prot · G70949 · 1983-12-31 00:00:00 — talesman vill hävda det senare, vill jag påstå att man har misslyckats.Ett sådant påstående saknar nämligen all trovärdighet. Om man vill hitta en karakteristik av socialdemokratiskenergiskattepolitik, behöver man bara se tillbaka på vad som hänt under detsist förflutna året. De stora höjningarna av energiskatterna har ju med någotenda litet undantag inte genomförts av energipolitiska skäl utan har helt andraorsaker. Man införde en särskild skatt på vattenkraft därför att man ansåg behövde beskatta övervinster på vattenkraft - vad nu det kan vara. Sedan fick vi stora energiskattehöjningar, som skullefinansiera en del av inkomstskatteomläggningen. Mycket av energiskattepengarnaanvändes också till att finansiera arbetsmarknadspolitiska insatser. Till slutblev det så att energiskattemedel även skulle användas till förbättringen avubåtsskyddet. Med det anförda har jag velat visa att det egentligen intefinns något sammanhang i den socialdemokratiska energiskattepolitiken. Med den proposition som behandlas i skatteutskottets betänkande 9 har man inte gjort saken mycket bättre. Visst lägger man fram förslag till vissa relationer mellan skattesatserna på oUka energiråvaror osv., men det är också många saker som man skjuter . Det framhålls t. ex. på ett ställe: "Jagavser att senare till detta återkomma till frågan om styrningen av elvärmeutbyggnaden." Vidare anförs: "Till frågan om höjning avskatten på bensin--- har regeringen anledning att återkomma." I ett annat samman hang heter det; "Jag avser att återkomma i frågan om tillståndsprövningav nya koleldade förbränningsanläggningar." Också när det gäller eventuell skatterabatt för blyfribensin vill man återkomma . Man har alltså inte lyckats åstadkomma någotsammanhängande program, som kan stå sig på energiskatteområdet. Vidare verkar det som om urvalet av frågor, vad man harskjutit på till senare tillfälle och vad man tagit fram så långt att man kunnatföreslå skattesatser, inte är riktigt konsekvent handlagt. När det gäller blyfri bensin sägs det att man bör taställning till den frågan som man tar ställning tillbilavgaskommitténs betänkande. jag-inga invändningar emot - det tycker vi på moderat hållverkar förnuftigt. I fråga om kolet skall man återkomma till frågorna omtillståndsprövningen. Vi vet att miljöfrågorna spelar en mycket stor roll förpriset och för möjligheterna att introducera kol. Där skjuter man inte påställningstagandet, utan man föreslår skatter. Det har vi på moderat håll inteheller gjort några invändningar emot, och detta av två skäl: dels inser vi attnuvarande kolskatt är orimligt låg i förhållande till andra energiskatter, delsvet vi ingenting om när regeringen behagar återkomma till de viktigatillståndsfrågorna. Ett tredje område är skattebefrielsen för inhemskabränslen. Man har i regeringskansUet tillsatt en särskild arbetsgrupp, somkallas biobränslegruppen. Om det är riktigt som det står i näringsutskottetsyttrande kommer den gruppen att avlämna en rapport med förslag tillåtgärder. Om det skall komma en sådan rapport, borde man rimligtviskunna avvakta den. Vi har därför tyckt att man nu inte bör fatta beslut i dennafråga. Vi yrkar i reservation 3 avslag på propositionen i den delen. När det gäller kolet finns det en annan inkonsekvens ipropositionen. Man förordar nämUgen en fast relation mellan skatten på kol ochskatten på olja. Det har vi på moderat håll inga invändningar mot - det tror vikan vara klokt. Det är faktiskt så att alla partier i utskottet är eniga omgrundprincipen. Men några rader tidigare i propositionen sägs det att manmed hjälp av skatte- och avgiftspolitiken kommer att så långt som möjligteftersträva fasta prisrelationer mellan kol och olja. De där två principernagår ju inte riktigt ihop. Antingen har man fasta relationer mellanskattesatserna eller också använder man skattemedlet för att få fastaprisrelationer. Det kan bara stämma om det vore så lyckligt attmarknadskrafterna fungerade så att man fick fasta prisrelationer utan attanvända skatter som styrmedel. Det verkar som om energiministern här försökt sitta på tvåstolar eller rida på två principer. Det kanske inte är så bekvämt. Jag vet inteom hon tänkt sig att hon i så fall kan använda någon av dess principer nästagång hon vill höja skatterna. tog jag mig friheten att säga att jag tyckte attden socialdemokratiska energiskattepolitiken hade blivit en enda soppa. Jagtycker inte att det har blivit så mycket bättre med proposition 28, utan det ärnog samma soppa som förut. Om ett sådant uttryck inte anses passa i den härtalarstolen, kan vi säga att vi fått ett lapptäcke av ungefär samma slag somdet berömda lapptäcke som vi fick på inkomstskatteområdet redan på som finansminister. Det här lapptäcket blir ju bara brokigare. Vi har i nästavecka att ta ställning till ett förslag om avgifter, som det kallas, påenergiområdet. Dessa avgifter är ju inte någonting annat än specialdestineradeenergiskatter. Men de får inte behandlas ihop med övriga energiskatter, utan dekommer för sig. Jag vet inte om det är för att försvåra överblicken eller omdet är för att göra lapptäcket brokigare. Jag tror att det finns all anledning att vara besviken påden här propositionen och att det finns all anledning för bilägare, hyresgästeroch Beskattning av energim. Beskattning av energim. villaägare att hysa farhågor för ytterligare oangenämaöverraskningar även på energiområdet från skattehöjarpartietsocialdemokraterna. Men hur har då socialdemokraterna hamnat i den här båten? Ireservation 1 från moderat håll har vi antytt att vi tror att det beror på har en övertro på skatternas användbarhet som styrinstrument ienergipoUtiken. Vi hävdar att det är omöjligt att åstadkomma ett logiskt ochkonsistent skattesystem på energiområdet om ett så stort antal, ofta motvarandra stridande, syften som anges i propositionen skalltillgodoses. Den väg vi anvisat är mervärdeskatt på energiområdet. Jagär angelägen att framhålla att det förslag vi framför inte är detsamma sommajoriteten i energiskattekommittén framlagt, utan närmast överensstämmer medden reservation som den moderata ledamoten i energiskattekommittén . Tanken på att övergå till mervärdeskatt på energi har stötts framförallt från näringslivshåll, särskilt från industrin och kraftföretagen. Men ävenen del statliga instanser har stött tanken, och statensindustriverk. Socialdemokratena talar numera ofta om att man på grund avarbetslösheten och det stora budgetunderskottet måste prioritera omsorgen omindustrins investeringar och konkurrenskraft. Man måste vara medveten om hurviktig denna fråga är för industrin. Vi tycker det är märkvärdigt attsocialdemokraterna ändå ställer sig avvisande fill en övergång fill mervärdeskattpå energi. Det måste vara viljan som saknas. Det ligger nära till hands att jämföra med situationen ifondfrågan. Där har man en enda remissinstans som stöder förslaget, medan allaövriga remissinstanser går emot. När det gäller övergång till mervärdeskatt påenergiområdet är det många tunga och viktiga remissinstanser som stött tanken.Men socialdemokraterna har inte lyssnat. Jag vill med detta, herr talman, yrka bifall tillreservationerna 1,3,6 och 12 i utskottets betänkande. 145STIG JOSEFSON (c): I detta utskottsbetänkande behandlas fråganom beskattning av energi. Jag skall huvudsakligen hålla mig till dereservationer som lämnats från . Energiskatterna är ett viktigt styrmedel ienergipolitiken. Därför är det av största vikt att det finns en godöverensstämmelse mellan energiskatternas styreffekter och energipolitikensmålsättningar. De av fastlagda målen för energipolitiken innebär bl.a. att inhemska och förnyelsebara energikällor skall prioriteras före importeradeoch miljökrävande. På samma sätt skall enligt beslut effektivareenergianvändning främjas. Dessa prioriteringar måste få klart genomslag vidutformningen av energiskatterna. föreslår med denna utgångspunkt följanderiktlinjer för energibeskattningen. Importerad och miljökrävande energi såsom kol och olja börha en betydande och energilikformig beskattning. Importerad, miljövänUg energi såsomnaturgas bör kunna ges viss "miljörabatt". Inhemska bränslen och alternativa drivmedel baserade påinhemsk råvara bör inte beskattas. Elskattenskall medverka till att vi undviker ett alltför stort elberoende. Detta ärdet bärande i reservation 2 som jag yrkar bifall till. hälsar med tillfredsställelse att regeringen nutar upp ett gammalt centerförslag och föreslår att inhemska bränslen befriasfrån moms. Eftersom kostnaden för t. ex. skogsbränsle i allt väsentligt ärarbetskostnad, som beskattas, så kommer ändå inhemska bränslen att ge såvälstat som kommuner betydande skatteintäkter, som i flertalet fall är större änför importerat bränsle, räknat per energienhet. En ökad användning av inhemskabränslen kommer alltså att leda till en förstärkning av statens finanser ävenefter momsbefrielsen. Vi kan inte förstå argumentering motmomsbefrielse. Jag blev ännu mer förvånad efter anförande, därhan var starkt kritisk mot den beskattning som föreslås läggas på energin.Moderaterna säger bl. a. ätt tillförseln av skogsbränsle inte skall stimulerasförrän avsättningen är säkrad. är det självfallet så att det är justavsättningen som stimuleras genom momsbefrielsen. Producenten av bränsleflistjänar inte något på momsbefrielsen. Genom att säga nej motverkar moderaternadet de påstår sig vilja främja. Det vore bra om genom att rösta medutskottet gjorde klart att de verkligen vill främja ökad användning avskogsbränsle. Det finns en enighet mellan moderater och centerpartisterom att kolet skall beskattas energilikformigt med oljan. Vad som skiljer oss åtär genomförandetakten. Vi i kan inte se några sakliga motiv förmoderaternas långbänk i denna fråga. Till följd av den mycket positiva utveckling vi haft vadavser energihushållning och effektivare energianvändning genom bl. a. ökadanvändning av värmepumpsteknik finns det inte något egentligt behov avkol i det svenska energisystemet. Det på litet kvarståendebränslebehovet kan till väsentlig del täckas av inhemska bränslen. Det ärdärför mycket angeläget att snabbt bromsa upp ytterligare investeringar ikoleldningsan-läggningar för att undvika hårda bindningar till kol, somframöver kommer att hindra ökad användning av bl. a. inhemska bränslen. Detta förhållande markeras bäst genom en konsekventskattepolitik, och därför finns det också anledning att klarlägga vilkaavgifter som bör belasta kolet. Socialdemokraternas kärlek till storskalighet och kol äringenting nytt men ytterligt beklaglig. Genom sitt myckna tal om storakoleldade anläggningar har som gått aktivt medverkat till attbinda oss hårdare till kol än vad energisituationen motiverar. Detta stridermot energibeslut, särskilt den långsiktiga målsättningen, "att successivtutveckla ett energisystem som i huvudsak är baserat på varaktiga, helstinhemska och förnybara energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan". Beskattning av energim. Beskattning av energim. Det är beklagligt attsocialdemokraterna, när de ändå delvis tänkt om och föreslår en ökad kolskatt,inte inser situationens allvar och biträder skatteförslag. Det skullebli den kraftfulla markering för inhemska bränslen och bättre miljö som ärnödvändig om de som skall besluta om nya energianläggningar skall förstå attäven regeringen menar allvar med sitt tal om god miljö och inhemska bränslen. Den senaste tidens skakande rapporter om omfattande skadorpå skogar i såväl som.det övriga understryker ytterligare viktenav att med en kraftfull och medveten satsning minimera kolanvändningen. Jag är övertygad om att det i kammaren finns mångasocialdemokratiska ledamöter som är medvetna om detta. Det skulle varavärdefullt om ni markerade detta genom att rösta på reservationer ikvällens votering. Kostnader för att bevara och förbättra miljön är mycketsvåra att beräkna, men sannolikt är det billigast att undvika negativmiljöpåverkan. Detta är motivet för att vill ha lägre energiskatt pånaturgas. Även om naturgasen är en importvara, så är den enligt vad vi nu vetmycket skonsam mot miljön och kommer inte att medföra några samhällskostnaderför miljöreparafioner. Det finns också ett säkerhetsvärde i att vi får tillgångtill ytterligare en energikälla och skaffar oss praktisk erfarenhet av hur vibäst utnyttjar den. Dessa kunskaper kan bli värdefulla vid utnyttjande av eventuellainhemska naturgastillgångar eller vid framställning av metangas genom jäsningav organiskt avfall o. d. Det finns alltså välgrundade skäl för centernsförslag att energiskatten för naturgas skall vara hälften av skatten perenergienhet jämfört med olja. per 1 000 m gas. En annan fråga som berörs är blyinblandningen i bränslet.Bly är ett mycket farligt gift. Det finns stora hälso- och miljöfördelar medett borttagande av blyinblandningen i bensin. Att med lägre skatt kompensera dehögre kostnader som blyfri bensin i varje fall innebär är en angelägenåtgärd. Inblandning av etanol i bensinen minskar behovet avblyinblandning. Etanolinblandningen är också möjlig att göra utan nämnvärdaförändringar av befintliga bilmotorer. Det finns alltså ett betydande miljöintresse i attproducera etanol för låginblandning i bensin. Kan detta ske på bas av inhemskaråvaror bör det i konsekvens med skatteprinciperna för inhemska bränslen inteutgå någon energiskatt. I ett längre perspektiv, när kärnkraften skall avvecklas,finns det ett visst behov av att komplettera vår elproduktionskapacitet. Det ärviktigt att man då prioriterar mottrycksanläggningar baserade på inhemskabränslen samt nya vattenkraftverk och vindkraftverk. Om denna prioriteringskall omvandlas i praktisk handling, bör restitution av kolskatt videlproduktion inte ske. I reservafion 12 berörs frågan om skatt på bensin somanvänds för fritids-och privatflygning. I propositionen föreslås en ändring avde nuvarande reglerna därför att det ur kontrollsynpunkt är besvärligt att hakvar systemet med skattefria inköp till flygklubbar. Restitutionen avskatt skall ha lett till besvärligheter för myndigheterna ur kontrollsynpunkt. Vi finner att det system som föreslås i propositionen, sominnebär att frågan om flygningen skett mot ersättning eller ej skall varaavgörande, blir ännu svårare att kontrollera. Det blir ett mycket krångligtsystem. Vi anser att det är felaktigt att här byta ut ett system som - det kanvi gärna erkänna -det kan vara vissa svårigheter att kontrollera mot ett som ärännu mer svårkontrollerat. Därför yrkar vi på denna punkt avslag påpropositionens förslag. har genom sina förslag visat hurenergiskatteinstrumentet bör användas om vi skall få en effektiv styrning motde energipolitiska mål som har angett. Jag ber, herr talman, med detta att. få yrka bifall tillsamtliga de reservationer där mitt namn förekommer. Beskattning av energim. 146KARL BJORZEN (m) replik: inledde sitt anförande med attpå ett par punkter kritisera . En del av de frågor som jag tänkerbesvara kanske jag lika bra kunde ha överlåfit åt utskottets talesman, men jagvill inte låta angrepp stå oemotsagda. Jag börjar med frågan om inhemska bränslen. Det är här iriksdagen kutym att avslå motioner med hänvisning till sittande utredningareller pågående beredning. I detta fall har vi, som jag sade i mitt anförande,fått beskedet att vi under detta år har att vänta en rapport med förslag tillåtgärder. Då är det inte mycket begärt att man inväntar den rapporten. Det ärmöjligt att vet hur det förhåller sig, men det måste finnas enorsak fill att har tillsatt den här arbetsgruppen. Densannolika orsaken är väl att man inte bör vidta en sådan ändring förrän man harförvissat sig om att den inte får negativa effekter på annat håll. Jag tänkerdå naturligtvis på skogsindustrins försörjning med råvaror. Det är möjligt attdet inte finns anledning till oro på den punkten, men vi vill vara förvissadedärom. angrep oss för takten i höjningen avkolskatterna -beträffande målet är vi helt överens. Men det är någon som skallbetala detta, och man måste tänka på dem också. Vilka är det som får betala?Jo, kol används nu framför allt i kraftvärmeverk, och en kraftig höjninginnebär ökade taxor för värmeabonnenterna. Det förslag som socialdemokraternahar lagt fram innebär en höjning i storleksordningen , och det är inte sålitet. I propositionen redovisas inte hur man har kommit fram till dethöjningsförslaget, man har bara gjort en bedömning. Vi har accepterat den ibrist på underlag för en egen bedömning. Men tänk som sagt på dem som skallbetala fiolerna! Sedan talade om konkurrensförhällandetmellan kol och inhemska bränslen. Jag vill rekommendera honom att läsa vadstatens industriverk har skrivit, att det faktiskt inte finns någotkonkurrensförhållande mellan dem, eftersom de har helt olika marknader. Beskattning av energim. (c) replik: , Herr talman! Närregeringen nu har kommit på bättre tankar och föreslår att momsen på inhemskabränslen slopas tycker jag det är beklagligt att intehar kunnat vara med på detta. Men det gör ju inte så mycket eftersom det,förutsätter jag, ändå finns majoritet i kammaren för det förslaget. När det gäller kolskatterna beklagade jag att moderaternainte kunde vara eniga med oss också om genomförandetakten. Konkurrensen mellan inhemska bränslen och kol hängersamman med i vilken utsträckning man bygger ut användningsområdet för kol. Vivet att den utbyggnaden pågår. Det är därför som vi anser att det klart börmarkeras att en betydande höjning av skatten på kol kommer att genomföras, såatt man inte gör en felsatsning på detta område. 148PER (vpk): Det finns många positiva inslag i regeringensförslag till nya energiskatter. Det är tillfredsställande attenergiskattekommitténs förslag om en allmän mervärdeskatt på energi haravvisats. Därigenom kan skatten på olika energislag användas för en planeradstyrning av produktionen och konsumtionen av energi. Vpk noterar att det förenergi är helt möjligt och administrafivt genomförbart att ha differentieradeskattesatser. När det har gällt en annan skattefråga, mervärdeskatten pålivsmedel, har helt andra argument framförts. Det är som vanligt den politiskaviljan som är avgörande för om en förändring skall kunna genomföras. I fråganom energiskatter finns det uppenbarligen en vilja hos regeringen att behållaoch förstärka systemet med skilda skattesatser, och då blir det också resultat. Men skattepolitiken är och förblir bara en liten del avden planering och styrning som är nödvändig inom energisektorn. Det saknasfortfarande lagstiftning, som gör det möjligt för kommunerna att aktivt ingripaoch ålägga energikonsumenter av skilda slag att vidta åtgärder för etteffektivt energisparande. Likaså är det fortfarande fritt fram för det privatanäringslivet att investera i och använda energisystem som det anser vara bästför sina syften. Det är företagsekonomiska intressen och lönsamhetskrav som därstyr energipolitiken. Så var det när oljan infördes i , så var det närkärnkraften byggdes ut och så är det fortfarande. Förslagen i den nu framlagdapropositionen ändrar inte på något avgörande sätt på dessa förhållanden. Sålångt som till en samhällsekonomisk planering och styrning av energipolitikensträcker sig inte den politiska viljan - i varje fall inte . Vpk har på några punkter föreslagit skärpningar ochförändringar i de framlagda lagförslagen på energiskatteområdet för att försökaåstadkomma en sådan samhällsekonomiskt motiverad styrning. Vpk är kritiskt tillförslaget att genom skattehöjningar garantera en ständigt ökande prisnivå föroljan oavsett världsmarknadspriset. Detta gäller särskilt så länge regeringen ihuvudsak satsar på att ersätta oljan med kärnkraft och kol. Oljan bör inte tillåtasbli billigare än vad som är fallet, men det kan inte vara något fel varesig ur energipolitisk eller ur statsfinansiell synpunkt, om den på grund av konstanta eller sjunkande världsmarknadspriserhålls kvar på denna nivå. Oljekonsumfionen har sjunkit snabbare än beräknat.Olika procentsatser har nämnts från regeringshåll , men den rättauppgiften är att oljans andel av totaltillförseln av energi mycket snabbtnärmar sig . Det är en kraftig minskning i förhållande till de somgällde . Det finns en fungerande oljemarknad i ,och det är onödigt att avveckla den snabbare än vad som sker, i allsynnerhet som det inte är fullt klart vilka konsekvenser den ökande kärnkrafts-och kolanvändningen kommer att få. Vpk har under lång fid pläderat för en större satsning pånaturgas i det svenska energisystemet. Naturgas är en energikälla somsystematiskt har motarbetats av de etablerade energiproducenterna här i landet,inte minst av det statliga . Det är inte så konstigt, eftersom denutgör en direkt konkurrent fill elkraften inom många områden. har vi ettstort elöver-skott som är producerat framför allt i kärnkraftverk och somVattenfall och andra till varje pris måste prångla ut på marknaden. Då blir detnaturligtvis trångt för ett alternativ som naturgasen. Men den är ettkomplement som allvarligt borde räkna med. kommer antagligenatt besluta om en utbyggnad av sin naturgasledning fram fillHelsing-fors-Tammerfors. Man är där garanterad leveranser av sovjefisk gas, ochden ingår som en mycket viktig del i de handelsöverenskommelser som Finlandträffar med . Den möjligheten är öppen också för , om vårtland skulle vara intresserat. Andra västeuropeiska industrinationer ärtydligen mycket intresserade och kommer att erhålla leveranservia den stora gasledning som byggts i första hand fram till . Även andra möjligheter till försörjning med naturgas måsteutnyttjas. Det är bra att nu kommer till stånd. Också i detfallet är en utbyggnad önskvärd till övriga delar av Västsverige.Omtillräckliga mängder gas kommer fram på fälten vid bhr naturligtvisockså den omtalade nord-syd-ledningen genom högintressant. Allt detta talar för att naturgasen bör ges skattefördelari förhållande till både olja och kol. Regeringens förslag är skatt pånaturgas i förhållande till olja. Det är mer än vad som föreslås för kol, därskattesatsen är . Vpk stöder förslaget om kolskatt, men vill sänka skattenpå naturgas till av oljeskatten. I andra hand stöder vpk centernsreservation om en 50-procentig skatt på naturgas. När det gäller kol i övrigt är vpk kritiskt till denmassiva kolintroduktion som genomförs. Det är risk för att det blir enokontrollerad satsning på kol, som senare kan bli svår att bemästra. Vi har iannat sammanhang krävt importlicenser för kol för att få kontroll överförbrukningen. Men regeringen vill inte nu lyssna på det örat, fastänregeringspartiet i opposition också drev det kravet. Vpk vill emellertid intenu gå längre i beskattningen av kol än vad regeringen föreslagit. Det betyderinte att partiet kan komma att kräva högre skatter och avgifter. Menredan den nu föreslagna höjningen drabbar kommuner och hyresgäster hårt på deplatser där man redan satsat Beskattning av energim. 10 protokoll 1983/84:48-49 Beskattning av energim. på kol.Avgifter och kostnader på kol behöver utredas. Vpk stöder därför centerreservationenom en utredning av frågan. Vpk stöder också centerre-servafionen om attrestitutionen av kolskatt vid elproduktion tas bort. Det kan bli ytterligare enåterhållande faktor när det gäller stora satsningar på kol. När det slutligen gäller elskatten upprepar vpk sittförslag om att högre elskatt skall tas ut i industrin även vid enförbrukning som överstiger 40 000 kWh/år. Vi är kritiska fill den ökandeelanvändningen inom både värmesystemet och andra områden. Ju mera beroendeSverige blir av elkraft, desto svårare kommer det att bli att avvecklakärnkraften och ersätta den med alternativa system. Vi anser vidare att deföretag och andra storförbrukare som genomför ambitiösa sparåtgärder påelområdet bör gynnas. Därför föreslår vi att sådana förbrukare skall kunna fååterbäring på elskatten. Eftersom vpk inte är företrätt iskatteutskottet, yrkar jag bifall fill motion 1983/84:48 och reservationerna7,8 och 11, som är fogade till det betänkande som vi nu behandlar. Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. 149BO ():