prot · G709161 · 1983-12-31 00:00:00 — Mom.17 (samhälleligt ägande av nya mineralfyndigheter) Utskottets hemställan - som stäHdes mot reservation 10 av -. 98 bifölls med acklamation. Mom. 18 (regler i gruv-och minerallagstiftningen om hänsyn till naturvår- JVr 161 '""'") Måndagenden Utskottets hemställanbifölls med 292 röster mot 20 för reservation 11 av Mom.20 (förbud mot uranprospektering och uranbrytning) Utskottetshemställan bifölls med 247 röster mot 64 för reservation 12 av . Mom.23 (nationalisering av privatägda mineralförekomster) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 13 av -bifölls medacklamation. Mom.24 (upplåtelse av kronoandel) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 14 av -bifölls medacklamation. Mom.25 (åtgärder för att förhindra utländska engagemang inom gruvnäringen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 15 av -bifölls medacklamation. Mom.26 (samarbetet mellan och ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 16 av -bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 4 (börsstyrelsenssammansättning) Utskottetshemställan bifölls med 169 röster mot 142 för reservation 1 av . Mom.5 (fondkommissionärs innehav av aktier m. m. för egen räkning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.7 (börsföretags inbördes ägarförhållanden) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.8 (börsföretags information till allmänheten) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Anmälantill talarlistorna för återstående ärenden Mom.9 (viss reglering av värdepappersmarknaden) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.10 (regler för börsintroduktion m. Utskottetshemställan - som stplldes mot reservation 6 av m. fl. - biföHsmed acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 (allmännariktlinjer för exportfrämjandet) Utskottetshemställan bifölls med 230 röster mot 81 för reservation 1 av m.fl. Mom.5 (exportfrämjande stöd till små och medelstora företag) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av m.fl.- biföHs medacklamation. Mom.9 (utbildningsfrågor) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av - bifölls medacklamation. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 5 § Anmälan tilltalarlistorna för återstående ärenden Tillkammarens ledamöter har utdelats förteckningar över de ärenden som kanbehandlas vid sammanträdena tisdagen den 5, onsdagen den 6 och torsdagen den 7juni. Motsvarande förteckning för kommer att utdelas senarei dag. Föratt jag skall få ten överbHck över arbetssitiiationen under riksmötetsslutskede vore jag mycket tacksam om de ledamöter som avser att delta i dekommande debatterna ville anmäla sig på talarlistorna möjligt. 6 §Avgifter på gödsel- och bekämpningsmedel Föredrogs ånyo skatteutskottets betänkande1983/84:47 om avgifter på gödsel- och bekämpningsmedel (prop. 1983/84:176)(förnyad behandling; ärendet bordlagt på grund av lika röstetal). Anf.94 (): Åberopande fredagens debatt yrkar jag bifall till reservationerna 1,2, 3 och 4 i skatteutskottets betänkande nr 47. Anf.95 (): Med hänvisning till den debatt som vi hade yrkar j ag bifalltill reservationerna 1, 3 och 4. Anf.96 (): Med hänvisning till tidigare debatt yrkar jag bifall till reservationnr 3. Anf.97 (vpk): Vid fredagens behandling av detta betänkande framkom inte några hållbaraerinringar mot det yrkande som framförs i motionen 2895. Enligt vad jag vet hardet inte heller inträffat någonting som skulle motivera ett annatställningstagande. Jag vill därför yrka bifall till motion 2895. Anf.98 (): Med hänvisning till vad jag framförde i debatten sistlidna fredag idenna fråga vill jag yrka bifall till hemställan i skatteutskottets betänkandeoch avslag på reservationerna samt nämnda motion. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.1 (avgift på gödselmedel) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 1 av m. fl. imotsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 2 (avgift på bekämpningsmedel) Utskottetshemställan, som ställdes mot .. deb reservation 2 av KnutWachtmeister m.fl. i motsvarande del, dels utskottets hemställan med denändring däri som föranleddes av bifall till motion 2895 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, bifölls med acklamation. A vgifterpå gödsel-och bekämpningsmedel Uppskovmed behandlingen av visst ärende Användningen avinkomsterna av avgifterna för andra ändamål än kompensation till jordbruket Förstbiträddes reservation 3 av m. fl. med 145 röster mot 17 förmotion 2895 av m.fl. i motsvarande del. 149 ledamöter avstod frånatt rösta. Härefterbifölls reservation 3 av m. fl. med 161 röster mot 151 förutskottets hemställan. Utskottetshemställan bifölls med 183 röster mot 129 för reservation 4 av KnutWachtmeister m. fl. Mom. 4 Utskottets hemställan bifölls. 1983/84:54 Tullfrihet föroraffinerade vegetabiliska fetter och feta oljor (prop. 1983/84:198) 1983/84:37Uppskov med behandlingen av vissa ärenden 1983/84:34 Uppskov med behandlingen av vissaärenden till /85 1983/84:26 Uppskov medbehandlingen av vissa ärenden 1983/84:33 Uppskov medbehandlingen av vissa ärenden Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. 8§ Uppskov med behandlingen av visst ärende betänkande 1983/84:39 om uppskov med behandlingen av vissatill utskottet hänvisade ärenden. 99 (): Jag har begärt ordet eftersom jag tillsammans med två andracenterpartister har en motion som berörs av förslaget att uppskjutabehandlingen av ärendena i föreliggande betänkande . sidaanser vi att motionen hade bort behandlas redan i vår. gällermotion 2339 om ett trygghetspaket för skogsbrukare. Det är anmärk- Måndaoenden ningsvärt att man försökerytterligare skjuta fram denna fråga. Det finns i 1004 nämligen redan ett systemför hur ett sådant här trygghetspaket skall kunna . Vad soinfattas är ett beslut. Det hade alltså varit naturligt att ta Sviselsättnines- upp motionen redan nu ochfatta beslut om att införa det föreslagna systemet, skavandeåteärder Det har inte varit möjligt att hos övriga partier få någon förståelse för denna synpunkt, varför jag inte tänker yrka på att motionen skaH tas upp tiH behandling. Jag.vill emellertid till protokollet anmäla att vi reserverade oss när utskottet behandlade frågan om uppskov. Överläggningenvar härmed avslutad. Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande1983/84:24 om sysselsättningsskapande åtgärder (prop, 1983/84:150 delvis). Utskottets hemställan om att betänkandet skulleavgöras efter endast en bordläggning bifölls av kammaren. Anf.100 (): Jag brukar normalt inte från denna talarstol meddela kammaren huruvidatidpunkten är sen eller inte, huruvida sinnestillståndet är tillfredsställandeeller inte eller huruvida jag hade tänkt gå upp i debatten eller inte. Den endesom gläds åt sådant är en viss chefredaktör för enda månatliga veckotidning.Jag får en hel del stoff i det här huset, brukar han säga förnöjt. Men,herr talman, är det inte normala förhållanden. De mestangelägna frågorna för löntagarna är om man skall få behålla vårt arbete, ellerom man som arbetslös skall få ett nytt arbete. I en hektisk och pressadslutspurtsvecka får en sådan här debatt inte ta . kommer det förmodligen inte att stå särskilt mycket omvad vi säger och beslutar beträffande arbetslösheten. Press- ochtryckeritekniska faktorer samt den stora mängden av ärenden lägger hinder ivägen även för den allra ambitiösaste riksdagsjournaHsten. Somförste talare i den här debatten har jag alltså med detta lämnat en förklaringtHl att debatten blir kort och "predikastisk". Vi i arbetsmarknadsutskottet avslutade sittarbete-för ca tio dagar sedan. Vad är resultatet av vårt arbete? Regeringenoch utskottsmajoriteten slår sig för bröstet. Man pekar på en hel del siffror och visar att det blivit bättre. Konjunkturuppgången har varit, och är, en hjälpare i nöden. Men är inte de goda siffrorna, som man säger, 103 kortsiktiga?Har ni utnyttjat konjunkturuppgången i tillräcklig grad? Svaret är tyvärr nej.Både i detta.avseende och vad gäller löneutvecklingen går ni dess värre mot ettmisslyckande. Iapril var antalet arbetslösa 15 000 fler än för ett årsedan. Antalet personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder ökade med 40 000.Vad har det blivit av löftena? Ni framställde er som en garant för en snabbförbättring av sysselsättningen. Men den totala arbetslösheten ökar. Och dessvärre bedriver regeringspartiet, med stöd av kommunisterna, en politik somlångsiktigt förvärrar situationen på arbetsmarknaden i stället för attförbättra den. Jagförutsätter att ordföranden i arbetsmarknadsutskottet och tillika företrädarenför utskottsmajoriteten ger en förklaring till den ökadearbetslösheten. Hur förklarar ni att den ökar när vi har enkonjunkturuppgång? Här är oppositionen enig om hur den ekonomiska poHtiken börutformas för att långsiktigt trygga sysselsättningen. första reservationen vid detta betänkande har de viktigaste delarna i dennapolitik angivits. första punkten säger vi att de offentliga utgifterna måste reduceras. I enartikel i för sedan meddelade finansministern glatt attbudgetunderskottet minskar. Min kommentar är att minskningen inte på långt närär tillräcklig. Finansministern pekade inte på det verkligt onda -nämligenränteutgifterna på 50-60 miljarder för in- och utländska lån. Nog skulle välåtskilHga av dessa miljarder kunna användas på ett mycket mera produktivt sätti stället för att skickas till bankirer, som en f. d. finansminister brukadesäga. Denandra punkten gäller skattetrycket. När människor nästan inte kan leva på sinlön är det allvarligt. Ytterligare skattehöjningar kan inte accepteras. Ja; nufår vi t. o. m. stöd av finansminister . Det framgår av hanssenaste utspel. Men inte bara det, han vHI t. o. m. sänka skatterna. Han tycksmer och mer likna ett slags papperstiger som är väl medveten om vad varenda svensktänker och drömmer om men som saknar mandat att genomföra det. tredje punkten slår vi på nytt fast att de kollektiva löntagarfondernaskall avskaffas. fjärde punkten betonas vikten av att marknadsekonomin stärks. Inte minstmåste sådana åtgärder vidtas som innebär att arbetsmarknadens funktionssättförbättras. Medtillfredsställelse pekar jag på att vi i den gemensamma borgerligareservationen särskilt understryker vikten av en ekonomisk politik som ger demindre och medelstora företagen möjHgheter att utvecklas och som medverkar tilllivskraftiga nyetableringar. Därigenom skapas nya arbetstillfällen, s.k.riktiga jobb. majoritetsyttrande är fogat 45 reservationer och 5särskilda yttranden - hälften är moderata. Även om en del reservationer delsberor på s. k. utskottsteknik, dels handlar om detaljer, är det stora antalet ett uttryck föratt vi på flera punkter skulle vilja ändra arbetsmarknadspolitiken. Detsom vi i moderata samlingspartiet bl. a. oroas över är att sysselsättningsproblementrots högkonjunkturen inte är på väg att lösas utan tycks förvärras. Därtillkommer att utsikterna ser mörka ut. Regeringens misslyckandemed att få till stånd en återhållsam avtalsrörelse är ett annat problem.Arbetskraftskostnadsökningarna blir mycket större än vad man räknat med.Näringslivets konkurrenskraft försämras. Somjag sagt ökar den totala arbetslösheten i stället för att minska.Visserligen har antalet öppet arbetslösa, exempelvis ungdomar, minskat, men detär tyvärr konsflade jobb som ungdomarna har. Vi vet att detta inte kan fortgåså länge till. Samtidigtär det betecknande för den svenska arbetsmarknadssituationen att detsaknas arbetskraft. Det gäller tekniker och personer i nyckelställning.Rörligheten är inte tillräcklig. Vi måste acceptera och inrätta oss efter attarbetslivet förändras snabbt. Nya arbetsuppgifter kommer, somarbetsuppgifter försvinner. Här krävs en rörlighet som inte bara är geografisk.Den måste också vara yrkesmässig. Men tyvärr hindras rörligheten av en hel delandra faktorer, inte minst av skattepolitiken. av reservationerna, nr 16, ifrågasätter vi om det nuvarande systemet ' förflyttningsbidrag är effektivt. Regeringen bör göra en utvärdering och översynav flyttningsstödet. Jag vill gärna säga att när vi talar om flyttningsstödöver hu'\aid taget menar vi att man självfallet inte skall stimulera tillöverdrift. När vi således stöder regeringens förslag om höjning av den s. k.starthjälpen är vår motivering, vilket vi anför i ett särskilt yttrande, nr 4,att ingen skall hindras flytta från arbetslöshet till ett arbete på grund avhöga flyttningskostnader. Däremotkan vi inte acceptera, vilket vi framför i reservation 20, regeringens förslagom ett särskilt lönebidrag för anställning av medflyttan-de. Det kan junämligen innebära att det blir en sned konkurrens på orten. De som redan bor påorten kan på detta sätt komma att missgynnas. Vidaretar vi i reservation 21 avstånd från bidrag till sökanderesor för jugoslaviskamedborgare. Det låter i och för sig positivt med bidrag till s. k.sökanderesor. Utskottsmajoriteten säger att försöksverksamhet av detta slag redanförekommer, i form av sökanderesor mellan och . Jag måste fåfråga : När redovisades resultaten av den försöksverksamheten?Nog borde vi väl först ha tagit del av de erfarenheterna innan vigår vidare? Eller skall vi fortsätta på den inslagna vägen utan att vi vet vadsökanderesorna mellan och har gett för resultat? Slutligenvill jag anföra ett par synpunkter i anslutning till reservationerna omarbetsmarknadsutbildningen, nr 24-28. Vi menar att utbildningen har storbetydelse när det gäller möjligheterna att få arbetsmarknaden att fungera. Härär det inte bara samhället som skall ta ansvaret. Ansvaret för utbHdningen,vare sig det gäller fortbHdning eller vidareutbildning, bör åvila både deenskilda individerna och arbetsgivarna. Statsmakternas roll skall vara attstimulera arbetsgivare och arbetstagare att investera i utbildning. Detfinns många exempel på att företag och anställda skulle ha klarat sig bättre omman hade satsat på utbildning. Att över huvud taget satsa på utbildningstärker företagens konkurrenskraft och gör den offentliga verksamheteneffektivare. Från ett japanskt företag berättas det att den som anställs iföretaget inte endast får den eller den arbetsuppgiften. Hon eller han deltarockså ständigt i en egenutbHdning, kanske livslång. Ju mer man satsar påutbildning i takt med förändringarna i och utanför företaget, desto störreberedskap har man inför eventuella kriser i företaget eller i branschen.Självfallet kan inte arbetsmarknadsutbildningen ersättas av denna typ avutbildningsverksamhet i arbetslivet.-Men den kan kompletteras, och den kanbegränsas. Meddetta, herr talman, ber jag att få yrka bifall till alla de reservationer sommoderater har avgett. 101 (): Jag skall ärligt erkänna att jag är litet illa ställd. Avsikten var,som framgår av talarHstan, att skulle ha deltagit i denna debatt,som vi litet felaktigt hade räknat med skulle komma något . förhindrad att vara här vid den här tidpunkten, och därför har det fallit påmin lott att säga några ord. Jag kommer att mycket kortfattat beröra dereservationer som har fogat till utskottsbetänkandet. Mankan inte underlåta att påtala att vi, trots att vi nu är inne i enhögkonjunktur, har en så hög arbetslöshet - en högre arbetslöshet än vi hadeförra året. Vi hade 137 000 arbetslösa, och det är 15 000 fler änvid samma tidpiinkt . har antalet personer sysselsattamed hjälp av arbetsmarknadspolitiska åtgärder ökat med 40 000. Detär ganska uppseendeväckande att man inte från regeringens sida har lyckats föraen politik som har lett till att arbetslösheten har kunnat minska, att man.intehar kunnat utnyttja högkonjunkturen. Det är i regel då det är lättast att fåned arbetslösheten. Det tyder på att den politik som regeringen för inte är denrätta ur arbetsmarknadssynpunkt. Den ger inte det resultat som jag är övertygadom att regeringen också vill uppnå, dvs. att så många som möjligt harsysselsättning. Det är alltså uppenbart att den politik som förs inte ger deavsedda resultaten. Vihar sagt i den reservation som samtliga icke-socialistiska partier står bakomatt den övergripande ekonomiska politiken, som vi vill föra på annat sätt,vilket också står angivet i reservationen, måste förenas med en aktivnäringspohtik som inriktas på de mindre och medelstora företagen. Det kanskeframför allt är där som mari går miste om sysselsättningseffekterna. Det är ide mindre och medelstora företagen man har lättast att öka sysselsättningen -det är den mest sysselsättningsintensiva delen av näringslivet. Vi efterlyseralltså en näringspolitik som ger företagen bättre förutsättningar. Jagskall ta upp en fråga som jag anser vara mycket viktig och som ocksådiskuterades förira veckan i samband med regionalpolitiken: Det gäller stödetför geografisk rörlighet. har alltid varit negativ till att ge ett ekonomiskt stöd till demsom flyttar från hembygden. Vi anser att man i stället bör satsa på att byggaut näringslivet i de delar av landet, där sysselsättningen f. n. är svag ochatt flyttning inte bör stimuleras. Här har vi alltså en helt annan uppfattningän moderata samlingspartiet, vars talesman alldeles pläderade för enökning av den geografiska rörligheten. Självfallet accepterar vi rörlighetmellan olika yrken, där detta leder till en ökning av sysselsättningen, men vitycker att det är viktigt att slå fast att sysselsättning skall skapas i debygder där människor bor. Däremot skall man inte använda resurserna för attstimulera människor att flytta. Vi vet vilka konsekvenser det blir både förglesbygderna och tätorterna. Jag som har varit verksam i i mångaår känner väl till,de negativa konsekvenser som flyttlasspoUtiken på 1960-taletledde tiH, inte minst i den här regionen. Framför allt drabbades naturligtvisglesbygderna, vilkas befolkningsunderlag tunnades ut, det befolkningsunderlagsom är nödvändigt för att en social service skaH kunna upprätthållas. Vårreservation 26 handlar om utbildningen inom dataområdet. Det kan kanske tyckasvara en onödig reservation, men med tanke på vad vi känner till fann vi detangeläget att klart säga ut att utbildningen skall kunna meddelas av samtligastudieförbund och inte knytas upp, så att bara ett studieförbund kommer ifrågaför utbildningen. Det är mycket viktigt att det finns frihet på detta områdeoch att alla har sa.mma möjHgheter. Vi har också en reservation beträffande ungdomsföretagande iMalmöregionen. Enligt vår åsikt är det angeläget att föra över något av deoutnyttjade medlen för att stimulera ungdomsföretagandet i , somju har en mycket svår arbetsmarknadssituation. Därför har vi föreslagit 5,5milj. för detta ändamål. Förslaget redovisas i reservation 40. Ireservation 13 ber vi om ett tillkännagivande till regeringen beträffandeungdomsarbete hos enskilda arbetsgivare vid försöksverksamheten i . Vitycker att det är viktigt att ungdomsarbete skall kunna ordnas hos enskildarbetsgivare, och vi har också tidigare drivit frågan i olika sammanhang. Med dessa något knapphändiga kommentarer ber jag att få yrka bifalltill samtliga reservationer där finns med. 102 (): Det har här antytts att detta varken skulle vara platseneller" tiden för att göra någon stor arbetsmarknadspolitisk exposé. Delshar vi en pressad arbetssituation i kammaren, dels har vi haft olikagenomgångar av arbetsmarknadspolitiken, främst då vi diskuteradearbetsmarknadsutskottets betänkande 1983/84:21, men också i då vi diskuterade regionalpolitik, 1983/84:23. Vid de tillfällenaredovisades utförligt vilka slutsatser utskottet dragit och var de olikapartierna står. Därför kan också jag begränsa mig väsentligt i de synpunktersom jag nu skall framföra. Låtmig erinra om att det inför den här sommaren känns som om man skulle viljaskicka med den ängslan och oro som utskottet känner - även omutskottsmajoriteten inte vill uttrycka det så tydligt som reservanterna i reservation1 gör - nämligen att vi visserligen har en högkonjunktur och en god aktivitet,men ändå har en hög arbetslöshet som också stigit . Deterinras om att antalet arbetslösa ökat med 15 000, och det är naturligtvisallvarligt. Parallelltmed den ökningen har vi också fått ca 40 000 flera i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Dettainger både funderingar och ängslan. I den mån departementet hade varitföreträtt här i kammaren skulle jag ha velat skicka med en hälsning att det börvara ett angeläget sommararbete för regeringen att fundera på detta. Vilkenstrategi skall man ha inför kommande höst och vinter och inför den senare delenav 1980-talen? Mycket talar för att vi på nytt får en fallande konjunktur ochatt vi kommer att släpa med oss en hög arbetslöshet in i en ny lågkonjunktur! Dennaoro borde finnas också inom , och jag hoppas att såär fallet, eftersom läget är allvarligt. Pånågra punkter gör utskottet korrigeringar i det förslag som fanns ikompletteringspropositionen. Jag vill nämna bara det som vi uttalar ibetänkandet på s. 22-23 vad gäller ungdomslagen. Lagen om ungdomslag antogs judagarna , efter stor vånda och ett intensivt arbete, och vi gjorderedan då rejäla ingrepp i lagförslaget. Som jag ser det var de viktigasteförändringarna att vi gav lagen en mera handikappvänlig inriktning och ävensade ifrån att den även skulle beröra de enskilda arbetsgivarna. På den senare punkten har det inte fungerat så som vi hade hoppats, vilket av och till hartagits upp här i . Utskottethar nu med anledning av en motion från , och moderatemautformat en anpassning av lagen som stämmer med den träffade uppgörelsen, ochdetta föreslås också bli intaget i lagtexten. Innebörden är att ungdomarnaskall beredas en hygglig möjlighet att komma ut också i det enskilda näringslivet.Motiven härför anges av utskottet vara att ungdomarnas egna intressenhärigenom skulle tillgodoses bättre och att de får ett större utbyte avpraktikperioden. Från den utgångspunkten ställer sig utskottet bakommotionskravet, som kommer att tas in i lagtexten. Jag tror, herr talman, attdetta är bra. Detföreslås vidare en förändring vad gäller möjligheterna till heltidsarbete, f.ö. en fråga där regeringen skaH återkomma tHl med en redovisning ihöst, i samband med en samlad utvärdering av effekterna och erfarenheterna avungdomslagen. Enannan punkt som jag vill nämna är de särskilda insatserna för glesbygderna.Under förra veckan tillfördes på utskottsmajoritetens förslag, men mot vadsocialdemokraterna i utskott och kammare önskade, glesbygdsinsatsernaytterligare 100 milj. kr. Vi fick med oss bl. a. i den satsningen.I dag har vi det omvända förhållandet: går emot det anslag om 25miljoner som regeringen föreslår, men socialdemokraterna tillstyrker det. Detinnebär att mittenpartierna, och , får huvudparten av deönskemål som vi har haft under uppfyllda, nämligen att detges ett större anslag för insatser i glesbygden. Vihar för vår del talat om 150 milj. kr., och det ser ut som om kommermycket nära det beloppet. Ena gången fick vi stöd från konservativt ochkommunistiskt håll, och får vi också stöd från socialdemokraterna ikammaren. Fattas bara annat när regeringen har tänkt sig samma sak på dennapunkt! Jag tror alltså att detta anslag är så viktigt att det är värt denförstärkning som utskottet föreslår. Detsamlade anslaget framgår väl av sammanfattningen på första sidan i utskottetsbetänkande. Där framgår också att med undantag för ROT-programmetföreslår samma anslags volym som regeringen. Somframgår av reservation 6 har och inte kunnat finna Hkamånga farligheter "uppmålade" på väggen som finner.Moderata samlingspartiet talar, tycker vi, alltför ofta om en konstladsysselsättning. Men ser man tiH de exempel som anförs blir man litet överraskadöver att m. fl. pekar ut åtgärder för 16-17-åringar,ungdomslagen m.m. Vad gäller just insatser för ungdomsgrupperna 16-17-åringaroch 18-19-åringar har ju tidigare varit med om att tillstyrkasärskilda insatser.