jag har därför inte för avsikt att föreslånågon ändring i 34 § skollagen. Anf.9 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min fråga. Avdetta svar framgår det klart att kraven på att få starta fristående skola intehar sänkts med den nya lydelsen av 34 § skollagen, utan att kvaUtetskra-venskall gälla skolan och dess undervisning som helhet och inte baraföreståndarens formella kompetens. Jagupplever det som viktigt att skolministern slår fast att skolstyrelsen skallgöra en samlad bedömning av skolans förutsättningar att uppfylla kraven pågodkännande. Däri ligger rimligtvis att den pedagogiska kompetensen ochlämpligheten för skolan i dess helhet svarar mot de krav som ställs i 34§,innan en fristående skola får startas. Jag är tacksam för attdetta reds ut, för på vissa håll i kommunerna har den nya lydelsen av 34 §tolkats så, att det är så noga med kraven när det gäller att fåstarta fristående skola. Att kvalitetskraven upprätthålls är utomordentligtangeläget, eftersom det handlar om grundskoleelever. Alla barn måste garanterasundervisning av minst den kvalitet och omfattning som finnsi det allmännaskolväsendet. Skolstyrelsens uppgift måste vara att se till att de friståendeskolor som startas, och även de som finns, kan leva upp till det kravet. Iannat fall äventyras dessa elevers framtida utbildningsmöj-Ugheter. Överläggningenvar härmed avslutad. 7§ Svar på fråga 1983/84:391 om stödet till skidtillverkning i har frågat mig om vilken filosofi som ligger bakom stödettill en ny skidfabrik i . Bakgrundentill frågan är att en länsstyrelse beviljat lokaliseringsstöd till enskidfabrik. Detankommer på länsstyrelserna att själva pröva ärenden av det slag som det härgäller. Prövningen görs enligt förordningen (1982:677) om regional-poUtisktstöd. Eftersom frågan gäller ett enskilt stödärende som avgjorts av enlänsstyrelse kan jag inte uttala mig om grunderna för beslutet. Anf.111 (): Jag tackarindustriministern för svaret på min fråga. Fråganhar en principiell inriktning, som jag hade hoppats att industriministernskulle beröra i sitt svar, och den gäller hur samordningen sker branschvis. Ärdet så att industridepartementet har en övergripande skyldighet att ordnakontakterna inom olika branscher? Jag tänker särskilt på de branscher som äröveretablerade, av vilka tekobranschen är ett exempel. I det här fallet gällerdet skidtillverkningen i , som har en överproduktion. Man lägger nedskidfabriker på löpande band, och snart har vi kanske bara en enda skidfabrik ilandet. Under sådana omständigheter tycker jag och branschen med mig att detbör ske en samordning av de framtida insatserna. Jag vet att skidfabrikanternai allmänhet skulle välkomna ett samordnande initiativ för att hävda en svensktiUverkning av skidor. Branschen har övergått från att tidigare ha tillverkatträskidor till att numera till dominerande del tillverka plastskidor. Där harvi i inte samma gamla fina tradition som vi hade då tillverkningenenbart bestod av träskidor. Fabrikeni går in på en s. k. nisch i skidtillverkningen som redan ärupptagen av en annan skidfabrik, som ligger i Tegsnäset i . Behovetav den typ av skidor som skall tillverkas både i och i Tegsnäsetär marginellt, och fabriken i har mer än väl kapacitet för att klaradet behov som finns på den svenska marknaden. Jag önskar ett principiellt klarläggande avindustriministern när det gäller den här typen av branscher, som på grund avöveretablering har svårigheter. Vilka möjligheter har industridepartementet ochstatsmakterna när det gäller det övergripande ansvaret i sådana här fall? Som jag sade i mitt svar är jag förhindradatt närmare uttala mig om grunderna för detta enskilda beslut. Livet är ju engång sådant att statsråden måste rätta sig efter vad som står i regeringsformen,också när det gäller de angränsande spörsmål som kan ligga i enriksdagsledamots fråga eller interpellation i . Det betyder attenskilda myndigheters agerande inte får göras till en huvudfråga, varken isjälva spörsmålet eller i den efterföljande debatten. Jag kan således inteuttala mig i denna fråga, eftersom det är en länsstyrelse som har fattat detaktuella beslutet. 1 en tilläggsfråga i sitt inlägg berör emellertid herrÅngström en generell aspekt på regionalpolitiken, och den vill jag gärna, herrtalman, säga ett par ord om. Frågan gäller avvägningen mellan behovet avöverblick och samordning och strävan att decentralisera beslutsfattandet istödärenden, dvs. låta de regionala myndigheterna, länsstyrelserna, i så storutsträckning som möjligt fatta regionalpolitiska beslut. Beslutanderätten har successivt delegerats till länsnivån.Numera svarar länsstyrelserna för av besluten om lokaUseringsstöd. Dethar alltså skett en omfattande decentralisering på det här området. Bakgrundentill detta är framför allt den förändring som ägt rum i fråga omförutsättningarna för regionalpolitiken. Med hjälp av främst lokaliseringsstödbedrevs en lokaliseringspolitik som bl. innebar att man frånsamhällets sida inriktade sig på att få industriell verksamhet att flytta tillde regionalpolitiska stödområdena. Förutsättningarna för denna politik var bl.a. att industrisysselsättningen expanderade och att brist på arbetskraftförelåg på många orter. har dessaförutsättningar inte förelegat. 13 (): Jag tackar industriministern för att han varvälvillig och besvarade min följdfråga i detta sammanhang. Det är dock av storprincipiell betydelse när sådana här regionala insatser görs i branscher därman har bekymmer på grund av överetablering. Jag nämnde tekobranschen somexempel. Det finns också andra branscher med liknande svårigheter - i det härfallet gäller det skidtillverkning. Jag vill fråga om det i direktiven till länsstyrelsernafinns någonting som talar om för dem att de i denna typ av ärenden har attiaktta särskild försiktighet, när de lämnar det stöd som länsstyrelserna harrätt att lämna enligt den förordning som industriministern åberopade. Jag tyckeratt detta är mycket viktigt. vill jag påpeka att jag tycker att den nuvarandeordningen med en stark decentralisering av beslutsfunktionen är riktig. Om stödet till skidtillverkning i Om verksamheten vid smältverket i inget dödmans grepp i detta sammanhang, utan allt bör ordnas med förstånd och medbeaktande av vad som är lämpligt. Stöd till företag i branscher som har storasvårigheter med överproduktion, och där det finns risk för friställningar iandra företag, kan inte vara en vettig lokaliseringspolitik. Om jag får ytterUgare tillförfogande skall jag fortsätta mitt inlägg i den intressanta principfrågan omregionalpolitiken med att sammanfatta följande. De regionalpolitiska stödmedlen har successivtanpassats, bl. a. genom att det nu läggs ökad vikt vid att ta till vara ochutveckla de möjligheter som finns i det befintliga näringslivet ute iregionerna. En decentralisering av beslutanderätten när det gällerlokaliseringsstöd har därmed ägt rum enligt de önskemål som jag vet att ocksåRune har varit med om -tillsammans med många andra - att framföra vidtidigare tillfällen. Den regionalpolitiska utredning som tillsatts är nu inne isitt slutarbete. Den har till uppgift att utreda organisationen ochinriktningen av det regionalpolitiska stödet. Jag utgår ifrån att utredningentar upp de problem som har föranlett skriftliga fråga ochsedermera hans fråga här under debatten. Anf; 15 (): Jag tackar industriministern för dettaklargörande. Det kan skingra den oro som finns från min sida och som jag vetockså finns på annat håll, bl. a. i det här aktuella fallet, en oro för att detsker misstag genom att stödet inte ges till den typ av verksamhet som kommeratt bereda varaktig sysselsättning. Tvärtom kommer det att uppstå svårigheterpå flera håll i stället för alt det finns en svårighet på ett enda ställe. Jag är dock lugnad av det svar som industriministern hargett i detta sammanhang. Jag förstår att en övergripande syn på dessa frågor ärpå väg att växa fram. Överläggningen var härmed avslutad. 8§ Svar på frågorna 1983/84:394 och 412 om verksamheten vid smältverket i har frågat mig på vilketsätt regeringen har tänkt sig att trygga sysselsättningen och verksamheten vidsmältverket i om ett nytt verk, med statligt stöd, byggs upp inom enbransch som redan har betydande överkapacitet. har frågat mig vilka åtgärder regeringenämnar vidta för att trygga sysselsättningen vid , om regeringenmedverkar till ökad konkurrens inom ett redan överetablerat område. Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. Frågorna har ställts mot bakgrund av planerna på enanläggning för tillverkning av ferrokrom och bränngas i , och att det inomVänersborgs kommun råder en stark oro med anledning av, som det sägs,regeringens beslut att ge ett omfattande statligt stöd till dettaferrokromverk. Av energipolitiska skäl har regeringen beviljat ett bidragpå 15 milj. kr. till ferrokromverket i . Detta bidrag avser sådanainvesteringar som hör till spillvärmedelen, och det ligger inom ramen föroljeersättningsprogram-met. Dessutom har regeringen, också av energipolitiskaskäl, lämnat en utfästelse om bidrag på högst 50 milj. kr. för att minskariskerna med den från energisynpunkt intressanta nya tekniken genom att täckakostnader utöver 25 milj. kr. som uppstår till följd av icke tillfredsställanderesultat av intrimning, provdrift samt prestanda och tillgänglighetsprov. Det stöd som regeringen är beredd att ge till denplanerade ferrokroman-läggningen i är således energipolitiskt motiveratoch av begränsad omfattning. Om verksamheten vid smältverket i 17LARS-ÅKE (): Jag tackar industriministern för svaret påmin fråga. Jag kan emellertid inte säga att jag är tillfredsställd med svaret,eftersom det inte riktigt gäller den fråga som jag har framställt. När det gäller högkolade ferrolegeringar finns det ivärlden en 30-procentig överkapacitet - Comecon och ej medräknade,eftersom vi inte har kännedom om dessa länders kapacitet. ABkunde utnyttja sin kapacitet till . Företaget har 350anställda. I hamnarna i och samt vid lastbilsåkerierna ärungefär 200 personer sysselsatta. En etablering enligt SKF:s förslag skulleinnebära ett tillskott med drygt 100 jobb i . är riskenemellertid stor att 550 arbetstillfällen går förlorade i Vänersborgsområdet. Vianser inte att det är en klok politik. Stöd gärna , men gör det på ett vettigtsätt! Det borde finnas andra metoder när det gäller energipolitiken. Samlokalisering i fråga om legeringstillverkningen ochfjärrvärmen är ingen nyhet. Sådan lokalisering har pågått under en lång tid.Det gäller smältverk och Holmens Bruk samt numera också . Det rör sig om ca . Skulle smältverk läggasned, måste värmeleveranserna därifrån ersättas med olja eller fasta bränslen.Man kan fråga sig hur det skall gå med de 600 arbetstillfällena vid HolmensBruk, om bruket ej får sina värmeleveranser. Vidare har man vid smältverk tecknat ett gynnsamtkontrakt med om import av krommalm. Man slipper köpa krommalm frånAfrika, som f.n. har av världens krommalmstillgångar. Med tanke på den utrikespolitiskadebatten i går kan det vara värt att anföra detta. Jag tror att det bästa sättet att lösa miljö- ochenergiproblemen är att inte förverkliga SKF:s förslag om en etablering i Malmö.I stället måste man välja andra metoder. för utveckling av tekniken på detta område behövs inte Om verksamheten vid smältverket i i Malmö.Eitt sådant projekt startas ju redan i vår i . Avslutningsvis vill jag fråga: Är industriministern bereddatt söka andra lösningar på problemen i , lösningar som inte skapar enormaproblem i andra delar av landet? Anser industriministern att det är vettigtatt, med statligt stöd, offra 500 jobb - kanske fler - i syfte att skapa drygt100 arbetstillfällen på en annan ort? 18 (): Även jag ber att få tacka industriministernför svaret, vilket var betydligt mera negativt än jag hade väntat mig.Industriministern tar över huvud taget inte upp den grundläggande frågan, omman skall - av energipolitiska skäl eller av andra skäl - stödja förslagetbeträffande ett nytt ferrokromverk. i har i brevtill meddelat att SKF Steel AB:s eventuellaetablering av ett ferrokromverk i kan hota produktionen ochsysselsättningen vid . Verket startades ,och det byggdes ut för att man skulle kunnatillfredsställa den ökade efterfrågan på högkolade ferrokromlegeringar. Detsvarar för av kromlegeringsbehovet i världen. Även kommun, som har byggt ut sin malmhamn ochhar som sin största enskilda kund, påverkas av utvecklingen. FörVänersborgs hamn, där är den helt dominerande kunden, skullekonsekvenserna bli betydande, liksom för åkerierna i området. Det är även såatt man tar kvarts från Dalslandsområdet. har byggt ut värmeåtervinningen, somLars-Åke redan har sagt, och levererar till intilliggande Holmens Brukoch Fjärrvärmebolag. är nu genom den största tillverkareni . I bygger man ut, med start , och fyra andrafabriker blir klara i världen års utgång. Enligt naturvårdsenheten på har man ingenanmärkning ur miljösynpunkt mot . Skall man öka kapaciteten någotblir det krav på bättre rening vid ugnarna, och då kan man ytterligare begränsavissa utsläpp. Jag vill fråga industriministern: ytterligarebedömningar har industridepartementet gjort när man har tillstyrkt ansökan omstatsbidrag- även om det gällde ett energibidrag - till , trots attstatens energiverk sagt nej? Tror industriministern att efterfrågan i världenkommer att öka så otroUgt mycket att det inte ens räcker med den utbyggnad somär på gång? Regeringen har, vilket har framgått av mittsvar, bedömt det aktuella projektet som energipolitiskt intressant och hardärför beslutat att bevilja det energipolitiska stöd som jag har redogjort för.Mot bakgrund av detta energipolitiska stöd har tydligen de båda frågornaställts. Men sakärendet som sådant är icke avgjort, vilket jag utgår ifrån attsåväl som de facto känner till. Regeringen prövar nu detta ärende enligt 136 a §byggnadslagen. Detta sker utifrån alla relevanta utgångspunkter, inkl.sysselsättnings- och branschpolitiska synpunkter. Regeringen kommer således att på grundval av remissvarensenare ta ställning till ärendet i sak. Bland remissinstanserna finns i Älvsborgslän.