prot · G709125 · 1983-12-31 00:00:00 — reservation 5 av KerstinGöthberg m.fl. 75 ledamöter avstod från att rösta. Mom.9 (vissa tandvårdskostnader) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av ~ bifölls medacklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Lakar- och tandläkarutbildningen, m. m. Kammarenavslog med 225 röster mot 92 det av m. fl. framställda yrkandetom återförvisning av ärendet till utskottet för ytterUgare beredning. Barnomsorgsutbildningen i Först biträddesreservation 1 av m. fl. i motsvarande del. Lökar-och tandläkarutbildningen, m. m. dels reservation 2 avBjörn i motsvarande del, debdet av i anslutning till motion 101 av m. fl. underöverläggningen framställda yrkandet i motsvarande del, debmotion 92 av och förste vice talman , medacklamation. Härefterbifölls utskottets hemställan med 218 röster mot 93 för reservation 1 avKerstin m. fl. i motsvarande del. 6 ledamöter avstod från att rösta. Förstbiträddes reservation 1 av m. fl. i motsvarande del, somställdes mot deb reservation 2 av BjörnSamuelson i motsvarande del, deb motion 112 av HansNyhage och , debmotion 97 av och , med acklamation. Härefterbifölls utskottets hemstäUan med 221 röster mot'92 för reservation 1 avKerstin m. fl. i motsvarande del. 4 ledamöter avstod från att rösta. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av i motsvarandedel - bifölls med acklamation. Mom.2 (planeringsramar för förskollärarlinjen och fritidspedagoglinjen) Utskottets hemställan, somställdes mot deb reservation 3 av PerUnckel m.fl., debreservation 4 av , bifölls med acklamation. Mom.3 (planeringsramar för andra läraratbildningsUnjer än förskollärar-ochfritidspedagogUnjerna) Utskottetshemställan bifölls med 218 röster mot 75 för reservation 5 av Per m. fl.17 ledamöter avstod från att rösta. Mom.4 (vidareutbildning av förskollärare till lågstadielärare) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av - bifölls medacklamation. Mom.5-7 Utskottets hemställan bifölls. Mom. 8(utbildningsarvoden) Utskottetshemställan bifölls med 240 röster mot 72 för reservation 13 av . Mom. 9 (utbildning förpersonalen inom barnomsorgen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 14 av - bifölls medacklamation. Mom.10 (förändringar av läraratbildningen) Utskottets hemställan, somställdes mot dels reservation 15 av PerUnckel m.fl., debreservation 16 av och , bifölls med acklamation. Kooperationenskapitalförsörjning, m. m. 18§ Kooperationens kapitalförsörjning, m. m. betänkande 1983/84:24 om kooperationens kapitalförsörjning,m. 1983/84:84). 138 PER (): I en fri ekonomi skall det råda en fri och öppen konkurrens på Ukavillkor mellan olika företag och olika associationsformer. Det innebär attstatsmakten inte skall lämna några konkurrensfördelar till vare sig aktiebolag,ekonomiska eller kooperativa föreningar eller statiiga, kommunala, privataeller löntagarägda företag. På detta sätt ges alla upptänkliga idéer ochaffärs- och samverkansmöjUgheter lika chanser att bevisa sin egen förträfflighet.Ingen gynnas före den andra. Det blir innehållet i affärsidén som bliravgörande för framgången - inte formen för bildandet av företaget. Dennakonkurrens på lika villkor mellan olika typer av företag och företagsformer harvarit ytterst framgångsrik i västvärlden under hela detta sekel. En stor del avdet svenska välfärdssamhället bygger på denna konkurrensfilosofi. Iföreliggande betänkande, nr 24 från näringsutskottet, behandlas kooperationenskapitalförsörjning. Sakfrågan har föregåtts av en flerårig utredning.Utgångspunkten för utredningen har bl. a. varit vissa mindre konkurrensfördelarsom vissa typer av företag haft framför de ekonomiska föreningarna. Det hargällt framför allt en viss typ av enkelbeskattning av utdelningar genom den s.k. Annellagstiftningen och den numera avskaffade partiella enkelbeskattningenav utdelningar, som den borgerliga regeringen genomförde. Därutöver harbehandlats fjärde AP-fondens begränsningar till börsnoterade aktiebolag av sinkapitalplacering och en utvidgning av det s.k. skattefondssparandet tillföretag utanför börsen. Vadavser enkelbeskattningen av utdelningar har vi i andra sammanhang förespråkaten utveckling mot detta. Av den orsaken finner jag det naturligt att även förkooperationen förespråka en enkelbeskattning av insatsräntan eller utdelningenpå insatskapitalet. Att märka är dock att den Annellagstift-ning och partiellaenkelbeskattning av utdelningar i aktiebolagen som finns eller har funnitsnärmast har ersatts med en trippelbeskattning av utdelningar från aktiebolag.Det är därför av central betydelse att beskattningen av utdelningar frånaktiebolag görs jämlik med den som kommer att gälla för Kooperationens kapitalförsörjning, m. m. ekonomiskaeller kooperativa föreningar efter dagens beslut. Utvidgningen av fjärdeAP-fondens placeringsmöjligheter till kooperativa och ekonomiska föreningarfinner vi vara mycket välbetänkt. Däremot är vi inte beredda att som vissareservanter reservera speciella medelsramar eller destinera speciellapenningsummor för placering i just kooperationen. Enligt vår uppfattning skalldet råda fri och öppen konkurrens även på detta område. Kooperationen måstesåledes attrahera kapitalet från på samma villkor sommotsvarande aktiebolag måste göra. Numerahar det s. k. skattefondssparandet ersatts med det s. k. allemanssparandet.Tidigare hade kooperationen genom egna kassor varit engagerad endast iskattesparandet och inte i skattefondssparandet. En utvidgning tillskattefondssparandet har därför enligt utredningen varit naturlig. Efterskattefonds- och skattesparandets avskaffande bör det s. k. allemanssparandetnaturligtvis införas som en finansieringsmöjlighet för de kooperativaekonomiska föreningarna. Den del i kooperationsutredningens förslag som vållatden främsta debatten har varit den s. k. uppskjutna beskattningen avnytillskjutet insatskapital i vissa kooperativa föreningar. Utifrån våramoderata utgångspunkter hade vi kunnat gå med på detta förslag endast om dethade gjorts allmängiltigt för alla olika företags- och associationsformer. Endastgenom att göra det allmängiltigt för samtliga företags- och associationsformerskapas konkurrensneutralitet mellan desamma. Utredningens förslag var i dennadel inte färdigbearbetat. Vi finner det därför angeläget att regeringenskyndsamt låter pröva möjligheterna till och kostnadema för att genomföra enviss avdragbarhet för nytillskjutet insats- eller aktiekapital, dvs.Ukabehandling av de olika associationsformerna. Vi tillbakavisar därmed deensidiga kraven på genomförande endast för vissa typer av kooperativaföreningar. Vianser det vidare vara självklart att gällande konkurrenslagstiftning även skallvara tillämplig på såväl aktiebolag som kooperativa föreningar. Någonsärskillnad däremellan finns ingen anledning att göra. Full likhet inför lagenmåste enligt vår uppfattning gälla även på denna punkt. Med detta ber jag att få yrka bifall till reservation 3 inäringsutskottets betänkande 24 och i övrigt till utskottets hemställan. Jaghar för avsikt att begära votering och rösträkning på reservation 3. Underdetta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. 139 (): har på olika sätt aktivt verkat för att stärkakooperationens roll i samhället. Det var exempelvis den centerledda regeringensom tog initiativet till den s. k. kooperationsutredningen. arbete har visat vilken stor roll kooperationen spelar i detsvenska samhället. Vihälsar med tillfredsställelse att det omfattande utredningsarbetet nu harresulterat i en proposition. Men vi kan ändå inte känna oss helt belåtna med Först ochfrämst kommer den . hadedåvarande industriminister en proposition i den här frågan utformad. Denvar också översänd till lagrådet för granskning. Men den återkallades av dennytiUträdande socialdemokratiska regeringen för att förbättras, som det såvackert hette. Men det blev enligt vår åsikt inte så, och det är den andrapunkten som vi är kritiska på. Den nu föreliggande propositionen har klartsänkt ambitionsnivån i förhållande till utredningens förslag. I det betänkandefrån näringsutskottet som vi nu behandlar har vi från sida genomreservationer följt upp utredningens förslag. Vianser att regeringens förslag är otillräckliga. Den kooperativa företagsformensrättmätiga krav på likvärdiga villkor med främst aktiebolagen uppfylls inte. Kooperationenhar kommit att spela en stor roll inom detaljhandeln, försäkrings-, olje- ochbostadsbranschen samt inom jordbruks- och skogsbrukssektorn. Men intresset fördet kooperativa alternativet har också ökat på andra områden. Främst gällerdetta den arbetskooperativa företagsformen inom mindre och medelstor industri.Även inom offentlig verksamhet förekommer försök med t. ex. kooperativdaghemsverksamhet. Degrundläggande skälen till att vill understryka vikten av attfrämja en kooperativ verksamhet är inte avgränsade till näringspolitiska ellerbranschspecifika skäl. Vi tror att den kooperativa idén med sin utgångspunktatt engagera människor till samverkan kan vara ett viktigt instrument för attbryta vägar inom ramen för en decentraliserad, socialt och miljömässigtanpassad marknadsekonomi. Kapitalförsörjningenför kooperationen är den stora fråga som framförs i regeringens proposition.Det är också en nödvändighet att det kommer till en förbättring härvidlag. Denkooperativa företagsformen är klart missgynnad på en rad områden iförhållande till privata och statliga företag som drivs i aktiebolagsform. Enav kooperationsutredningens centrala uppgifter var just att lägga fram förslagom att man skall underlätta kooperationens kapitalförsörjning. Dencentrala frågan har alltså varit hur man skulle kunna lösa problemet att fåriskvilligt kapital. har det endast rört sig om medlemsinsatser ochfonderade överskott. Genomförs förslagen i propositionen, vilkanäringsutskottet ställer sig bakom sedan vissa korrigeringar gjorts, blir detnu möjligt för andra placerare än medlemmar att satsa riskvilligt kapital.Exempelvis skall allmänna pensionsfonden genom fjärde fondstyrelsen ochfondbolag inom ramen för allemanssparandet kunna förvärva förlagsandelsbevis iekonomisk förening. Beträffandefondbolagens rätt att placera fondmedlen i kooperativa förlagsandelar föreslogregeringen en övre gräns vid av fondkapitalet. I en motion av föreslogs att den övre gränsen skulle sättas vid 75 %.Utskottet har i enighet föreslagh att denna motion skall bifallas. Det är bra.Därmed ger man de kooperativa allemansfonderna större möjligheter tillprofilering, och de kan bli ett attraktivt sparalternativ Jag skall sedan övergå till att kommentera de reservationer som ärfogade tiU utskottets betänkande. Från sida har vi i partimotionerkrävt att skall göra två uttalanden om kooperationens stora värde inäringslivet och i samhället rent allmänt. Närdet gäller kooperativ verksamhet i stort blev vi tillgodosedda med denskrivning som man kunde enas om i utskottet. Då det däremot gällde att slå fastlantbrukskooperationens positiva betydelse gick det inte att nå enighet, ochdärför behandlar vi just den frågan i reservation 1. EgentUgen var vi fråncentern även beträffande det avsnittet överens med socialdemokraterna om ensamlande skrivning. Men då inte moderater och folkpartister viUe ställa upp pådenna skrivning, fick socialdemokraterna kalla fötter och avstod från dentilltänkta samskrivningen. Ipartimotionerna har vi konstaterat den stora positiva betydelse somlantbrukskooperationen har haft, inte bara för lantbraket utan för helasamhället. De hotbilder som har målats upp om lantbrukskooperationensmöjligheter att missbruka sin dominerande ställning anser vi vara felaktiga. Defår i varje fall inte läggas till grand för bedömningar och åtgärder så längemissbrak inte förekommer. Dessa synpunkter har vi framfört i reservation 1, somjag yrkar bifall till. Reservation2 handlar om medel från allmänna pensionsfonden som riskbärande kapital ikooperationen. Somjag nämnde har det nu även blivit möjligt att via allmänna pensionsfondensfjärde fondstyrelse tillföra kooperationen riskvilligt kapital. Det här ärnaturligtvis mycket värdefullt, eftersom jämställdheten ökar mellankooperationen och det övriga näringslivet. Vi hälsar av den anledningenförslaget, som kommer att antas, med stor tillfredsställelse. Vitycker emellertid att det här beslutet borde ha åtföljts av ytterligare ettbeslut, nämUgen ett beslut om att en viss del av fjärde fondstyrelsens kapitalskall avsättas för placering just inom kooperationen. För vår del hyser vi enviss fruktan för att det inte kommer att placeras kapital i kooperationen i denutsträckning som det skulle vara önskvärt. Därför har vi i reservation 2 begärtett förslag från regeringen om att en summa på exempelvis 400 milj. kr. avfjärde fondstyrelsens medel skall avsättas för just kooperativa ändamål. Ireservation 4, som handlar om beskattning av ekonomiska föreningar, följer viupp utredningens förslag. Egentiigen är , eftersomreservationen egentligen handlar om beskattning av medlemmarna i ekonomiskaföreningar. Utredningen hade föreslagit att man skulle medge uppskjutenbeskattning för en del av de medlemsinsatser som görs i dessa föreningar. Detförslaget följer vi upp i en motion och i den här reservationen. Förslagetinnebär att man skulle medge uppskjuten beskattning till av dessamedlemsinsatser. På det sättet skulle man göra det lättare för de medlemmar somhar att betala stora medlemsinsatser i den kooperativa föreningen. Detta gällerframför allt lantbrukskooperationen, där det inte är ovanligt att enfamiljejordbrukare med en allsidig produktion får betala . iform av medlemsinsatser. Då kan det vara rimUgt - och det är nästan nödvändigtnär det gäller nystartade jordbruk - att man får skjuta upp beskattningen. Detär - som jag har understrukit genom att använda ordet uppskjutning - inte frågaom att dra sig undan beskattning. Ireservation 5 tar vi upp frågan om forskning om kooperativ verksamhet. Ipropositionen sägs det mycket riktigt att ett första steg till ökad forskningom kooperationen skall tas. Det redovisas också att forskningsrådsnämndensenast kommer att få i uppdrag att redovisa åtgärder för attfrämja kooperationsforskningen. Vimenar att det då vore riktigt att anvisa ekonomiska resurser för den härforskningen, vilket inte har gjorts. I reservation 5 kräver vi att regeringenkommer tUlbaka till och avsätter ekonomiska resurser redan undernästa år för detta ändamål. Reservation6 handlar om arbetskooperationen. Den här reservationen är i viss utsträckningen parallell till reservation 4, vilken handlar om uppskjutning avbeskattningen av medlemmarnas insatser. När det gäller att startaarbetskooperativa företag skulle det vara behövligt att pröva ett sparande meduppskjuten beskattning. Det kan vara på det sättet att man vet att ettägarskifte förestår i ett företag. Man kan också vara överens med den gamleägaren om att de i företaget arbetande skall ta över företaget och bilda ettarbetskooperativ. Det kan då finnas anledning att medge att beskattningen avsparandet skjuts upp innan den nye ägaren övertar företaget. Vi menaratt den här frågan borde prövas. Med det,anförda yrkar jag bifall till reservationerna 1, 4, 5 och 6 ochi övrigt till hemställan i utskottets betänkande. 140 PER () replik; har angripit oss för att vi motsatt oss vissa punkternär det gäller positiva skrivningar om lantbrukskooperationen, som haråterkommit till i reservation 1. SomTage nog kommer ihåg från debatten i utskottet gällde det inte någravänliga formuleringar om lantbrukskooperationen, utan det var fråga omformuleringar som var direkt riktade mot gällande konkurrenslagstiftning, skulle göra ett uttalande från som indirekt skulle riva upp delarav konkurrenslagstiftningen som berörde lantbrukskoopéra-tionen och indirektkritiserade ställningstagande, något som videfinitivt inte vill göra vid sittande bord utan utredning och speciellt inteheller för en mycket avgränsad del av näringslivet. Konkurrenslagstiftningengäller för alla typer av företag och associationsformer. Vill man ändra påden, borde man ha framställt ett direkt motionsyrkande om detta. Angåendereservationerna 4 och 6, vilka berört, kan jag notera attvi på punkt efter punkt kommit till rätta med de konkurrensolikheter som harfunnits mellan aktiebolag och kooperativa föreningar. Vadvi moderater och folkpartister framför i reservation 3 är att vi vill ha enuppskjuten beskattning eller en undersökning i detta avseende inte bara förvissa typer av kooperativa företag och löntagarkooperativa företag utan för Kooperationenskapitalförsörjning, m. m. alla typer avföretagsformer, inkl. aktiebolag. Det är skillnaden i sak mellan våraståndpunkter. Anf.141 () replik: Vad vi först och främst begärde när det gällde uttalandet omlantbrukskooperationen var att man inte skulle döma ut lantbrukskooperationenså länge man inte hade belägg för att missbruk förekommit. Något sådant harinte kunnat påvisas. Därför ville vi understryka just det. Det gör vi ireservation 6. Men varken socialdemokrater eller moderater eller folkpartisterorkar vara med på det. Sedannågot om skillnaden mellan reservationerna 3 och 4. Jag håller med om att detnaturUgtvis ligger en hel del även i reservation 3. Men det som är allraväsentiigast i detta sammanhang är att medlemmarna i lantbrukskooperationenfår möjlighet att satsa det kapital som behövs för att de skall kunna vara meddär. Det insatskapital som då behövs tas av beskattade medel. I och för sig hardet varit sunt och riktigt att begränsa sig till den frågan i det härsammanhanget. Anf.142 PER () replik; Det är inte detta, som det kan tyckas, mycket oskyldiga uttalande somdet är fråga om. Det man kritiserar i ifrågavarande centermotion och ireservation 1 är konkurrenslagstiftningen. Man kritiserar den ochnäringsfrihetsombudsmannens ställningstagande i ett försök att tillämpa denlagstiftningen just när den berör lantbrukskooperationen. Vad man indirekt ärute efter är ju en särlagstiftning när det gäller konkurrenslagstiftningen somskall gälla lantbrukskooperationen. Man borde säga rent ut att den inte skaUgälla lantbrukskooperationen i stället för att göra ett diffust uttalande somlätt kan vara förledande. Iövrigt när det gäller den uppskjutna beskattningen noterar jag bara att det kanfinnas andra företag än de rent lantbrukskooperativa som har problem med att fåfram beskattat kapital för sin kapitalförsörjning. I detta betänkande har viförsökt att likställa kooperationen med aktiebolagen. Vi har även vad gällerfördelen med insatsräntan låtit kooperationen gå före aktiebolagen. Vi tyckeratt det är naturligt att man när det gäller den uppskjutna beskattningensträvar efter att det sker och att man utreder formerna för dettainnan man genomför någonting. Anf.143 () replik: Nej, Per , vi vill inte hanågon särlagstiftning för lantbrukskooperationen när det gällerkonkurrenslagstiftningen. Vad vi däremot tycker är felaktigt är att mankritiserar lantbrukskooperationens möjligheter att utnyttja sin ställning. Sålänge man inte utnyttjat de möjligheterna, finns det heller ingen anledning attmåla sådana hotbilder som förekommit . Det är det som vi vändeross emot. Andrevice talmannen anmälde att Per anhållit att till protokollet fåantecknat att han inte ägde rätt till ytterligare repUk. 144 (): Får jag först säga några ord till när det gällerreservation nr 1.1 den motion som man där hänvisar tUl finns det en illa doldkritik mot , som vi inte har kunnat ställa upp bakom.Det måste vara så, att samma bevakningsskyldighet ifrån näringsfrihetsombudsmannengäller oavsett vilken företagsform det är fråga om. Vihar från sida inte haft något att erinra mot de huvudsakligaförslagen i den aktuella propositionen. Jag skall därför bara helt kortredovisa några reflexioner. Detär utmärkt att regeringen nu presenterar förslag till åtgärder för attförbättra kooperationens kapitalförsörjning. Tyvärr har det skett efter ettalldeles onödigt dröjsmål, förorsakat av att den socialdemokratiska regeringendrog tillbaka den lagrådsremiss som mittenregeringen utarbetat. Folkpartietdelar uppfattningen att kooperationen är en viktig beståndsdel i vårtnäringsliv. Att vi har en mängd självständiga företag med olika ägandeformerökar konsumenternas möjligheter att med sitt köpval avgöra vad som skallproduceras, och kooperationen har en betydande roll i ett sådant samhälle. Enalldeles självklar utgångspunkt för vår del är att olika företagsformer bör gessamma möjligheter. Detta synsätt kommer till uttryck i reservation nr 3. Denrätt till avdrag för insatskapital som diskuteras där anser vi i och för sigvara väl motiverad. Däremot bör man, enligt vår uppfattning, inte genomföra ensådan åtgärd på ett sätt som missgynnar företag som konkurrerar medkooperationen. Vi menar därför att den föreslagna avdragsrätten bör övervägasför samtliga företagsformer och inte enbart för vissa ekonomiska föreningar. Jag yrkar alltså bifall till reservation nr3 och i övrigt tillutskottets hemställan. Kooperationenskapitalförsörjning, m. m. 145 SYLVIAPETTERSSON (s): År 1976behandlades i en socialdemokratisk motion som ledde till attregeringen året efter tillsatte kooperationsutredningen. Utredningen har underårens lopp har lagt fram en rad betänkanden - främst Kooperationen i samhället,som är utredningens huvudbetänkande och som ligger till grund för propositionenom kooperationens kapitalförsörjning, som vi behandlar . Kooperationen i , kom , och det skullejag, herr talman, vilja rekommendera till läsning för alla historisktintresserade. Det är en översiktiig beskrivning av kooperationens framväxt,struktur och verksamhet. Därav kan man t. ex. lära att Lagunda och Hagundahäraders varuanskaffningsbolag i bildades av dåvarandelandshövdingen i län, . Detta bolag brukar betecknassom första kooperativa företag. Vidare kan man läsa att den äldsta nuverksamma konsumtionsföreningen kom till 1867. Om kooperationensidémässiga rötter utvecklades och de första praktiska Kooperationenskapitalförsörjning, m. m. erfarenheternagjordes förstahälft, så kan man säga att 1800-talets senarehälft var de kooperativa försökens årtionden i . Den mera stadigvarandeutvecklingen inleddes för konsumentkooperationens del 1899, då KooperativaFörbundet bildades. På lantbruksområdet stabiliserades utvecklingen genombildandet av . Jo, med kooperation menas vanligen en på samverkans- ochsjälvhjälpsidén organiserad och bedriven ekonomisk verksamhet. Organisationensmedlemskap skall vara öppet, beslutsformerna demokratiska, insatsräntanbegränsad, och överskottsfördelningen skall vara beräknad på medlemmens köpfrån eller leveranser till kooperativet. I verksamheten skall ingå att främjakooperativ skolning och samarbete med andra kooperativ. Dekooperativa företagens särart ligger i deras mål och medel, som skiljer sigväsentligt från andra företags. Främsta syftet med det kooperativa företaget äratt tillgodose medlemmarnas funktionella behov. En kooperativ verksamhetbedrivs inte för att förränta ett visst eget kapital. Den verksamhet sombedrivs inom det kooperativa företaget skall ha viss direkt beröring medmedlemmens egen verksamhet. De vanligaste exemplen är att tillhandahålla devaror och tjänster som medlemmen behöver eller att samla in, förädla och säljade produkter som medlemmen framställer. Öppenheteningår i det kooperativa företagets särart. Varje person med verksamhet iöverensstämmelse med kooperativets syfte har rätt att bli medlem men också rättatt avstå eller rätt att utträda ur föreningen. Jagskulle tro att det som de flesta människor känner till om kooperationen är dedemokratiska beslutsformerna. En medlem - en röst är vad som främst skiljerkooperationen från annan företagsamhet, där inflytandet utövas i förhållandetill satsade pengar. Tilldet som tillsammans skapar den kooperativa särarten hör ytterligare ett antaldelmål, som hänger samman med kooperationens folkrörelsekaraktär. Gemensamtför dessa är att de sträcker sig längre än till att endast tillgodosemedlemmens direkta ekonomiska intressen.