prot · G70963 · 1983-12-31 00:00:00 — Ni säger i ert svar attlandstinget "för att kunna planera" i enlighet med hälso- ochsjukvårdslagens intentioner måste "beakta den vård som ges av privatpraktiserande läkare". Jag har respekt för statsrådet, som jag troregentligen vill så väl - och vars egenskap av operabesökare antyder förekomstenav en mänsklig klangbotten. Jag ber statsrådet föriåta mig om jag säger, attnär jag hör ordet "planera" osäkrar jag min revolver. Det har"planerats" till förbannelse i det här landet, vid det här laget, ochmestadels har det nog planerats fel. Det är därför att man på något sätt fåttför sig att allting skall "styras" av planer, dvs. av planerare, ochdet är därför att det på något sätt blivit underförstått att dessa planeraresvilja är i samklang med någon övernaturlig lag som vi - nästan förblindade -har råkat in i det samhälle som och hänsynslöst avslöjat för våra häpna blickar. Och det är därför, kära statsrådet , som jagenträget vädjar till er att inte låta de här i sitt slutna tänkande. inkröktaplanerarna och administratörerna ytterligare sätta bojor på de många värdefullamedborgare, som i ett fritt land, efter att ha betalt sin tribut - och ofta merän det! - till den offentliga sektorn, också anser sig ha rätt att få utöva ettsedan uråldrig tid fritt yrke. Om arbetsförhållandena för vissa utövare av fria yrken 47GÖTHE (); Jag tackar statsrådet för svaret,ja, t. o. m. svaren, på min fråga. Jag måste fråga statsrådet omgående; Har TT korrektåtergivit vad statsrådet sagt i intervjun som gavs och somföranlett min fråga? Efter att noga ha läst intervjun konstaterar jag för att statsrådet har aviserat begränsningar i offentligt anställda läkaresmöjligheter att utöva privatpraktik . Som skäl anför statsrådet attdet i landet finns vårdcentraler som inte kan öppna på grund av läkarbrist. Mot bakgrund av vad statsrådet har sagt frågar jag: Blirdet fler läkare, ökar utbudet av offentliganställda läkare om de förbjuds - somjag uttryckt mig- att arbeta som privatpraktiker på sin fritid? Jag kan nu istället för ordet "förbud" - jag utgick ifrån att konsekvensen av enreglering skulle bli att man sätter en gräns för hur många privatpraktiker somskall få lov att finnas -använda uttrycket "begränsningar" för attsammanfatta innebörden av vad statsrådet har sagt. Då vill jag upprepa frågan;Ökar utbudet av läkare om det införs begränsningar i de offentliganställdaläkarnas möjligheter att utöva läkaryrket även ? Dessa läkare gör jusin arbetsinsats, eftersom de är offentliganställda, - det är fritidsarbetetsom hindras. Mot bakgrund av statsrådets konstaterande att det finnsvårdcentraler som inte kan öppna på grund av läkarbrist, vill jag fråga: Blirdet då lättare att rekrytera? Jagkonstaterar att statsrådet inte har gett något svar på frågorna. Om arbetsför-hållandenaför vissa utövare av fria yrken naturligtvisorter som har problem, och då är frågeställningen: vilket sätt harstatsrådet tänkt sig att reellt förbättra rekryteringsmöjligheterna, om det nuinte fungerar som det är? Jag har också frågat: Har regeringen planer på även andraåtgärder, exempelvis etableringskontroll för privatpraktiker? På den punktenhar statsrådet mycket utförligt redovisat vad som bl. a. står i proposition 66.Jag tackar för den utförliga återgivningen, men det skulle kanske ändå varaintressant att veta vad sjukvårdsministern själv anser i dessa frågor. Är detstatsrådets uppfattning att landsfingen bör bli den helt administrerande ochbeslutande instansen då det gäller fördelning av sjukvårdens ersättings-medel? 48DORIS (); Jag har med utomordentligt stort intressetagit del av de synpunkter som framförts från talarstolen i denna fråga. Jagvill påpeka att jag själv interpellerade statsrådet justbeträffande privatpraktikerna och deras situation samt beträffande det starktökande antalet frifidspraktiker. Statsrådet har här i sitt interpellationssvar pekat på denutveckling som skett . Det finns också ettriksdagsbeslut, vilket även redovisats. Om antalet besök hos frifidspraktikeröversteg 300000 skulle regeringen enligt detta riksdagsbeslut ta upp frågan,till förnyad prövning. Och det är väl just detta som är på gång. hade jag observerat att det var en starkutveckling på gång och att den hade startat explosionsartat, från ett mycketlågt läge just . Jag var ganska intresserad av orsakerna till attintresset på något sätt exploderade . Jag fann att det fr. o.m. inte längre var nödvändigt att till taxeringsmyndigheternalämna kontrolluppgifter på patientavgifterna. Utan att dra några slutsatser avdetta såg jag det som en intressant tillfällighet och började följa frågan ochse vad som låg bakom. Det visade sig då att , efterriksförsäkringsverkets begäran om yttrande, kommit fram till att detrutinmässiga överlämnandet av uppgifter från försäkringskassorna inte längrevar så intressant. Därför skulle det, som sagt, inte vara nödvändigt att lämnanågra kontrolluppgifter fr. o. m. . Jag såg sedan på deremissvar som kommit in från landets olika länsstyrelser. iGöteborgs och län, som kanske kan intressera mig särskilt mycket, skrevbl. a. följande; "har följande svar att lämna som talarför att uppgifterna även fortsättningsvis fyller en funktion och således börbehållas. Skälenhärför är följande. För ifrågavarande kategorier skattskyldiga - läkare,tandläkare, tandtekniker och sjukgymnaster - torde det vara värdefullt att föregen avstämning ha tillgång till uppgiften om erhållna ersättningar. Ur skattemyndighetens synpunkt får uppgifterna också ansesvara av värde. Erfarenheterna av de senaste årens granskningsarbete i länetvisar att uppgifternakommer till användning vid avstämning av den skattskyldiges redovisadebruttointäkter. Det är inte ovanligt med misstämning i denna del. Detta har isin tur resulterat i att ett antal utredningar påbörjats. Därvid harkonstaterats felakfigheter som inte skulle ha kunnat åtgärdas viddeklarationsgranskningen utan dessa kontrolluppgifter. Att patientavgifternainte redovisats i deklarationen är således vanligt. I länet finns en särskild avläkare inom . De tjänstemän som granskar ifrågavarandedeklarationer är av den åsikten att kontrolluppgifterna är en nödvändighet ideras arbete, som de inte gärna skulle vilja vara utan." Jag tycker att detta är en värdefull och viktig uppgift.Eftersom kontrolluppgifter insänds när det gäller alla andra medborgare i vårtland, tycker jag att läkarna själva borde anse det stötande att så inte skerbeträffande den egna gruppen. Läkarna borde själva insistera på attkontrolluppgift skall sändas in även för dem. Då skulle ingen skugga falla påläkarna, vilket det onekligen gör när man läser den ifrågavarande rapporten. Något från den allmänna debatten. Om man söker enprivatläkare, får man en humanare vård och ett vänligare bemötande, heter det.Kanske sägs det t.o.m. att det ibland blir en bättre vård. Det påstås också attdet blir billigare. Man vill gärna göra jämförelser med förhållandena i USA.Låt mig då jämföra med ! av bruttonationalprodukten går i bådeSverige och till just vården. Detta är också de två länder därprocentandelen av bruttonationalprodukten är högst. Men nog är skillnadenganska väsentlig. I har alla rätt till en adekvat vård utan att behövadra sig för att söka vård på grund av kostnaderna. Får jag, herr talman, ta upp kammarens tid med att berättaom en egen erfarenhet. Jag insjuknade akut i och fördes ganska snabbttill ett privatsjukhus. Jag tänkte att detta skulle bli en upplevelse för mig:den vänlighet och humanitet som jag skulle komma att möta. Men vad mötte jag?Man frågade först, utan att så mycket bry sig om mig, vem som skulle stå förkostnaderna. Det kände jag inte riktigt till i det läget. Jag var ute somsvensk FN-delegat. Jag hade inte med mig något kreditkort, men jag sade att deinte behövde oroa sig, eftersom kostnaderna säkerligen skulle betalas. Men devar högst oroade. Mitt tillstånd oroade inte alls så mycket som osäkerheten omde skulle få betalt. Det var den lilla biten. Och efter vad som hade hänt migvar jag intresserad av att se vad som kunde hända medborgarna i landet. Det är bra om vi får en privat sjukförsäkring, har vi lästi en motion. Då kan man försäkra sig själv och betala avgifter efter den vårdman anser sig behöva, sägs det. Jag förstår att bakom den formuleringen liggeratt man skall ange vilken kvalitet på vården som man efterfrågar. Jag intervjuade min städerska på hotellet och frågade hurhon hade ordnat med sin trygghet när det gällde ersättning vid inkomstbortfalloch vilka sjukhus hon kunde uppsöka. Hon betalade en betydande försäkringsavgift,relaterat fill sin lilla inkomst. Jagfrågade vilket sjukhus hon kunde uppsöka. Det fanns ett fåtal på West Om arbetsförhållandena för vissa utövare av fria yrken Omarbetsför-hållandenaför vissa utövare av fria yrken , där hennesförsäkring gav henne möjligheter att bli mottagen. Jag vet inte om personalenvar vänlig eller inte, men det var tydligen inga privata sjukhus. De läkare honkunde söka hade inte etablerat sig i de dyrbara mottagriingarna på East ,utan de fanns också på West . Det var således dit hon var välkommen. GunnarBiörck i talade om en inre drivkraft som får läkarna att arbeta dygnetrunt. Först arbetar läkarna heltid hos sina huvudmän - och jag är övertygad omatt de gör ett utomordentligt gott arbete. Jag vill understryka att jag med detstörsta förtroende uppsöker våra sjukhus här i landet och vet att jag mötervälutbildade läkare med en bred erfarenhet, som har träffat patienter medsjukdomar som de kan relatera till min. Jag är emellertid mer tveksam - men detkanske är beroende på personliga upplevelser- att gå till en läkare som kanskeinte så ofta ser exempel på just det som jag lider av, beroende på attpatientunderlaget inte är lika brett som på ett sjukhus. Omläkaren nu arbetar nästan dygnet runt måste väl patienten fråga sig; Orkar hanmed mig egentligen? Är nu doktorn i gott skick, inte för trött och så alert atthan kan ta ställning till mina speciella problem? Vihar märkt en teridens till att yngre läkare, ganska legitimerade, ärintresserade av privatpraktik. Jag skulle vilja ställa en fråga till GunnarBiörck, mot bakgrund av mycket breda erfarenhet och allmänterkända skickhghet och fina insatser på detta område: Vilka krav skulle GunnarBiörck vilja ställa på en läkare? Vilken utbildning bör han ha? Hur länge börhan ha varit verksam för att patienten skall känna tryggheten att ha en erfarenoch duktig läkare, som man kan lita på - det finns ju ingen varudeklarafion pådetta område. Detta att en läkare är privat inte för att han är bättreän sjukhusläkaren. Jaganser att pafienterna borde ha rätt att kräva en bestämmelse om vilkenutbildning och erfarenhet en läkare skall ha innan han, på våra skattemedel,får etablera sig som privat- eller deltidspraktiker. Underdetta anförande övertog tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. 49 (): Jag skall ta upp en sak som kanske ligger litet grand vid sidan om denfråga vi nu diskuterar men som ändå hör ihop med den. Jagvänder mig också, herr talman, till i . Han sade att vi haren planering till förbannelse. Jag är naturligtvis medveten om att planeringkan göras på olika sätt, men vi har faktiskt en väldig snedfördelning när detgäller läkarförsörjningen i vårt land. Det problemet har vi vid flera tillfällenbehandlat i socialutskottet, det pågår en översyn av det i departementet, ochdet har förts otaliga samtal mellan läkarna och det. Nusäger också att läkarna har ett väldigt människointresse. Jagutgår ifrån och vet att det är riktigt - det är ju för att man är intresserad av människor som manväljer det yrket. Jag betvivlar alltså inte alls detta. Men om man har ett sågenuint människointresse - varför är det då så kolossalt koncentrerat till vårabefolkningscentra? Jagutgår ifrån att man måste planera för att klara den här saken. Det hör ocksåihop med det vi nu diskuterar. Ledamöterna från moderata samlingspartiet fårvara beredda på en mycket hård strid med socialdemokratin- och, förmodar jag,även med andra politiska grupper här i parlamentet - om man vill privatiserahela hälso- och sjukvården. Det kan leda tiU den situafion som såskarpt och säkert skildrade. Vi vet att det är dyrare och att det är ensnedfördelning i , men den procentuella andel som går fill hälso- ochsjukvården är ungefär lika stor. Jag vill fråga om det ändå inte behövs en planering avhälso- och sjukvården för människornas skull - för människorna i , inorra och över huvud taget på orter som ligger utanförstorstadsregionerna. Omarbetsförhållandena för vissa utövare av fria yrken Låt mig först säga att jag har litet svårt att förstå iVärmdö enorma upprördhet - inte den upprördhet som gäller hur han tycker att dehär problemen borde lösas utan upprördheten över att man inom departementetöver huvud taget arbetar med de här frågorna. Jag är särskilt förvånad över deteftersom är ledamot av konsfitufionsutskottet och har som sinuppgift i riksdagsarbetet att se fill att man följer de beslut som har fattats,de lagar och förordningar som vi beslutat om. Detarbete som pågår i när det gäller frågan omfritidspraktiker sker på beställning av . När reglerna förfritidspraktiker ändrades 1977 sade klart ifrån att frågan skulleomprövas om antalet besök översteg en viss nivå. Jag hade trott att jag istället skulle få beröm av för att jag mycket noga följerriksdagens beslut. Det tycker jag är regeringens skyldighet att göra, och förmig är det mycket angeläget att följa beslut. Närdet sedan gäller upprördhet över att det planeras så mycket -alldeles för mycket enligt hans uppfattning - vill jag säga att det är klartatt man kan planera olika, som sade. Men låt mig igen återvändatill de beslut som har fattats av . Bakom socialutskottets betänkande1981/82:51, där utskottet yttrade sig över förslaget till ny hälso-ochsjukvårdslag, står ett helt enigt utskott. Mig veterligt röstade inte GunnarBiörck mot förslaget, när beslut fattades i . Iutskottsbetänkandet citeras 7§ sista stycket hälso- och sjukvårdslagen, där detsägs att landstingskommun skall planera hälso- och sjukvården med utgångspunkti befolkningens behov av hälso- och sjukvård. Planeringen skall enligtparagrafens andra stycke avse även den hälso- och sjukvård som erbjuds av annanän landstingskommun. Jaghar inte hunnit gå igenom de motioner som har lämnats till riksdagenunder den allmänna mofionstiden, så jag vet inte om 8 protokoll 1983/84:59-63 Om arbetsför-hållandenaför vissa utövare av fria yrken Biörckeller moderata samlingspartiet har motionerat om att vi skall upphäva hälso-och sjukvårdslagen, som den svenska i mycket stor enighet står bakom. frågade om jag var rätt citerad i denTT-intervju som jag gav och som gick ut . Rubriksättningen när detgäller vad som skrivs i fidningarna står inte jag för. Det brukar inte denintervjuade göra, utan det är tidningens sak. Men jag står för det som harpublicerats i de tidningar som jag har sett. Jag har mycket klart sagt ifrånatt jag inte vill ha lagar, som förbjuder läkare att bedrivasjukvård, men att jag vill öka landstingens möjligheter att fördelasjukvårdsresurserna. Innan en läkare etablerar privatmottagning, skall samrådha skett med . Möjligen skall även avtal upprättas. Det är vad jaghar sagt i intervjun. Vi studerar bl. a. den norska modellen, som harantagits efter en proposition från den borgerliga regeringen. I är detkommunerna som har ansvaret för sjukvården. Kommunerna skall sluta avtal med deprivatpraktiserande läkarna och ersättningen knyts till detta. Regeringen har alltså ett riksdagsuppdrag att se på hurman skall kunna lösa dessa frågor. Jag kan försäkra och övrigaledamöter av kammaren att vi avser att återkomma med förslag i enlighet med vadriksdagen har uttalat. Sedan frågade om antalet läkare ökar därföratt man förändrar fritidspraktikernas villkor. Ja, antalet personer ökarnaturligtvis inte beroende på detta. Men det måste vara en fördel förlandstingen att kunna planera enligt lagen och även veta var deprivatpraktiserande läkarna skall etablera sig. Vid besök i ett landsting sade manmig att man hade haft för avsikt att ha kvällsöppet på några vårdcentraler. Detvisade sig emellertid inte vara möjligt, därför att de läkare som det gälldehade för avsikt att öppna fritidspraktik. Det oreglerade förhållande som nuråder skapar svårigheter för landstingen att kunna leva upp till lagen. frågade också om etableringskontroll, vadstatsrådet avser att göra osv. Jag kan naturligtvis inte föregripa det arbetesom nu pågår inom departementet. Så snart vi är klara med förslag om hur vitycker att dessa frågor bör lösas, skall vi givetvis återkomma till riksdagen.Då får diskutera detta problem och ta ställning till hur det skalllösas. Snedfördelningen av läkartillgången, var läkarna finns ochinte finns i landet, är naturligtvis ett vidare problem än detta medfritidspraktikerna. Även i det fallet pågår ett arbete inom departementet föratt se hur vi skall kunna komma till rätta med problemet. Inom hälso- ochsjukvårdsberedningen, som ju är det organ som sysslar med bl. a. dessa frågor,arbetar man med olika förslag. Jag återkommer alltså fill i denfrågan. 51GÖTHE (); Det var som jag misstänkte, att TT harkorrekt återgivit statsrådet . Då kan vi alltså konstatera att detblir inget ökat utbud av läkare, om man skulle genomföra en sådan reglering somfru aviserar.Jag drar den klara slutsatsen av vad har sagt här alldeles . Argumentet för en reglering, för ett avtal, för den åtgärdsom aviserar, skulle vara att det finns sjukvårdscentraler ute ilandet som på grund av läkarbrist inte kan öppna. Då vill jag konstatera attstatsrådets argument faller platt till marken ~ såvida inte skälet egentligenär just reglering. säger att det är det oreglerade förhållandetsom skapar problem. Jag har personligen den uppfattningen att skall man ställatill trassel och problem, då skall man reglera. Det har vi ju utomordentligaexempel på i detta vårt land. Se på bostadssektorn, se på bostadsbyggandet, sehur den mest genomreglerade sektorn i vårt samhälle har gått från det enakaoset till det andra! Sjukvården har också sina problem. antydde iintervjun även ett annat argument, nämligen att eftersom det äretableringskontroll när någon vill starta en pizzeria, skulle det finnas skälför etableringskontroll när en läkare vill bli fritidspraktiker, dvs. villarbeta mera, utöva sitt yrke några fler timmar per dag eller . Vi har ganska bra förhållanden i sjukvården - trots allt.Jag är medveten om vad professor , ledamoten av denna kammare GunnarBiörck i , sade och den kritik han framförde. Men som landstingsmansedan många år har jag den erfarenheten att vi skall slå vakt om det bästa avvad vi nu har, den organisation som är bra, och noga akta oss för varje form avetableringskontroll på de områden som inte är reglerade. Från detta ganskavänliga omdöme vill jag naturligtvis undanta tandläkarsidan. Där skulle man kunnaordna det betydligt bättre, och det har moderata samlingspartiet framhållitgång efter annan. Jag gör dessa konstateranden beträffande . Sedan vill jag också säga något om . framhåller att när en borgerlig regering iNorge - i TT-intervjun påpekar hon att det är en högerregering, men det kan juvara felaktigt återgivet-vill få till stånd något slags avtalsförhållande,skall det väl gå an här i med en socialdemokratisk regering.Utgångspunkten i är dock annorlunda. Dels har man haft en väldigläkarbrist därför att så många norska läkare har tagit tjänster i , delshar man i haft ett avtalsförhållande . Jag utgår ifrån att jag är rätt underrättad från vårtbroderland. Där har man nu tagit ett steg som innebär att man träffar avtal omersättningssystemet. Ett ord bara om rubriksättning. Jag har inte baserat minfråga på tidningars rubriker. I så fall skulle det bli väldigt många frågorställda. Däri har alldeles rätt: Det är inte den intervjuade somsätter rubrikerna,' inte ens den skrivande journalisten. Ett ord, herr talman, om inlägg. Jag skall inteta speciellt mycken tid ifrån kammaren beträffande hennes engagerade tal, menlåt mig ställa frågan: Hur blev det med vården, ? Det var ju ett elände att någon människa på sjukhuset,eller kanske t.o.m. två, frågade - och jag utgår ifrån att det skedde ivänlighet - vem som står för Om arbetsför-hållandenaför vissa utövare av fria yrken Om arbetsför-hållandenaför vissa utövare av fria yrken kostnaderna.I kammaren och även på åhörarläktaren satt man andäktigt lyssnande, men trotsdet stora intresset fick vi inte höra hur det blev med vård. FruHåvik verkar frisk och kry och hälsan själv, så jag utgår ifrån-att man trotsallt gav en utomordentlig vård i . 52 (): När jag hörde i döma utplanerare och planering kom jag att tänka på ett uttryck som en gammalriksdagsledamot, i , en gång fällde. Han sade attplaner är bra om de är bra. Men intealla planer är bra, och därför blir det inte alltid bra. Det har vi exempel på. För tio - sedanmedverkade sjukvårdsplanerare till att skapa de jättesjukhus och storainstitutioner som vi har i vårt samhälle och som jag skulle tro också ärmycket kostnadskrävande. Men planer kan också vara bra. Det finns ju verksamhet ochmänniskor också utanför huvudkommunen och dess centrum. Jag kan ta mitt egetlän som exempel. Där satte vi för ett antal är sedan i gång med att planera fören vård i hela länet, som skulle få vårdcentraler och mindre sjukhus förlångtidsvård i varje kommun. Vi har fått en närhet till sjukvården, och dettapå grund av en förnuftig planering. När jag lyssnar fill diskussionen dels här och delsi den offentliga debatten finner jag något av en polarisering. Det blir nästanså att socialdemokraterna är emot allt vad privat vårdverksamhet heter, medanmoderaterna talar om att allt skall privatiseras i vården. har drivit linjen att man skall skrota den offentliga vården,skrota landstingen osv. Jag vill ställa frågan direkt till : TrorGunnar på det budskap framför? City Akuten har ju använts ganska ofta som något somskulle lösa alla problem. Jag tycker det är bra att City Akuten har kommittill. Det har rört om litet i grytan, och det tycker jag är bra, för det finnsanledning att ifrågasätta, och det gör man mer när det är ont om pengar.Förut var det aldrig så. Man ifrågasatte inte om vi använde resurserna på detbästa sättet, utan det var bara att begära mer pengar. är vi ändå inne ien period på många områden där vi diskuterar om det går att få bättre resultatmed samma medelstilldelning och i det här fallet en bättre vård om vi hanterarfrågan litet annorlunda. Jag tycker det är viktigt att vi diskuterar detta. Dåär det viktigt att det också finns utrymme för både privata läkare och privatatandläkare. Men jag fillhör inte dem som tror att vi skulle vinna någonting påatt rasera den sjukvård som vi i samverkan har byggt upp - och det vill jaginte heller vara med om. Men det finns anledning att se även på den för att fåden bästa vården. Vården är ju till för människornas skull. 53GUNNAR i (m): Med användande av en titel från något somtidigare förekommit i TV skulle jag vilja säga att det här börjar likna"Ombytta roller". Vid interpellations- och frågedebatterna är det jui allmänhet vi riksdagsmän som har förmånen att få svar från ett statsråd. Nuhar jag fått samla på mig ett antal frågor som om det var jag som hade ansvaretför sjukvården i landet. Det är det inte - det är som har detansvaret. Jag har inte heller en stab av nummerkarlar och dito kvinnor vid minsida, som skulle kunna skaka fram siffror för de svar som behövs. Men jag skalländå försöka svara på åtminstone en del av de frågor som har ställts fill mig. frågade vilka krav jag har på en läkare på enenskild mottagning av något slag med avseende på kompetens och utbildning. Pådet hela taget skall väl vederbörandes kompetens svara mot det som han utgersig för att kunna. Annonserar han sig som specialist, så skall han varaspeciahstkompetent. Annonserar han sig som allmänpraktiker, så skall han habevis på sin kompetens därvidlag.