prot · G70929 · 1983-12-31 00:00:00 — Många har emellertid ringt från andra orter ochär bekymrade. Del borde rimligtvis oroa även kommunikafionsministern närjärnvägen försämras på det sätt som sker. I del svar jag har fått säger kommunikationsministern attdel är SJ självt som fattar beslut i fråga om tågtidtabellerna och att man villgöra del så bra som möjligt. Här blir emellertid effekten deri rakt motsatta.Man försämrar i hög grad för människor som behöver anlita tågen. Kommunikationsministern säger att det är två tåg somkommer all sluta att göra uppehåll. Ja, herr statsrådet, det går inte så mångafler tåg. Det går tre tåg i var riktning, om jag inte har räknat fel. Det enaslutade att göra uppehåll för ett lag sedan, och de andra två skall sluta nu.Det finns alltså inte särskilt mycket mer all dra in på. Om persontrafiken på järn vägssträckan Om persontrafiken på järnvägssträckan Alt från tågtidtabellerna övergå till attföra en övergripande diskussion om den socialdemokratiska regeringens syn på SJtycker jag är att gå bra långt. Det förslag vi lade fram i den nuvarande budgeten innebärbl. a. alt vi går in med för att avlasta SJ:s ekonomi. SJbefann sig i en myckel svår ekonomisk situation när vi log över. har vikunnat presentera förslag som innebär all SJ skall ha en ärlig chans alt kunnafortsätta alt fungera som en folkels järnväg. befarar alt SJ:s planerade irafikomläggningär ett första steg mot nedläggningen av banan. ingår, ,i riksnätet. Del betyder alt järnvägstrafiken skall finnas kvar underöverskådlig tid. Vidare skall rustas upp, så all det blir möjligtalt köra tågen med en hastighet av . Jag upprepar all SJ självt handlägger frågan omtågtidtabellerna. Är det fråga om nedläggning av bandelar, blir del enregeringsfråga. Kommunerna har också möjlighet att överklaga därest SJ harplaner på att sluta med slafionsuppehåll, och del finns f. n. sådana ärenden.De är ute på beredning, och regeringen kommer i sinom lid alt la ställning. Avslutningsvis vill jag säga att den socialdemokratiskaregeringen faktiskt har skapat förutsättningar för att järnvägstrafiken skallkunna bibehållas även i sådana områden där man kan tala om ren glesbygd. 42JENS (): Det enda skäl jag har hört till all man skallsluta att stanna med tågen är all man tjänar . Om det nu går alt ökahastigheten , kan man kanske hoppas på alt det går att stanna vidsamtliga stationer och ändå tjäna . Jag reser ofta med låg mellan och , ochtågen är ganska ofta försenade. Om man lade ned möda på att tjänain dessa i stället för all sluta all stanna vid stationerna, gjordeman någonting konstruktivt och någonting som skulle vara till hjälp och glädjeför människorna. Vi kan leva med litet förseningar, så viktigt är det inteatt komma fram förr eller . Men när tågen slutar all stanna,blir del en kostnadsfråga. Då försämras kommunikationerna i en glesbygd, som ihög grad är beroende av tågen. Det gläder mig att höra alt den socialdemokratiskaregeringen inte har för avsikt att ytterligare försämra eller lägga nedjärnvägarna. Men det är ändå ett steg i den riktningen, när tågen slutar attstanna vid stationerna i glesbygden. Då försätts människorna i en besvärligsituation, det kan ingen förneka. Överläggningen var härmed avslutad. 10 §Föredrogs och hänvisades Nr 29 1983/84:72fill utrikesutskottet 11 § Föredrogs och hänvisades Redogörelse 1983/84:10till finansutskottet 12 § Föredrogs och hänvisades Mofion 1983/84:164fill finansutskottet 13 § Föredrogs men bordlades återSkatteutskottets belänkande 1983/84:6 betänkanden /84:8och 9 14 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1983/84:165av m. fl. 1983/84:166 av m. fl. Förslag om filläggsbudgel I fillstatsbudgeten för /84 (prop. 1983/84:25) 1983/84:167 av och 1983/84:169av m. fl. för postverket (prop. 1983/84:34) 1983/84:171 av m. fl. Vissa nalurgasfrågor(prop. 1983/84:47) 1983/84:172 av i /84:173 avIng-Marie och högskoleorganisatoriska frågor(1983/84:52) 1983/84:174 av m. fl. 1983/84:175 av ClaesElmstedt m. fl. Lokaltågen i (prop. 1983/84:54) 1983/84:176 av och 1983/84:177 avLars m. fl. Fortsatt stöd för åtgärder för attersätta olja, m. m. samt för investeringar inom energiområdet (prop.1983/84:62) 15 § Anmäldes ochbordlades Konsfilufionsulskollets betänkande 1983/84:3 Ändring i lagen om kungörande i mål och ärenden hos myndighet m. m. 1983/84:7) 1983/84:10Ändring i lagen med tulltaxa (prop. 1983/84:22 och 1983/84:37) 1983/84:9Ändring i utsökningsbalken (prop. 1983/84:33) 1983/84:9Ändring i studieslödslagen (prop. 1983/84:4) 16§ Meddelande om interpellationer Meddelades att följande interpellationerframställts 1983/84:53 av SvenHenricsson (vpk) till kommunikationsministern om ökat utnyttjande av järnvägför tunga transporter: Riksvägnät och länsvägnäl är i huvudsakupplåtna för 10 lons axellryck och 16 lons boggitryck. Sedan axel- ochboggilryckel höjdes från 8/12 fill 10/16 har i huvudsak inga åtgärder för höjdbärighet förelagils. Förhoppningarna har stått till samarbete mellantransportörerna, skärpta bestämmelser mot överlaster osv. Gjorda erfarenhetervisar all del blir allt vanligare med överlaster. Stora resursförstärkningarskulle behövas för effektivare kontroll. En i förhållande fill marknaden ickeobetydlig överkapacitet inom åkerinäringen har i sin tur varit ägnad altpressa många ekonomiskt svaga i branschen - vilket i sin lur stimulerat tillöverträdelser. Del gäller i hög grad de s. k. svartåkarna. Debelagda vägarnas fillstånd vad gäller jämnhet, spårdjup, krackelering m. m. harkartlagts genom en béläggningsinvenlering . av delbelagda vägnätet kräver angelägel åtgärder, till stor del . Ävenfillslåndet för många broar har aktualiserat kostsamma reparationer. Denhär beskrivna situationen måste betraktas mot bakgrunden av enständigt växande volym lunga transporter på vägarna. Enligt transport-rådetsprognos kommer f. ö. lastbilstransporterna all öka mest fram till sekelskiftetoch därvid passera järnvägstransporterna. Vidare måste man notera önskemålenfrån näringslivets företrädare att få öka axel/boggilryckel ytterligare iföregivet syfte att pressa Iransporlkoslnaderna. I detta sammanhang börnämnas all ett återställande av vägnätet i acceptabeltskick och dessutom ytterligare investeringar för vidmakthållande av standardeni syfte all undgå kapitalförstöring innebär miljardkoslnader för staten. Statensjärnvägar har enligt uppgift från huvudkontoret en 50-procenligöverkapacitet. Antalet transporter av lastade godsvagnar uppgår i dagslägeltill ca 2 miljoner . Då del gäller grundkapaciielen, infrastrukturen, fårSJ svara för hela kostnaden, trots all man bara tar i anspråk en del avinfrastrukturen. Om SJ hade samma krav på betalningsskyldighet för utnyttjadinfrastruktur som t. ex. den lunga landsvägstrafiken har på landsvägssidan, dåskulle järnvägsalternalivel bli tillgängligt för nya och väsentligt störrevolymer - ofta då som s. k. kombilrafik i samarbete med åkerinäringen. Trotsatt trafikbeslut innebar att man skulle slopa det tidigare gällandeIrafikgrensvisa kostnadsansvaret, och trots all man uttalade sig för alt deavgifter som las ut för en järnvägstransport så långt som möjhgt skulleanpassas fill de samhällsekonomiska marginalkostnaderna, så är del fortfarandestor skillnad mellan järnvägstrafik och landsvägstrafik då del gäller allbetala "inträdesbiljetten" till infrastrukturen. På landsvägssidankostar fordonsskatten för dragbil och släpvagn med ca 51 lons lolalvikl ca . En lastbil i fjärrlrafik kör 225 enkellurer , och om man slår utdenna infrastrukturkostnad per enkeltur blir del . Eftersom ekipagetmotsvarar två järnvägsvagnar blir omräkningen "per järnvägsvagn" 34kr. EnligtSJ:s beräkningar ligger infraslruklurkostnaden för godstrafiken på 1 000 milj.kr. Utslaget på de 3 miljoner lastade vagnar, som är den kapacitet somryms inom infrastrukturen, blir del . Delta skall jämföras mednyssnämnda . vid jämförelse med landsvägsförhållanden. Avsamhällsekonomiska och slatsfinansiella skäl är del angelägel att uppnå ettbättre utnyttjande av tillgängliga transportresurser. Härvid aktualiserasfrågan om all föra över långväga, tung trafik från väg till järnväg och då isamverkan med åkerinäringen, t. ex. genom kombilransporler. Men delta innebärall kraven på järnvägstrafiken måste motsvara de krav som ställs pålandsvägstrafiken. Med hänvisning till delanförda vill jag fråga kommunikationsministern: Övervägerregeringen - inte minst i syfte att åstadkomma besparingar -åtgärder i syftealt stimulera till ökad användning av järnvägen för tunga, långvägatransporter? 1983/84:54 av ThorbjörnFälldin (c) till statsministern om viss utnämning till justilieråd: Uppgiften som justilieråd och domare i högstadomstolen är av utomordentligt central betydelse i det svenska samhället. Somhögsta rällsvårdande myndighet har högsta domstolen att övervaka att degrundläggande principerna för rättssamhället kan upprätthållas. Högstadomstolens politiskt frislående ställning markeras av all juslilieråden intekan avsällas genom politiska beslut. Uppgiftensom justilieråd ger således en särställning i del svenska samhället. Delinnebär också all särskilda krav måste ställas vid utnämning till justitierådför all högsta domstolens auktoritet inte skall gå förlorad. Noggrannhet vidberedningen av sådana ärenden är särskilt betydelsefull. Ärstatsministern villig all ge en redogörelse för vilka övervägandensom gjordes vid utnämningen av förutvarande justitieministern till justitierådoch ledamot av högsta domstolen och hur beredningen av detta ärende skedde? 1983/84:55av () till statsministern om viss utnämning till justitieråd: I regeringsformens 7 kap. 2 § stadgas: "Vidberedningen av regeringsärenden skall behövliga upplysningar och yttrandeninhämtas från berörda myndigheter." Enligt praxis sker vid utnämningar avjustitieråd sådan beredning bl. a. genom konsultationer med högsta domstolen. Högstadomstolen är sista prövningsinstans, och dess ledamöter ingår i lagrådet. Attutnämningen av justitieråd bör ske efter ingående prövning och med beaktande avhögsta domstolens integritet har varit självklart i vårt land. Delberedningsförfarande som föregått sådana utnämningar har ansetts utgöra engaranti för att juslilieråden utnämns på korrekta grunder. När regeringen den10 november utsåg den förutvarande justitieministern till justilieråd skeddedel under stor brådska. Konsultationerna med högsta domstolen tycks ha varitbegränsade. Statsministern har senare medgivit att utnämningen var ett misslag.Statsministern har också medgivit alt utnämningen och formerna för dennapåverkades av personliga hänsyn. Är statsministern villig att ge enredogörelse för vilka överväganden som gjordes vid utnämningen av förutvarandejustitieministern till justitieråd och ledamot av högsta domstolen och hurberedningen av detta ärende skedde? 1983/84:56 av Jan-ErikWikström (fp) till statsministern om viss utnämning till justitieråd: Delär en väl utbildad praxis, och har ansetts som en självklarhet, alt utnämningenav ledamöter i högsta domstolen beretts genom konsultationer med domstolen.Oavsett vilken regering som haft att handlägga ärenden om utnämning avjustitieråd har denna praxis följts - av hänsyn till domstolens kompetens ochintegritet. När den avgående justitieministern utsågs tilljustilieråd skedde del med exceptionell brådska. Statsministern har i efterhandmedgett all utnämningen påverkades av personliga hänsyn och all den måstebetecknas som ett misslag. Med hänvisning till detta vill jag frågastatsministern: statsministern villig all ge en redogörelse förvilka överväganden som gjordes vid utnämningen av förutvarandejustitieministern till justilieråd och ledamot av högsta domstolen och hurberedningen av delta ärende skedde? 17 §Meddelande om frågor Meddeladesalt följande frågor framställts 1983/84:171 av (vpk) till justitieministern omöversyn av straffen för misshandelsbroll: En man dömdes i tingsrätten till fyra månaders fängelseför att ha misshandlat sin sammanboende. bovrätt mildrade domen tillskyddstillsyn och böter. I domen sägs bl. a. att utredningen i målet visar attkvinnan använt sin intellektuella överlägsenhet till alt dominera ochprovocera mannen. Hans i målet aktuella övergrepp mot henne bör ses motbakgrund av dessa förhållanden. Mot bakgrund av ovanstående vill jag frågajustitieministern: regeringen, mot bakgrund av del aktuella fallet, attdet behövs en översyn av tillämplig lagstiftning? 1983/84:172 av (vpk) till industriministernom domänverkels verksamhet: har helt nyUgen upphävtdel direktiv som stadgar att systemet med arbetslagarägda maskinerbör avvecklas. Man avser nu i stället att införa 60nya arbetslagarägda maskiner. ämnar också använda sig av externaentreprenörer samt rotpostförsäljning. Upphävandet av direktivet betecknas frånfackligt håll som helt oacceptabelt. Med anledning av del del inträffade vill jag ställaföljande fråga till industriministern: Avser industriministern att vidta några åtgärder medanledning av en ökad privatisering i domänverket? 1983/84:173 av () till finansministern omsekretessreglerna för bankinspektionen: Bankinspektionens erinringar ietikfrågor mot banker och vissa andra företag som slår under inspektionenstillsyn är sekretessbelagda. Det kan exempelvis gälla kritiska synpunkter, somfrån allmänhetens synpunkt är av stort intresse eller frågor som brott ochskatteflykt. Avser statsrådet att vidta åtgärder för all förändrasekretessreglerna för bankinspektionen? 1983/84:174 av () till statsrådet om vissa skadeverkningar av högspänningsledningar: En medicinsk studie som utförts iStockholms län lyder på ett samband mellan högspänningsledningar ochtumörsjukdomar hos barn. Vilken betydelse anser statsrådet all ett sådant samband,om del bekräftas, bör få för den svenska energiplaneringen? 1983/84:175 av tredje vice talman ()till statsrådet om rätt att visa videoinspelade TV-program påvårdinrättningar: - Vid många av våra sjukvårdsinrättningar har man skaffatvideo. På en del ställen har t. ex. en som gåva överlämnatvideoapparater till ett sjukhus. Detta har upplevts som mycket positivt, då del skulle gemöjlighet att spela in TV-program som patienterna gärna vill se, men som går t.ex. på kvällstid och som man av detta skäl eller av andra orsaker inte kan sedirekt. Del har dock visat sig att gällande lag inte tillåter attt. ex. ett kvällsprogram i TV spelas in och visas för patienterna på dagtidvid senare tillfälle. Vid direkt förfrågan i något fall har uppgetls attinspelning på video får ske, och man får sedan visa programmet för en patient itagel men ej för en grupp patienter. Allaberörda upplever denna bestämmelse som mycket otymplig. Enligt min mening bör gällande bestämmelser ses över, såatt det blir möjligt alt vid sjukvårdsinrättningar spela in program som sändspå "oläglig" tid för patienterna och sedan visa dessa program vidläglig lid. TV-programmen är inte bara en underhållning ochförströelse, de kan också för speciellt långvårdspatienter vara ett medel förmental stimulans. Jag vill med hänvisning till del anförda ställa följandefråga till statsrådet : Är statsrådet beredd medverka till all gällandebestämmelser ändras, så att del blir möjligt all vid vårdinrättningar spela inTV-program för att visa dem för patienter vid för dessa lämpliga tidpunkter? 1983/84:176av i (m) till finansministern om ansvaret för PK-bankensverksamhet: Med anledning av de senasteveckornas händelser har, av naturliga skäl, många frågat sig vem eller vilkasom bär ansvaret för verksamhet. a. är det av intresse att fåveta hur ordförande och styrelse utses och hur dessa personerarvoderas. Vill finansministern benäget redogöra för detta och därvidange om del finns anledning all överväga förändringar i styrelsenssammansättning? 1983/84:177av () till kommunikationsministern om sallningen av vägar vinlertid: Användningen av salt som halkbekämpningsmedel vidvinlerväghållning-en medför dels miljömässiga och sanitära ölägenheter, delsstora skadeverkningar på fordon och vägar. Dessa förhållanden har bl. a.påtalats i en centermofion 1981/82:790. anförde i sittbelänkande 1981/ 82:16 bl. a. att väg- ocb (VTl) i sarnarbetemed korrosionsin-slitutet på uppdrag av studerar säkerhels- ochframkomlighetsproblem vid oHka trafikförhållanden samt sallningens inverkan i olikaavseenden. Vägverkelsgeneraldirektör bar i en TT-inlervju för några dagar sedanslagit larm om att landels broar blivit svårt åtgångna av sallningen ikombination med den lunga trafiken. Vad som upptäckts betecknas i intervjunsom toppen på ett . upptäcker ständigt dolda fel ibrokonstruktionerna. Mot bakgrund av detanförda vill jag fråga kommunikationsministern: Vilkaåtgärder tänker kommunikationsministern vidta för all i fortsättningenförhindra och åtgärda sådana ölägenheter och skadeverkningar som förorsakasav saltet som halkbekämpningsmedel på våra vägar? 18 § Kammaren åtskildeskl.