prot · G70921 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag gjorde del gärna, eftersom minfråga just handlade om möjligheterna all i sista stund rädda . som svaret skulle ha lämnats här i kundeemellertid statsrådet meddela massmedia att regeringen och kommunträffat något slags uppgörelse, som skulle rädda . Det hade alltsåvarit möjligt all meddela samfidigt. Jag vill med anledning av dessaomständigheter säga att del är tillåtet alt låta vara centrum förmeddelanden från regeringen av allmänt politiskt intresse. Delta var en marginell men allmängiltig kommentar.Tillbaka till ämnet . Del är mycket glädjande att musikklasserfår leva vidare i . Del finns nu utsikter att för framlidenrädda och utveckla en skola och en institution av oskattbart värde förnationens musikliv i allmänhet och den vokala utbildningen i synnerhet. Enfråga som jag tror många ställer sig är: Varför var det möjligt nu i oktobersom inte var möjligt ? Jag frågade statsrådet om regeringen kunde ingripaför att bevara musikklasser i . Då var svaretatt det var en angelägenhet och att regeringen inte kunde lägga sig ibeslutet. Är svaret på min fråga nu all presligeförlusten för detsocialdemokratiska partiet höll på all bli för stor och alt de 10 miljoner somnu skall få i själva verket inte motiveras med alt rädda AdolfFredrik, utan är till för att rädda det socialdemokratiska partiets och någrapolitikers anseende? Denna misstanke ligger i varje fall mycket nära tillhands. Viktigast är emellertid vad som faktiskt händer medAdolf . Eftersom har visat alt han förstår AdolfFredriks värde, medan den socialdemokratiska gruppledningen i visatalt den inte förstår, hoppas jag att regeringen noga följer vad som händer ifortsättningen. Regeringen bör inte släppa ifrån sig pengar utan att ställakrav. Den ekonomiska handräckningen till kan inte mofiverasav kommunens allmänt pressade ekonomiska läge, för då skulle många kommunerkunna höra av sig med mycket starkare skäl. Motivet måste vara att det är avnationellt intresse att bevaras. Då måste också regeringen setill att så sker. Såvitt jag förslår ligger det inbakat i överenskommelsenatt musikklasserna i flyttas till Västerlorp, liksom halvahögstadiet, medan det är en öppen fråga vart musikgymnasiet skallta vägen. För mig förefaller detta vara en halv räddning av . statsrådetnoga har övervägt om detta är en räddning av musikklasser och -om så icke är fallet - all det noga prövas innan pengarna betalas ut. Anf.84 (): Också jag beratt få lacka för svaret. Låtmig inledningsvis slå fast att del självfallet är bra att skallfinnas kvar och att del självfallet är angelägel att på alla sätt hjälpa tillså all del blir så. Därmed hoppas jag alt vi kan slippa föra en debatt omhuruvida är av vikt eller ej. Däremottycker jag inte alt statsrådet har svarat på min fråga. Jag undrade nämligen omdetta är ullryck för en rimlig prioritering av statens utgifter. , som jag uppfattar del, närmast har undvikit frågan men å andrasidan inte gett något besked åt det motsatta hållet mot vad jag har förmodat,får jag väl tolka svaret så all har gjort den bedömningen alldel är rimligt all hjälpa en av rikaste kommuner med 10 milj. kr. föratt kommunen skall kunna behålla denna skola. I slutet av sitt svar sägerstatsrådet att det formellt gäller en skollokaliserings- och skolbyggnadsfråga. Statsrådethar alltså gjort den bedömningen att detta är angelägnare än att försöka mildraeffekterna av alla de sparåtgärder som regeringen har presenterat.Del är tydligen rimligare att man ser till all en av rikaste kommunerfår den här hjälpen än att man med 10 milj. kr. ytterligare kan behålla flervikarier i , med 10 milj. kr. ytterligare kan se fill all det finnsen större förstärkningsresurs till för de elever som är värstutsatta, eller med dessa pengar kan undvika en besparing på 10 milj. kr. inomden kommunala vuxenutbildningen och SYO där eller en besparing på 10 milj. kr.på folkhögskoleverksamheten. Dettaär alltså ullryck för en sådan prioritering - eftersom statsrådet inte harförnekat del får jag göra den tolkningen. Dåmåste jag säga all det är allvarligt för svenskt skolväsende om är ansvarig både för kulturverksamheten och för grundskoleverksamheten -gör den typen av prioriteringar. SomBengt säger i slutet av sitt svar gäller det formellt enskollokaliserings- och skolbyggnadsfråga. Då är del fakfiskt mycket viktigt alldel beslut som regeringen fattar också formellt är riktigt och korrekt. Jagvill ifrågasätta om detta beslut är ett sådant korrekt beslut. Jaghar under liden sedan frågan ställdes fåll en lång rad propåer från olika hålli landet där del av olika skäl finns nedläggningshotade skolor. Jag fick precisföre den här frågestunden en lapp på milt bord där man t. ex. påminner om allRåns skola i i kommun och Västra skolan i ärnedläggningshotade och att man skulle vara mycket tacksam för bidrag från BengtGöransson - och detta med del snaraste. Låt mig till först säga alt jag beklagar alt svaretinte kunde lämnas på utsatt dag eftersom jag när vi komöverens om en flyttning av svaret hade en underhandshemställan all la ställningtill. Jag hade anledning att göra ganska ingående bedömningar av vilkenkullurpolitisk vikt skolan och skollokalerna kunde ha, för att vi skulle kunnaingripa. Det finns alltså inte någon ringaktning för frågaren i dettasammanhang - jag ber att få understryka del. Delsom blev möjligt som inte var möjligt handlar naturligtvis omalt vi förde en diskussion om statens möjligheter att göra insatser förskollokaler, medan de redovisningar som lämnades och förhöstenfrån ett antal kulturinstitutioner i om behovet för deras vidkommandeav att finns kvar, var så övertygande och starka alt jag fannskäl att söka medverka till en lösning. frågade om detta är en rimlig prioritering, efter allplikt-skyldigast ha sagt alt del naturligtvis var bra alt skolan fick varakvar. Det är en rimlig prioritering om man ser fill möjligheterna att stödja enkulturlokal i , en lokal som tillgodoser kulturella behov. Och del äregentligen inte konsfigare att den lokalen får stöd än all man ute i landet -när en bygdegård bygger om och utvidgar sin samlingslokal för all också fungerasom skolmatsal - använder samlingslokalsstöd som ställs fill förfogande avbosladsslyrelsen. Ingen har mig veterligt stigit upp och sagt att bostadsstyrebsen därmed har beslutat alt lämna bidrag till skollokaler. Del är fråga om ettdubbelutnylljande, där kulturen får betala för sina nytligheter somsamlingslokalslödel betalar för den primära nylfigheten. 86 (): Låt mig först bara påpeka att det var ställning som centrumför den polifiska debatten jag månade om - inte min egen roll i sammanhanget. Fråganvad som händer med är nu den viktiga, och den är inte utageradförrän vi är säkra på all undervisningen där kan bedrivas på ett sådant sättalt den garanterar fortsatt hög kvalitet och god omfattning av den vokalautbildningen. Vi skall komma ihåg all vi här har ett kulturarv att förvalla ilandet. Standarden på de svenska körerna är vid en internationell jämförelsemyckel hög, och sambandet mellan detta och musikklasser kan noginte överdrivas. Därför skulle jag vilja veta om statsrådet nu har salt sig ini vad som faktiskt kommer all hända med musikklasser iframliden. Kan vi lila på att de 10 milj. kr. som skall tillskjutas av statenverkligen resulterar i all villkoren blir sådana alt undervisningen kanbedrivas åtminstone på det sätt som har skett? Jaghoppas all statsrådet kan försäkra oss om att han också i fortsättningen tänkerfölja vad kommunledningen och skolstyrelsen i avser alt göra medpengarna. Det sätt man har hanterat frågan på inger ju inteförtroende. Hade del gjort del hade ju regeringen inte behövt ingripa. Om A dolf musikskola regeringentagit över frågan, och då är den också skyldig och ansvarig för vad som ifortsättningen händer. 87 (): Nej, det var inte pliktskyldigast som jagsade att det är bra att får vara kvar, . Men jagtycker att det är en angelägenhet för att klara av. Jagaccepterar inte den skrivning som statsrådet har i sitt svar, nämligen attkommunen enligt uppgift inte klarar skolan inom sina ekonomiska ramar. Jag trornämligen att mycket väl klarar detta. blev det helt plötsligt lokalen som var det viktiga.Bengt jämställde den med vilken bygdegård som helst som man är bereddalt ge stöd. Del var kanske litet vårdslöst, men låt oss ändå gå över tilldenna litet mer byggnadskulturella aspekt. Jag har här en bild på en skola. Den är så märklig att denhar hamnat på vykort. Det är Sigridslunds skola i socken i Flens kommunmitt i . Enligt uppgift lär den vara äldsta i bruk varandeskollokal. Det är en kulturhistoriskt mycket intressant byggnad. Den fungerarförutom som skola också som filialbibliotek för kommunbiblioteket. Den ärsamlingslokal för bygdens invånare. Där bedrivs en intensiv folkbildningsverksamhetmed studiecirklar och allt vad därtill hör. Det är en i sanning kulturelltmycket viktig lokal för den bygden och den kommunen. Och jag försäkrar BengtGöransson att den kommunen har myckel sämre ekonomiska förutsättningar än vadStockholms kommun har. Om nu till äventyrs skulle komma på tankenatt vilja lägga ned den här skolan, är då - mot dennaekonomiska bakgrund och mot bakgrunden av denna beskrivning av skolanskulturella betydelse och lokalens betydelse som kulturcentrum - beredd att geFlens kommun ett sådant bidrag som skulle behövas? Jag tror inte att det ärfråga om 10 milj. kr. - del kanske räcker med 500 000 eller 1 milj. kr. Jag tycker att de förklaringar vi har fått är dåliga. Deär inte trovärdiga. Jag tycker att det är mycket rejälare att säga precis somdet är. Här har man varit tvungen att rycka ut och kratsa kastanjerna ur eldenåt och de övriga socialdeinokraterna i stadshus.Alla människor vet att det är på det sättet. Jag tycker alt det skulle hedraBengt om han också erkände alt det är vad del handlar om. Det stöd som regeringen har förklarat sigberedd att lämna till har vi beslutat lämna därför attskolan bedömts tillföra kulturlivet så viktiga värden att det fanns anledningatt medverka till dess fortbestånd. Jag gjorde en jämförelse med att staten faktiskt lämnarbidrag till olika kulturändamål också i sådana sammanhang där stödet med visshårdragning - som i det fall har angett - skulle kunna hänförastill skolslöd.Det finns ett stort antal fall i landet där just samlingslokalfunkfio-nen i enskola åtnjuter ett statligt samlingslokalstöd. Det är en ganska vanligföreteelse, och filtar man på hur kommunerna har kunnat utnyttja denna typ avstatlig insats skall man finna all den ingalunda är ovanlig. ber mig garantera undervisningenskvalitet i fortsättningen. Del kan jag inte göra på den grundval som finns.Låt mig bara säga alt regeringen har förklarat sig beredd alt ställa medlentill förfogande under förutsättning alt man kan åstadkomma en lösning som ärkullurpolifiskt godtagbar. Jag hoppas att jag åtminstone på den punkten harkunnat lugna . 89 (): Jag ställde en myckel konkret fråga tillBengt . Jag upprepar frågan: Är statsrådet beredd - mot bakgrund avden beskrivning jag gjorde av en myckel intressant, kulturhistorisktbetydelsefull och ur kulturella och samlingslokalmässiga synpunkter angelägenskola - att ge kommunen i fråga ett stöd av, i proportionella termer uttryckt,motsvarande omfattning som fått? Jag antar all kommer att svara att haninte har möjlighet att göra sådana utfästelser på så lösa grunder. Men måhändakan han ändå säga all han är beredd - efter vad som har hänt och mot denformella bakgrund som han själv har redovisat - att pröva en sådan förfrågan ipositiv anda. 90 (): I svaret finns inga uppgifter om vad somfaktiskt kommer att hända med musikklasser. Jag får därför utgåfrån vad som slår all läsa i tidningarna på den punkten. Jag har refererat deli ett tidigare inlägg. säger statsrådet alt staten är beredd att betala ut 10miljoner om lösningen är kulturpoliliskt godtagbar. Då är min fråga: Är delkullurpoli-liskt godtagbart, enligt statsrådets mening, om musikklasserna vidMariaskolan flyttar fill Västerlorp, om halva högstadiet vid flyttar till Västerlorp och musikgymnasiets lokallösning ännu inteär avgjord ulan hänger i luften? Del här är naturligtvis kommunalafrågor, men har regeringen tagit över ansvaret, och då är också statsrådetskyldig att bedöma den frågan. Enligt min mening är det inte en godtagbarkullurpolifisk lösning att stycka upp musikklasser på det härviset. Jag vill fill ge detbeskedet att regeringen självfallet inte går in och diskuterar deorganisatoriska förhållandena i . När jag talar om enkullurpolifiskt godtagbar lösning menar jag alt regeringen är beredd att ställapengar till förfogande, så att de kulturinlres-sen som har anmälts, och som idel här sammanhanget har motiverat slödel. 10 protokoll 1983/84:20-21 Om undersökningen om bevarande av medeltida pergamentomslagtiU böcker Det är den bedömningen regeringen måste göra. en fråga om skolan i . För det första ärsamlingslokalstödet inte en fråga för mig. För det andra har rätt i sin förmodan att jag inte är beredd att uttala mig om stöd åtvare sig den ena eller andra lokalen eller företeelsen bara efter uppvisande avett vykort från talarstol. 92 (): är det ju så att kulturintressel hängersamman med just hur lokalfrågan löses. Debatten har ju gällt just ommusikklasserna kan fungera utanför innerstaden. Då måste statsrådet alltsåbekymra sig för att musikklasserna verkligen får vara kvar här. Betydelsefulltför kulturintressel måste också vara vilkenomfattning musikklasserna får och om också ett musikgymnasium är integreratmed skolan. Riktigt så enkelt kommer regeringen därför inte ifrån den härsaken. Jag vill därför upprepa min fråga: Är det så att statsrådet ifortsättningen kommer alt se till att de 10 milj. kr. som regeringen är bereddatt ställa till förfogande används på ett sådant sätt att man kan säga attundervisningen vid musikklasser kan fortsätta i den omfattningsom den bedrivits i? Överläggningen var härmed avslutad. 24 §Svar på fråga 1983/84:118 om undersökningen om bevarande av medeltidapergamentomslag till böcker har frågat mig om jag avser ättvidtaga åtgärder i syfte att underlätta del arbete som utförs inomundersökningen av medellida pergamenlomslag vid . Enligt ToreNilsson föreligger nu problem i samband med flyttning till nya lokaler somskulle vara olämpliga för sitt syfte. Enligt vad jag har inhämtat från kommerundersökningen av de medeltida pergamenlomslagen all under november månadflytta från de hittillsvarande lokalerna på till mermoderna annexlokaler på Fyrverkarbacken 25 i omedelbar anslutning tillriksarkivet. har som alla statliga myndigheter att nogaöverväga vilka rationaliseringsmöjligheter som kan finnas inom det egnaverksamhetsområdet, och den nu aktuella flyttningen innebär minskade kostnaderför uppvärmning och lokalvård. Det viktigaste i detta sammanhang är dock alt de nyalokalerna enligt mycket väl lämpar sig för den avsedda verksamhetenoch kommer att vara fillräckligl väl utrustade. Dessutom innebär den nyalokaliseringen att undersökningen får nära tillgång till de medeltidapergamentomslagen, som förvaras i , samt fill den service somriksarkivet kan ge i andra avseenden. Jag anser inte att del finns någon anledning för mig attvidta några åtgärder med anledning av den beslutade flyttningen. Den är enintern myndighelsfrå-ga, och jag hyser fullt förtroende för riksarkivels sättalt lösa denna typ av frågor. 94 (): Tack för svaret! Del är mer än en forskare som när han beställt framhandlingar i häpen har sett på det omslag som handlingarna varitinbundna i. Någonting så vackert, så fint, så underligt eller kanskeunderbart! Fullt med texter, siffror och annat, i färger! Vad är det fråga om? Del är fråga om ca 100 000 blad i våra arkiv, riksarkivetoch i någon mån på annat håll. Del mesta är omslag kring skattelängder, ihuvudsak från 1500-lalel. Pergamenlbladen är i vissa fall från 900-talels slutfram till tidigt 1500-lal. De är oerhört vackra och intressanta och innehållerokända texter eller texter man hört talas om och vill ta del av. Det är böckerav olika slag -de är sönderdelade och spridda på detta sätt. Myckel är heltunikt material, värdefullt för forskning och vetenskap. har ca 30 000blad; en del av det materialet är beroende av vårt material. Men i är allt löstagel, avskilt och tillgängligt. Delsamma gäller övriga . Visläpar efter i vårt land. Och hotar del enligt uppgift alt bli slut på arbetet.Jag förslår alt statsrådet inte inhämtat synpunkter annat än från riksarkivet.Jag har talat med den person som ensam arbetar med den här undersökningen, ochhan anser all de nya lokalerna inte alls är fillfredsställande. Han tror alllokalerna kan vara farliga för materialet, och han hyser bestämda uppfattningarsom jag vet att han också har försökt framföra till regeringen och statsråd imånga år, men inte blivit hörd. Del är intressant att notera all mer än 5 000 böcker ärrestaurerade tills , några av dem från 1000-talel. I princip beslår delfärdigreslaurerade materialet av pergamenthandskrifler i litet format. Däremotär pergamenlbladen till huvudsaklig del inte löslagna och inte ställda tillforskningens förfogande, trots alt de efterfrågas av forskare från helavärlden. När jag ringde handläggaren fick jag veta alt del så sent som iförra veckan kommit en förfrågan från om ett papper som hade all göramed den helige , och del var naturligtvis en ovanlig förfrågan. Vårt material är givelvis angeläget för och Norden.Del finns inget liknande material i världen, och vårt är del största i norraEuropa. Det har sagts att del går trögt all få fram blad frånvolymerna. Jag tycker därför all statsrådet skall tala medhandläggaren, som själv är tveksam till om han skall fortsätta sitt arbete. Hantror nämligen all lokalerna där materialet förvaras är olämpliga och farligaför materialet. a. är Ijus-och lemperalurförhållandena inte bra. Jag vädjaralltså till statsrådet all göra något åt saken. Del handlar ju om stora värden. Om undersökningen om bevarande av medeltida pergamentomslagtill böcker Om utnämningen av rektorer vid universitet och högskolor Låt mig försäkra om all den härfrågan är väl känd av regeringen. Vi följer arbetet och känner till dessbetydelse. Jag skall gärna i annat sammanhang föra en närmare diskussion ommöjligheterna att underlätta det. 96 (): har vid ett fillfälle besöktplatsen för denna undersökning. Därefter har jag haft en viss kontakt medhandläggaren, eftersom jag själv ägnar mig ål viss forskning på området. Jaghar framför mig ett utlåtande av vederbörande handläggare, i vilket han pekarpå det oerhörda värde som materialet representerar. Det kan i pengar räknatvärderas till miljardbelopp, säger han. Han säger vidare alt det därför tordevara rimligt att dessa oersättliga blad på det mest effektiva sätt blirfillvaratagna och vårdade. Jag är faktiskt rädd för all detta inte kommer alt ske. Omhan upphör med sitt arbete lär del inte vara lätt all finna någon annan som kangarantera att så sker. Dessutom borde arbetet framskrida mycket snabbare. Överläggningen var härmed avslutad. 25 § Svar på fråga 1983/84:111 om utnämningen av rektorervid universitet och högskolor har frågat mig vilkaregeringens kriterier är vid utnämningar av rektorer vid universitet ochhögskolor. Behörig som rektor är enligt högskoleförordningen den somär behörig att inneha lärartjänst vid en högskoleenhet och som har sådanavetenskapliga, pedagogiska och andra kvalifikationer som behövs. I proposifion 1976/77:59 om utbildning och forskning inomhögskolan m. m. anförde min företrädare att denna utformning av behörigheteninnebär alt hänsyn skall las till de kvalifikationer som fordras för verksamhetensom rektor vid varje särskild högskoleenhet. Dessa är också de kriterierregeringen följer då den lar ställning till förslag fill rektor. 98BIRGER HAGÅRD (m): Låt mig först få lacka utbildningsministernför svaret. Jag måste medge all orsaken fill att frågan ställdes var att jagblev något konfunderad då jag såg hur utnämningarna av rektorerna vid vårauniversitet och högskolor hade gått till . Jag konstaterade all i elva fall var del fråga om renaomförordnanden, och om dem var inte mycket att säga. Del var tydligenförträffliga personer som på nytt fick förtroendet. I fem fall var det fråga om nya förordnanden, och i tre avde fallen var heller inte myckel alt säga. Styrelsen hade varit enig omförslaget, och någon valförsamling var över huvud taget inte inblandad. I tvåfall var del dock litet annorlunda, och det gällde och . I föreslog en valförsamling med stor majoriteten kandidat. Styrelsen hade majoritet för en annan kandidat, och regeringenföljde styrelsen. Även i uttalade sig valförsamlingen för enkandidat och styrelsen för en annan, men i del fallet följde regeringenvalförsamlingens förslag. Vad som var största sanning i var högstalögn i , kunde man lycka. Det var mot den bakgrunden som jag ställde frågan, och jagkan då konstatera att utbildningsministern åberopar en formulering som gör delmöjligt för regeringen att rätt godtyckligt falla vilket beslut den vill i deenskilda fallen. Man kan hänvisa till speciella kvalifikationer vid de olikahögskoleenheterna som kan vara nödvändiga att uppfylla. Det hör också till saken att i Linköpingsfallel utsågs denperson till rektor som ansågs ha den högsta vetenskapliga meriteringen. IHalmstad gick regeringen motsatt väg - där var det alltså inte den som hade denhögsta vetenskapliga merileringen som utsågs. I sammanhanget kan också frågan ställas vilken roll manegentligen vill tillmäta valförsamlingarna. Dét tycks ibland vara så att ju merdemokrati, ju fler gånger valförsamlingarna är inblandade, desto störrebekymmer för regeringen. Om utnämningen av rektorer vid universitet och högskolor 99Utbildningsminister : Herr talman! Situationen är den attregeringen i varje enskilt fall får lov all väga samman de kriterier som manskall gå efter. Vid högskolor och universitet som har forskning måstenalurligen en vetenskaplig meritering väga tyngre än vid högskolor som inte harså myckel forskning eller kanske ingen forskning alls. Det är en av förklaringarna till de skildaställningstagandena, men man får också göra en total bedömning. Vi kan se hurställningstagandena har varit lokall, men regeringen kan inte befria sig frånatt själv la ställning i frågan. har vi då gått emot enhögskolestyrelse, men i alla andra fall har vi gått styrelsen till mötes. 100 (): Jag är fullt införstådd med att detnaturiigtvis måste finnas en viss handlingsfrihet för regeringen, men det varändå så pass olikartade resultat man kom till i de enda fall där man dessutomhade haft en valförsamling inblandad. Det gör att det kanske finns anledningall ställa frågan: Vilken roll skall egentligen valförsamlingarna tilldelas? Det har ju fakfiskt blivit mindre och mindre möjlighettill inflytande för dem som är verksamma vid våra universitet och högskolor närdet gäller att 11 protokoll 1983/84:20-21 Om statsbidraget till barnomsorg och kommunalhemhjälp Är det kanske lika bra att fortsättningsvis koppla bort valförsamlingarnahelt och bara låta styrelserna ge sill förord? 101 Utbildningsminister : Herrtalman! Huruvida man skall använda sig av valförsamling eller ej är något somankommer på högskolestyrelsen all besluta. Valförsamlingen innebär ju allstyrelsen kan få råd från en något större krets än den styrelsen själv utgör.Valförsamlingens ställningslagande är då någonting som styrelsen lar in i sinsammanvägning när den bedömer vem som är lämplig all bli rektor. Naturligtvis ser också regeringen fill vad valförsamlingenhar sagt, men det är ju högskolestyrelsen som skall lägga fram förslag för regeringenom den rektor styrelsen vill ha. 102 (): Del är alltså inte på del viset attregeringen anser del särskilt angeläget all man har valförsamlingar med ibilden, ulan det är då helt och hållet den lokala resandens ensak. 103 Utbildningsminister : Herrtalman! Det är rätt tolkat all högskolestyrelsen själv skall avgöra det. Sedanbehöver inte regeringen ha någon åsikt mera om valförsamlingen. Överläggningen var härmed avslutad.