prot · G70931 · 1983-12-31 00:00:00 — är allmänt erkänt som ett av de bästa iSverige och utnyttjas som färskvällen av många kommuner runt sjön och för fleraav läns inlandskommuner. a. lar sitt färskvatten genom enca ledning från . Stora delar av vattenområde norr om äremellerfid riskområde för militära övningar och övningsskjulningar i betydandeomfattning. Detta medför alt sjön filiförs vissa metaller, sprängämnen ochpyrotekniska satser av olika slag. Det handlar främst om järn- ochkopparlegeringar, krom, mangan och nickel. I motionen 1982/83:1987, som behandlas ijordbruksutskottets betänkande nr 4, har vi motionärer konstaterat att någonsamlad utredning om hur den militära verksamheten påverkar vattenmiljöi dess helhet inte har gjorts. Vi motionärer har därför ansett det nödvändigtatt man får till stånd en samlad bedömning av bl. a. de militäraövningarnas betydelse för miljön i och omkring . konstaterar överst på s, 8 ibelänkandet nr 4 alt de militära övningarna är förlagda till allmänt vatten ochall fiskare som lider skada och intrång i sin yrkesutövning fill följd avskjutningarna kan erhålla ersättning enligt en särskild kungörelse. Detta är, herr talman, ulan tvivel ett framsteg. För anser jag emellertid alt del är bättre alt fiskarna kan få fisk i sina nätän ersättning av militära medel för utebliven fisk. Detta är en uppfattning somjag vet att både fritidsfiskare och yrkesfiskare runt delar med mig ochmina medmotionärer. Därför är del med största tillfredsställelse jag nukonstaterar att en klar majoritet av jordbruksutskottets ledamöter ställt sigbakom vårt kravi mofionen om fastare riktlinjer för de olika intressen som utnyttjarVättern. "Utskottet ansluter sig till den bedömning som görs imotion 1982/83:1987, att militären natiirliglvis måste få möjlighet altövningsskjuta i rimlig omfattning men alt detta måste ske med storthänsynslagande till andra intressen och till ett rimligt skydd för natur ochmiljö. Enligt utskottets uppfattning är det vidare angelägel all reglerfastställs för den militära verksamhetens tillåtlighet inom rimliga gränser medhänsyn till de olika civila intressena för sjöns utnyttjande och tillsjömiljön. Del torde närmast vara regeringens sak alt pröva i vilken form ettregelsystem i förevarande avseende bör gälla. Vad utskottet sålunda anfört medanledning av motionen bör som sin mening ge regeringen tillkänna." Detta är ett ulomordenfligt starkt uttalandefrån en stor majoritet i jordbruksutskottet, och del är av stort miljöpolitisktvärde för en av landels värdefullaste naturtillgångar, nämligen sjön . Nukonstaterar jag med djupt beklagande alt i jordbruksutskottet avnågot slags överdrivet militärpolitiskt nit har ansett sig tvingade altreservera sig mot det här uttalandet. Jag ryckte till när iLjung alldeles påstod att detta skulle medföra nedläggning av förband iSkaraborgs län. Vilka förband, i , skulle läggas ned, omman anser att även militären skall la miljöpolitiska hänsyn? Jag kan försäkramoderaterna häri kammaren, inte minst dem som sitter på Skaraborgsbänken, altdet inte kommer att uppfattas positivt av stora grupper som har intresse förmiljöfrågorna när det gäller om ni röstar för reservationen.Följaktiigen yrkar jag, herr talman, bifall till mom. 9 i hemställan ijordbruksutskottets belänkande nr 9 och alltså avslag på den moderatareservationen nr 7. 168ARNE i (): Jag vill göra kammaren uppmärksam på denavancerade debatteknik som vi har här i kammaren numera. Replikerna till PaulJanssons anförande var tydligen redan lämnade. Jag vill inte utveckla deltanärmare ulan bara korrigera vad han inte fattat av replikerna, nämligen att jagaldrig har sagt att de förband som använder som övningsfält behöverläggas ned. Jag sade i stället alt de indikationer på förbandsnedläggning somkan komma gäller förband som har det besväriigl när del gäller övningsområden.Socialdemokraterna har då i händelse av att ytterligare förband måste läggasned gjort en sådan indikation. Socialdemokraterna får väl själva la ansvaretför den dumheten. Jag kunde inte underlåta a» notera patetiskavarning till Skaraborgsmoderalerna all inte rösta på reservationen, "förden tycker vi inte om hemma". , "hemma", är visocialdemokrater allihopa "hemma"? Tycker i princip illaom moderata inlägg och moderata motioner, eller vad har för mandatalt tala om vad vi tycker hemma i ? 169PAUL (): Jag vet inte hur myckel kunskap ArneAndersson i har om fiske och hur många sjöar han har hemma i . Menjag vet alt vi socialdemokrater på Skaraborgsbänken har besökt Vätternområdetåtskilliga gånger och haft ingående samtal medyrkesfiskare, fritidsfiskare och andra personer med miljö- ochfritidsintressen. Vi har även haft samtal med de militära myndigheternabeträffande de här problemen. Då har vi fåll klart för oss all militären bör larimliga miljöhänsyn i en sådan vikfig fråga som just Vätternfrågan. Del anserockså militären, och jag hoppas alt det skall gå all få fram en samladbedömning. Jag har inte sagt att vi socialdemokrater bestämmer. Delär tyvärr en borgerlig majoritet i , men vi håller på all knappain på den majoriteten, och håller på alt göra dumhet efter dumhet imiljöpolifiska frågor, är jag ganska övertygad om att moderata samlingsparfietkommer all bli myckel mindre i i fortsättningen, bl. a. medhjälp av de insatser som i gör här i kammaren. Jag trorall del finns anledning för att länka sig för när han gör sinaulfall i de här sammanhangen. 170 i (): Det är myckel förbislring när det gällergrannlän, men och jag kan väl ändå träffas och tala om förvarandra vad vi heter. Och så kan vi prata om de här fiskefrågorna ochövningsfrågorna vid samma tillfälle och sedan återkomma till kammaren med dendebatten. 171 (): Förlåt, i ! Var namnet rätt nu? I vår motion säger vi ordagrant: "I klarhetens teckenfinns det anledning att framhålla all militären naturligtvis måste få möjlighetall övningsskjula i rimlig omfattning. Men detta måste då ske medhänsynstagande till andra intressen och ett rimligt skydd för natur och miljö." Sedan säger vi - och del är viktigt: "Att i fredstidriskera oreparabla skador på vallenmiljö på grund av militärverksamhet är oacceptabelt." Del är ett uttalande som vi anser vara viktigt, för viskall spara även på det militära området - och då skall vi inte i onödan ösa utskrot i som riskerar miljön för fiskare och andra som har intresse aven god miljö i den sjön. Den uppfattningen har vi uttalatganska klart i varje fall från socialdemokraterna i . Ommoderaterna sedan är så dumma all de inte accepterar en sådan ståndpunkt, dåfår de skylla sig själva, och det kommer att visa sig i kommande val. 172JENS (): Om vi ser på de fiskare som utnyttjar Vätternkan vi notera 37 yrkesfiskare, 1 800 registrerade fritidsfiskare och 3 000-4000 icke registrerade fritidsfiskare. Det är klart alt del skall till ett brafiskebeslånd för all det skallhålla för ett sådant tryck. Sedan kan man alllid la fram militärerna som ettskäl fill alt fisken försvinner. Jag tror inte all har kommit med den härreservationen av överdrivet polifiskt nit. Däremot tror jag all ett överdrivet politiskt nit. Jag tror att han överdriver alldeles förmycket när han lar fram betydelsen av de militära övningar som pågår. Frågan ommilitära övningar är en viktig fråga. Vi har från fiskets sida ett gottsamarbete med militären när del gäller deras övningar. På har viminsvepningar, man måste göra sprängningar osv. Del finns myckel som man måstegöra i fredstid för att i ofredslider kunna klara sina uppgifter. Ingen vill väl rekommendera all del utövas mermilitär verksamhet än vad som är nödvändigt, och jag förutsätter att militärenär kapabel all avgöra hur myckel man behöver öva i de olika områdena. Jagtycker också alt vi är eniga med försvarsministern. Han säger att det ärnödvändigt all ha dessa övningar - man kan inte flytta dem från utanoerhört stora kostnader. Därför tycker jag alt vi har stöd för vår reservationhos försvarsministern. 173 (): Delta skall bli mitt sista inlägg i den här debatten. Först och främst kan jag gratulera till allhan inte är ordförande för - då skulle han sitta myckel trångt. Vi har inte sagt att militären skall bort från Vättern.Jag upprepar: Vilket förband är i farozonen om vi anser all militären med sinaskjutningar bör la större miljöhänsyn? Del var delta som framskymtade i ArneAnderssons resonemang tidigare. Vi har bara sagt alt vi skall utreda alla intressen somutövas när del gäller . Det gäller inte bara militären utanfritidsfisket, yrkesfisket och det rörliga friluftslivet. Del är en sådanavvägning som vi vill ha till stånd med den här översynen, och det är vi ärtacksamma för att majoriteten i jordbruksutskottet ställt sig bakom. 174 (): Jag kan då upplysaPaul om att jag är ordförande i , och däringår också Välternfiskarna. Jag tror myckel väl alt vi kan träffaöverenskommelser med militären. Vi har tidigare haft överenskommelse med militärennär del gäller , och det skall vi kunna få i framliden också, så att vikan ha ett bra samarbete. Om ingen annan förslår värdet av alt ha beredskap ochmilitär gör fiskarna det i allmänhet, därför att de har upplevt vad del villsäga att råka i besvärliga situationer i krig och annat. Jag tror alt del inteär något problem att komma överens med Vätlernfiskarna i del fallet. 175PAUL (): Jag ber att få återkomma en gång till. Jag ärmedveten om den dignitet i ordförandeskap som har. Men detfinns en särskild fiskarorganisation för , och den har en särskildordförande för just de lokala intressena. Jag är övertygad om att genom delställningstagande har gjort i den här frågan kommer han inte attbli vald till ordförande för yrkesfiskare. 176 (): Jag kommer inte all ställa upp där heller. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter behandlingen avjordbruksutskottets betänkande 6.) 177 TREDJE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debattera jordbruksutskottetsbetänkande 6 om stöd till inhemsk ull- och linproduktion. Stöd till inhemsk ull- och linproduktion Stödtill inhemsk ull- och linproduktion 178LENNART BRUNANDER (c): I del här betänkandet behandlas stödet tillinhemsk ull- och linproduktion. De nalurfibrer del här handlar om är fibrer somen gång i liden var en livsnödvändighet för oss. Men efterhand som utvecklingenhar gått framåt och vi har fåll andra material - bomull och kanske framför alltsyntetiska material - har betydelsen minskat. Det är något som vi tyckerär allvarligt, för de här naturprodukterna ger en annan känsla och har ettlitet större värde än de syntetiska fibrerna. De kan i och för sig vara bra,men har inte samma användningsområde som nalurfibrerna. När del gäller ullen har vi en produktion men den är förliten. Framför allt har vi för dåliga möjligheter alt la hand om ullen. Men denerfarenhet jag har av de slickerier som finns i min hemtrakt är att stickadeullprodukter är en myckel exklusiv vara. Det går utmärkt lätt att säljadem. Vi skulle kunna sysselsätta betydligt fler människor inom detta område omvi hade tillräckligt med råvara. Beträffande linet är vår situation ännu mycket sämre. Vihar knappast någon produktion alls . Det är viktigt alt vi tar till varade små rester som finns så alt vi kan behålla en svensk linprodukfion. Del ärhög tid att vi gör någonting. I den motion som och har skrivit lar de upp det här problemet och ber att skallgöra ett uttalande för all få till stånd ett stöd till lin- och ullproduktion. Utskottet skriver i sitt belänkande att en hel del sakerhar gjorts. Den redovisningen är egentligen myckel positiv. Man vill gärna habåde lin och ull, och utskottet har förhoppningar om all saker och ting skallgöras. Men det är förhoppningar som vi har haft . Vi tycker fråncenterpartiets sida alt det inte räcker all bara hoppas på alt något skallhända och att vara nöjd med alt det här och där finns positiva uttalanden. 10 protokoll 1983/84:30-31 Stöd tiU inhemsk lUl- och linproduktion vi göra någonting. Och tycker vi att det är rimligt , som motionärerna har sagt, utreder möjligheten att ge ett statligt stödtill den här produktionen. och förhembygdsvård har aktiverat sig i frågan, och det tycker vi är väldigt bra. Mendet räcker inte. Man måste också ha ett stöd från samhället. Vi har ett praktiskt exempel här i kammaren på vad man kanåstadkomma med de här produkterna. Den vävnad som pryder kammaren är en produktav ull och linfibrer. Den är gjord av konstnären ,och man har, enligt en artikel som jag läst, samlat in lin från olika delar avlandet för alt kunna göra en inhemsk vara. Det bör vi vara mycket lacksammaför, men kan vi konstatera att det är synd att det skall vara så ontom svenskt lin att man måste göra på detta sätt. Jag tror att linodling skulle vara ett mycket behagligtinslag i den svenska naturen som den skulle kunna ge meningsfullsysselsättning ät en hel del människor. Den artikel jag talar om slutar med att man kunde börjamed en motion om all lintillverkningen i skall tas upp igen. - Denmotionen ligger på bord , och vi har från sidareserverat oss till förmån för den motionen. Jagvill härmed också yrka bifalltill reservationen. 179OVE (): I den motion vi nu behandlar, som tas upp ijordbruksutskottels belänkande nr 6, begär motionärerna utredning och förslagom stöd för inhemsk ull- och linproduklion. har behandlat motioner omproduktionen av ull och fiberväxter, av vilka lin är en. Utskottet har tidigareliksom nu visat en allmänt positiv inställning till behovet av inhemsk ull- ochlinproduktion. har tidigare framhållit alt regeringen och berördamyndigheter och organisationer har sin uppmärksamhet riktad på denna fråga. Det har tidigare ansetts att ett sätt att trygga enfortsatt inhemsk linodling kan vara att växtförädlingsnämnden ägnar fråganuppmärksamhet inom ramen för sin verksamhet. Det kan fortfarande anses giltigt. Även näringsutskottel har behandlatfrågan och då ansett alt del ligger ett värde i att ha produktion av ull ochfiberväxter kvar inom landet. Frågan om utarbetande av ett program för sådaninhemsk produktion har hänskjutits till den inrättade nämnden förhemslöjdsfrågor. Utskottets majoritet är medveten om att det finns ett ökatintresse för linodling, och jag tycker också alt det är positivt. Det är braatt det finns intresse för inhemsk produktion och vidarebearbetning av ull ochlin, och jag tycker att vi från bör ge de organ som arbetar med dessafrågor ett moraliskt stöd.. Sedan senast hade dessa frågor till behandlinghar också glesbygdsdelegalionen visat sitt intresse och bl. a. gett ekonomisktstöd till en konferens om linodling: Induslrideparlementelsglesbygdsdelegation följer frågan liksom nämn- den för hemslöjdsfrågor.Nämnden håller på att organisera uppföljningen av beslut från nämnda konferensför all uppnå förbättrade möjligheter för linodling och linhanlering inomlandet och skall också undersöka möjligheterna att utnyttja svensk ull ilexlilproduktionen. Med den positiva syn som utskollsmajoriteten visar ifrågan anser vi all man bör avvakta resultatet av redan pågående arbete. Del ären bättre väg än alt tillsätta utredningar. Jag vill med delta anförande, herr talman, yrka bifalltill utskottets hemställan. Stöd till inhemsk ull- och linproduktion 180 (): Jag glömde i mitt inledningsanförande attsäga alt det inte är bara som slår bakom reservationen. Ocksåfolkpartiet gör det. Därmed har jag rättat till det. gör samma sak i sitt inlägg som utskottetgjort i sin skrivning: är allmänt positiv och uttalar förhoppningar om att enrad andra skall göra någonting men avstår från alt själv göra någonting. Deltycker jag är ett dåligt sätt att vara del moraliska stöd som att vi i bör vara. Man måste gå in och aktivt medverka för attfå i gång den här verksamheten igen, om vi skall nå de resultat som jag tyckerdel är rimligt att vi når. 181 (): Som framgått av både och utskottskrivningen är det mycket litet som skiljerutskottsmajorileten och reservanterna åt. Det handlar egentligen om hur man påett enkelt sätt skall nå ett resultat. Jag anser all man når ett resultatbättre på det sätt som utskottet föreslår än genom all tillsätta en utredning.Med den skrivning som här har redovisats måste man anse all motionens syfte äri stort sett tillgodosett. 182 (): Del är som säger - skillnaden ärinte så förfärligt stor. Men det är ändå den som avgör om man skall få framgångeller om man inte skall få någonting gjort. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 4(besvärsrätt i miljöskyddsärenden) Utskottets hemställan bifölls med286 röster mot 14 för reservation 1 av . Mom. 6(naturresurs- och miljöpolitik i övrigt) Utskottets hemställan bifölls med 257 röster mot 45 förreservation 2 av och . Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1 b(svavelreningen vid koleldning) Utskottets hemställan bifölls med 243 röster mot 58 förreservation 1 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 2(svavelrening vid oljeeldning) Utskottets hemställan bifölls med 287 röster mot 14 förreservation 2 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 3 a (skydd av grundvattnet) Utskottets hemställan bifölls med 285 röster mot 14 förreservation 3 av , 1 ledamot avstod från alt rösta. Mom. 6 (utredning om försurningens långsiktigakonsekvenser) Utskottets hemställan bifölls med 222 röster mot 80 förreservation 4 av i m, fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(åtgärdsprogram för alt minska luftföroreningarna från motorfordon) Ulskollels hemställan bifölls med 288 röster mot 14 förreservation 1 av . Mom. 2 (blyfri regularbensin) Utskottets hemställan bifölls med 237 röster mot 62 förreservation 2 av m. fl. 3 ledamöter avstod från alt rösta. Mom. 4 (samarbete med EG) Utskottets hemställan bifölls med 221 röster mot 79 förreservation 3 av i m. fl. Mom. 5 (skifferförbränning) Utskottets hemställan bifölls med 255 röster mot 47 förreservation 4 av och . Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Jordbruksutskottetsbetänkande 4 Nr 31 Mom. 1 (reproduktionen av lax) den Utskottetshemställan bifölls med 211 röster mot 87 för reservation 1 av i m. fl. 2 ledamöter avstod från alt rösta. Mom. 2 (användningen av fiskeavgiftsmedlen) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 2 avArne i m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 3 (fredningssäsongen för laxen) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 3 avArne i m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 5 (trålfiske) Utskottets hemställan bifölls med 163 röster mot 139 förreservation 4 av m. fl. Mom. 7 (fritt handredskapsfiske) Ulskollels hemställan, som ställdes mot reservafion 5 avEinar m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 8 (slorrödingen i ) Ulskollels hemställan bifölls med 233 röster mot 66 förreservafion 6 av m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 9 (riktlinjer för olika intressen i ) Ulskollels hemställan, som ställdes mot reservation 7 avArne i m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 10 (vattenbruk) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 8 avLars , bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls med 230 röster mot 68 förreservationen av m. fl. Talmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar. Strukturrationaliseringen inom jordbruket och skogsbruket 30 §Strukturrationaliseringen inom jordbruket och skogsbruket Föredrogs jordbruksutskottetsbelänkande /84:5 om strukturrationaliseringen inom jordbruket ochskogsbruket. 183 i (): I delta belänkande har jordbruksutskottetbehandlat några motioner om strukturrationaliseringen inom jord- ochskogsbruket. I avvaktan på del kommittéarbete som skall avslutas omstrukturrationaliseringen har ulskollet enats om en skrivning som innebär attriksdagen lämnar bl. a. den moderata motionen 1439 utan ytterligare åtgärd. Vihar för den skull nöjt oss med att till utskottsbetänkandel lämna ett särskiltyttrande, där vi försöker markera den vikt vi fäster vid de frågor vi framförti motionen. Vår ståndpunkt i sakfrågan går ut på att det är fulltlegitinit alt vara liten markägare. Detta betyder inte alt vi motsätter oss altomarrondering förekommer i de delar av landet där ägarspridningen är sådan attäven mycket små enheter har sin mark fördelad på många markskiften. Varjeförändring i dessa områden ökar självfallet ägarnas möjlighet till ett bättrenyttjande av sin tillgång. Vi har däremot motsatt oss all alltför stora arealer sättssom minimigränser för att efter omarronderingen få bilda egen faslighet. Dearealgränser som förekommit har varit och utgör enligt vårtförmenande en godtyckligt vald gränsdragning för minsta fastighetsbildning. Såledeskan del knappast sägas all om fastigheten utgörs av skogsmark utgör den ettunderlag för en brukares försörjning. Vem har för resten bestämt all enfastighet skall ge sin ägare full försörjning? Vi anser som sagt all del ärfullt legitimt all även vara ägare till ett mindre markskifle, ulan alt del ensskall ifrågasättas all han för den skull bör ingå i en gemensamhelsskog. Debatten i denna fråga har just , mer än vad somkunnat väntas, kommit i fokus, då vi genom TT fått veta att slruklurutredningenavser att utöver en del andra rältskränkande åtgärder också lägga synpunkter påmindre fastigheters existensberättigande. Alt del handlar om äganderätt hartydligen gått denna socialistiskt sinnade utredning förbi. Men till detta bervi att få återkomma då förslagen blir föremål för behandling här i kammaren. Jag har med detta velat markera den vikt vimoderater fäster vid ärendet men har inget yrkande. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. arbetsmarknadsutskottetsbetänkanden /84:3 om anställningsskydd, 1983/84:4 om facklig verksamhet och1983/84:5 om medbestämmandefrågor m. m. betänkanden 3,4 och 5 kommer attbehandlas i lur och ordning, och voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Först upptas alltså arbetsmarknadsutskoltets belänkande 3om anställningsskydd. 185ALF WENNERFORS (m): skall alltså la ställning tillnågra motioner om anställningsskydd. Innan vi trycker på knapparna skall jag bealt få säga några saker. Del var , dvs. , som dennalag tillkom, och så gott som har motioner väckts med kravpå ändringar i lagen. 1982 fick vi en ny anslällningsskyddslag. Vi moderaterhar krävt ändringar, och del gör vi även . Låt mig först fåkomma med en fundering om namnet på lagen. Anslällningsskyddslagen-eller lagen om anställningsskydd,som rubriken är i lagboken - borde egentligen betyda all lagen ger denanställde ett garanterat skydd. Del tror nog också många. Men är del så ipraktiken, i den hårda verkligheten? Nej, den som har arbetat eller arbetar iett förelag där del är kris eller man går mot en allvarlig kris vet att lagenenbart är ett slags buffert. Det är fakfiskt viktigt all då och då noteradelta. Det är viktigt all understryka all den enda verkligaanställningsgaranlin kan erbjudas när man arbetar i ett förelag som går medvinst. Ju bättre små och stora förelag går, ju bättre AB går, destotryggare blir anställningen, inte bara i den enskilda sektorn ulan också i denoffentliga sektorn. Alt sedan lagen allmänt är bra som buffert skall ocksåsägas. Det är emellertid på några punkter som lagen bör ändras såall den blir bättre. medger lagen att en löntagare anställs på grund avfillfällig arbelsanhopning av . Meddetta vill man hindra missbruk, säger man. Vi moderater menar all det i praktikenblir en onödig begränsning av möjligheterna all utnyttja anställningsformen.Därför menar vi alt tvåårsbegränsningen bör tas bort. Vi kräver också i vår motion 1636 alt den nyalagbestämmelsen , om möjlighet till provanställning ,skall la över de kollektivavtal som ger ett snävare utrymme förprovanställning. Jag skall inte gå närmare in på den här frågan och inteheller på lurordningsbesläm-melserna, som har motionerat om. Om del är någonting som krävs i ett land som befinner sigi kris så är del flexibilitet, anpassning och rörlighet. Den nuvarandelagbestämmelsen är på denna punkt stelbent. Del kan vara ett livsvillkor förett förelag som befinner sig i kris all någon eller några nyckelpersoner fårstanna i förelaget.