prot · G709123 · 1983-12-31 00:00:00 — I socialutskottets betänkande nr 20 behandlas också motion nr 980 avStina och mig. I denna motion begär vi att regeringen tar initiativså att inköp av alkoholhaltiga preparat i berusningssyfte förhindras. Frånolika håU i landet kommer ständiga larmrapporter om att många personer berusarsig med alkoholhaltiga preparat som säljs fritt vid bl. a. bensinstationer. Depreparat som missbrukas är T-röd och K-sprit. Enligt vår mening är dealltför lättåtkomliga. Enligtlagen om försäljning av teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat får sådanainte tillhandahållas, om det föreligger särskild anledning att anta att varanär avsedd att användas i just berusningssyfte. Efterlevs inte lagensbestämmelser kan bl. a. meddela varning eller förbjudaförsäljning. Mångakommuner har uppmärksammat på det ökande missbmket. Vi vet attsocialstyrelsen också har engagerat sig, men frågan är om det som hargjorts är tillräckligt. Avutskottsbetänkandet framgår att en kommunenkät har genomförts i syfte att få enöversikt över situationen i landet och med denna som grund sedan initieraåtgärder mot missbruket. Vid det tillfälle då enkäten gjordes uppgav 20kommuner att missbruket minskat och 62 att det var oförändrat. 51 kommuneruppgav att missbruket ökat. Det brådskar alltså med åtgärder, framför allteftersom missbruket går allt längre ner i åldrarna. Mångakommuner vidtar åtgärder. anges i betänkandet som ett bra exempel pådetta, och man nämner den kampanj som kommunen genomfört. lyckadeskommunen få i stort sett alla butiker att sälja preparaten över disk ellerförvara dem undanskymt. Klienter som vid försökets början missbrukade T-spritupphörde enligt uppgift med detta. Ocksåi min egen hemkommun har man lyckats få ner missbruket, i detta fallgenom ett fint samarbete mellan de sociala organen, frivilliga organisationeroch handeln. Socialstyrelsenhar med anledning av att flera kommuner efterlyst informationsmaterialframställt sådant. Detta har också använts i arbetet ute i kommunerna. Detfinns mycket att säga i det här ärendet när det gäller angelägenheten av attkomma tUl rätta med detta slag av missbruk, men jag skall nöja mig med deUa. Vi motionärer noterar med tiUfredsställelse att socialutskottet delarvår uppfattning om nödvändigheten av att förhindra inköp i berusningssyfte avalkoholhaltiga preparat av typen T-röd och K-sprit. Vi noterar också attsocialstyrelsen arbetar med informationsverksamhet på området. Vi har ingetannat yrkande än utskottets, men Uksom utskottet finner vi det angeläget attsocialstyrelsen verkligen följer upp resultaten av det som har gjorts och ocksåtar fortsatta initiativ för att förebygga missbruk av den här arten. Överläggningenvar härmed avslutad. Socialutskottetsbetänkande 19 Punkt 1 Mom. I (landstingenspatientdatabaser) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 1 av -bifölls medacklamation. Mom.3 (analys av kiropraktorers ställning i ) Utskottetshemställan ~ som ställdes mot motion 784 av medacklamation. Alkohol-och narkotikapolitik, m. m. Mom. 4 (samordning avabortförebyggande verksamhet) Utskottetshemställan bifölls med 287 röster mot 19 för reservation 2 av . 1ledamot avstod från att rösta. Mom.8 (icke-konventionella behandlingsmetoder) Utskottetshemställan bifölls med 184 röster mot 122 för reservation 3 av m.fl. 3 ledamöter avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 2 (samhällsinflytandeöver FoU i fråga om läkemedel) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av -bifölls medacklamation. Mom.3 (läkemedelsinformationen) Utskottetshemställan bifölls med 290 röster mot 19 för reservation 5 av . Mom.4 (omprövning av läkemedelsregistrering) UtskottetshemstäUan - som ställdes mot reservation 6 av -bifölls medacklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 4 (enskUda vårdinitiativ) Utskottetshemställan bifölls med 233 röster mot 76 för reservation 1 av . Mom.8 (fördelning av medel för information) Utskottetshemställan bifölls med 168 röster mot 142 för reservation 2 av . Mom.9 (medelsanvisningen till information m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Morn.14 (CAN:s framtida roU på drogområdet m. Utskottetshemställan bifölls med 168 röster mot 141 för reservation 4 av . Mom.18 (insatser mot kvinnomisshandel) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av -bifölls medacklamation. Mom.22 (socialt stödprojekt bland invandrarungdom m. Utskottetshemställan bifölls med 289 röster mot 20 för reservation 6 av . 1ledamot avstod från att rösta. Mom.23 (behandling av invandrarungdom inom vårdsektorn) Utskottetshemställan bifölls med 288 röster mot 21 för reservation 7 av . Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 1983/84:15 om anslag tillPostväsende m. m. 1983/84:100 delvis) och 1983/84:19 om anslag tillTrafiksäkerhet m.m. (prop. 1983/84:100 delvis). Trafikutskottetsbetänkanden 15 och 19 kommer att behandlas i tur och ordning. Voteringarna ägerrum i ett sammanhang efter avslutad debatt. Förstupptas alltså trafikutskottets betänkande 15 om anslag till Postväsende m. m. 115 (): Jag börjar med att yrka bifall till den moderata reservationen itrafikutskottets betänkande 15, där vi föreslår ett i förhållande tillutskottets och propositionens förslag minskat anslag till ersättning tillpostverket för befordran av tjänsteförsändelser. Vi menar att det är både möjligt och rimligt att haett lägre anslag, och vår besparing är 13 miljoner av 513 miljoner, som ärförslagsanslaget. Skälet till vårt förslag är en ambition att åstadkommabesparingar. Att avveckla underskottet i den offentliga sektorn är en avgörandeuppgift för vår politik. Vi har i våra motioner både redovisat en radbesparingsförslag och föreslagit systemförändringar, som får samma effekt,nämligen att lyfta av kostnader från statsbudgeten. Vitror att den förhållandevis blygsamma besparing som vi föreslår avseende dethär anslaget med lätthet kommer att kunna genomföras. Till det bidrar bl. a. enökad användning av andra kommunikationshjälpmedel än brev, t. ex. telex ochdata. Vi tror också att det är möjligt att ålägga myndigheterna störrerestriktivitet vad beträffar frankerade svarskuvert t. ex. och en störrerestriktivitet över huvud taget i försändelseomfattningen. Jag tänker inte utveckla detta så mycket mer utan vill bara somavslutning uttrycka det förmodandet, att det inte är alldeles otroligt att vinästa år kommer att återfinna det här besparingsförslaget i regeringspropositionen. Anf.116 (); , Herr talman! Jag vill först säga några ord ompostverkets investeringar. I propositionen fanns nästan en antydan om attavsikten inte bara var att låta postverket finansiera sina investeringar medhjälp av rörelsemedel utan att man också fritt skulle få välja vilkainvesteringar man ville använda sina medel till. Mot det protesterade vi genommotion 1983/84:414. Nuhar det enhälligt noterats att det inte bör vara fråga om någon ny princip närdet gäller vilka större projekt som skall få genomföras utan att äveni fortsättningen bör få ta ställning till dem. Det är närmast fråga om attpostverket, i stället för att som tidigare få ett statUgt anslag via budgeten,får använda sina egna överskottsmedel eller rörelsemedel för att finansierainvesteringarna. Mot den bakgrunden har vi avstått från att nu reservera oss. Jagvill också säga några ord beträffande postverkets portopolitik. Det finnskanske anledning till det, eftersom det är en ganska märklig blandning avporton som postverket f. n. har. Jag vet inte hur många som har observerat säger att det portosystem man har byggt upp är ett portosystem som baserarsig på den prestation verket gör. Detta är inte sant. En enskild person kaninte välja om han vill ha långsam eller snabb befordran av sitt brev. Han fårvackert betala det högre portot vare sig han tycker att det är bråttom ellerinte. Han kan inte få skicka ekonomibrev, om han inte har mycket storasändningar, vUket den enskilde sällan har. Enannan egendomlighet, som enligt mitt förmenande egentligen strider motinternationella postavtal, är att det är billigare att skicka en tidningeUer en bok som väger tiU en person som bor i i Pera än tiUen person som bor i i . Att mot den bakgrunden hävda att portona äranpassade till postverkets prestation torde vara ganska svårt. Jag vill gärnanämna siffroma. För ett brev eller paket som väger får om man vill skicka det till eller i . Om manvill skicka det till i resp. till i i , kostar det8 kr. enligt den taxa som gäller från . Jag hade hoppats att manskulle ha rättat till de här anomalierna. Man skulle ha låtit bli att höja deinrikes portona, när övriga porton successivt höjdes. Tyvärr har det inteblivit så. Jag får ändå uttrycka förhoppningen att man , för att nårimligare relationer mellan portona inom landet och dem som gäller tillutlandet, försöker arbeta bort sådana märkvärdiga portosättningar som de som f.n. gäller. 117 (); I trafikutskottets betänkande behandlas bl. a. postverkets förslag attrörelsemedel skall få användas för finansiering av samtliga investeringar ochatt ramarna för beslut som inte kräver regeringens godkännande skall vidgas. Inomregeringen håller man på med att se över om statsmakterna fortsättningsvis börstyra postverket genom att sätta ekonomiska mål och servicemål och i mindregrad styra verket genom medlen, t. ex. lokaler, organisationer ochfinansiering. Eventuella förslag kommer senare att redovisas. Utskottethar, liksom regeringen, ansett det angeläget att postverket forcerar sinbyggnadsverksamhet över landet med tanke på den sysselsättningssituation som råder. Med hänsyn till detta förordas att för /85medger undantag från gällande finansieringsprinciper; så att postverket fårmöjUghet att finansiera investeringarna med egna medel. Med anledning av att enöversyn pågår inom och att eventuella förslag kommer attredovisas senare har inte utskottet nu tagit ställning till nyafinansieringsprinciper. 4 angående ersättning till postverket för befordran av tjänsteförsändelserför /85 biträder utskottsmajoriteten regeringens förslag om ettförslagsanslag på 513 milj. kr. Mot detta förslag har m. fl.reserverat sig. De vill endast anslå 500 milj. kr. Utskottsmajoritetenanser dock att det under detta anslag redan har skett en viss minskning genomatt tjänstebrevsrätten inte längre omfattar utbetaN ningskort, inbetalningskortoch postanvisningar. Postverkethade beräknat ersättningsbehovet till 532 milj. kr., men regeringen har ibudgetpropositionen sänkt beloppet till 513 milj. kr. Därigenom har ju anslagetredan minskats. Jag ber därför, herr talman,att få yrka avslag på reservation 1. Postverketser ständigt över och förbättrar postservicen till allmänheten. Man har somutgångspunkt att denna service skall anpassas till kundernas krav utifrånrådande ekonomiska förutsättningar. Servicen skall vara snabb, säker ochlättillgänglig. kommer postverket att gå igenom standarden på dendagliga posttjänsten, och det innebär bl. a. att informationen på brevlådornases över och förbättras. Beträffande kontakten medandra staters postförvaltningar söker man tillvarata möjUgheternaatt ytterligare förenkla den internationella postut-växlingen, något som bedömssom erforderligt och möjUgt. Meddetta, herr talman, ber jag att få yrka bifall till trafikutskottets hemställani dess helhet. Anf.118 () replik: Faktum är att postverkets beräkningar grundas på de prognoserbeträffande tjänsteförsändelser som resp. myndigheter gör, och där kan det blistora felbedömningar. I försäkringskassorna, som ingår i de statligamyndigheter som omfattas av tjänstebrevsrätten, pågår just nu budgetarbetet. IStockholmskassan har man konstaterat att tjänstebrevsförsändelser iförhållande till tidigare beräkningar kommer att kosta 1 milj. kr. mindre.Stockholmskassans volym är ca en femtedel av samtliga kassors. Beträffandetjänstebrevsförsändelser kan man alltså räkna med ca 5 milj. kr. lägrekostnader enbart för försäkringskassorna. Eftersom den utvecklingen är orsakadav den mer utvecklade teknik som all statiig verksamhet kan dra nytta av, drarjag, herr talman, slutsatsen att en besparing på 13 milj. kr. Anf.119 () repUk: Låt mig kort säga till det är precis vad regeringen har tagit hänsyn till. 120Tredje vice talman (): Om jag buntar ihop tre fyra nummer av min hembygds tidning, ArvikaNyheter, och skickar den bunten tUl min kamrat på Värmlandsbänken, GunnarOlsson, som bor 1,5 å 2 mil från mitt hem, så blir portot , precis somRune sade. Om jag däremot skickar samma bunt av tillPeking kostar det . Det är enligt min mening en fullständigt orimUg effektav den taxeomläggning som skedde 1981. Jaghar i min motion pekat på att det förr var ganska vanligt att postverketskunder mellan sig sände tidningar, böcker och tidskrifter till en rimligkostnad. Den som flyttat från sin hemort var kanske glad att få några nummer avsin hembygds tidning tUl sin nya adress för att kunna följa med vad som händedär. Likaså var det vanligt, specieUt bland äldre personer, att man delade påveckotidningar och tidskrifter genom att skicka dem till varandra. Så kom denna chockartadeportohöjning 1981 för en del försändelser. Utskottetpekar på att omläggningen medförde vissa fördelar, men man är också så ärligatt man säger att de största prishöjningarna drabbade trycksaker. Det tyckerjag är en mycket "ödmjuk" formulering. Höjningen drabbade trycksakerpå ett chockartat sätt. Jag måste erkänna att jag har varit med så länge iriksdagsarbetet att jag förstår att det inte är någon mening med att ställa ettyrkande mot ett enigt utskotts hemställan, även om det sakUgt sett vore aldrigså motiverat att bifalla en motion. Därför skall jag inte ställa något yrkande. 11 protokoll 1983/84:122-123 Jag är emellertid tacksam för i ett par särskilda yttranden ändå i princip har instämt i min motion. OlleGrahn har gjort det i sitt särskilda yttrande, och och har gjort det i sitt. Man har förhoppningar om attorimligheterna kommer att slipas bort vid en kommande taxejustering. berättade att postverket kommer attförbättra servicen på en rad områden. Hon var initierad om vad som händer ipostverket. Därför vill jag ställa en rak fråga till : Kan manutgå från att det blir en justering av taxorna så att de störstaorimligheterna, bl. a. dem som jag har omnämnt, blir bortslipade? 121 () replik: Att man skall utgå från just de taxor somKarl har tagit upp kan varken jag eller någon annan i utskottetlova. Men jag kan nämna att man jämt håller på att se över taxorna. Därför kanvi väl hoppas på att det bUr någon ändring. 122 Tredje vice talman ()replik; Jag är tacksam för detta dellöfte. Jag troratt vi kan vara överens om att orimligheter av denna typ bör ses över. Härdrabbas faktiskt inte företag och stora kunder utan enskilda människor -framför allt pensionärer- som tidigare i stor utsträckning har utnyttjat dennamöjlighet på det sättet som jag har nämnt. Då tycker jag att det bör vara ettallmänt intresse att försöka påverka postverket. Utskottet kunde ha haft enmeningsyttring om detta. Men det är bra om bidrar till attpåverka postverket i rätt riktning. 123 () repUk: De internationella portotaxorna kan vi itrafikutskottet inte påverka. Men portot i är lägre än portot i övriganordiska länder. 124 Tredje vice talman ()replik; Jag hoppas att detframgick av min skildring inledningsvis att jag inte är ute efter deinternationella taxorna. behöver inte påverka portotaxan tillPeking. Den är rimlig. Påverka portotaxan till i . Då är jag nöjd. 125SVEN MUNKE (m): Det finns olika sätt att avslå motioner medhänvisning till skilda omständigheter. har presterat ettverkligt torftigt avstyrkande beträffande min motion 553 om ett frimärke medRaoul bUd. Det är därför jag tar kammarens tid i anspråk för att iett riksdagsprotokoU få en bredare uppmärksamhet fäst på att utskottet inte medett kraftfullt uttalande har velat påverka postverket i denna fråga. På många håll i västvärlden har man velat hedra RaoulWallenberg för de humanitära insatser som denne gjorde i i krigets slutskede.Som bekanträddade tiotusentals judar undan gaskamrarna genom att beviljadem provisoriska svenska pass. Detta sågs naturligtvis inte med blida ögon avden tyska ockupationsmakten, och som tjänstgjorde såsom förstelegationssekreterare levde ett farligt liv. Sombekant blev i krigets slutskede bortförd av sovjetiska trupper ochär försvunnen. Wallenbergsinsatser och hans stora räddningsaktion har väckt uppmärksamhet i helavärlden. Påmånga håll i västvärlden har man velat hedra . I har han blivithedersmedborgare. Han är den ende jämte avicke-amerikaner som hedrats på detta sätt. I ville man ändra pågrundtagen för att kunna göra till hedersmedborgare. I Australienhar man givit ut ett frimärke med bild. Man planerar nu en störrestaty i . Iandra länder hyllas på olika sätt. Man uppkallar platser, gator,skolor och institutioner efter honom. Bilden av hålls levande. Mendet officiella håller tyst. Vi har många förordningar och lagar i vårt land. En av dem gällerutgivandet av frimärken. 1 en kontakt med postverkets generaldirektör förklarade denne för mig att man vid verket har ett särskiltfrimärksråd. Detta råd har som rättesnöre att på frimärke inte skall avbildasandra nu levande personer än kungafamiljen. Dennaregel har man egentligen frångått. Vi kommer ihåg att man avbildadeSven Jerring medan han levde. Andra levande personer som finns påsvenska frimärken är t. ex. musikgruppen . och förekommerockså på frimärken. menar att dessa personer representerarnågonting- radion för Jerrings del, sport, konst och liknande. I övrigt är somsagt var principen att man inte avbildar nu levande personer på svenskafrimärken med undantag av kungahuset. skulle ge ut ett frimärke med bild, skulle dettauppfattas som att vi bekräftade att han vore död, och detta vill vi inte göra,sade generaldirektör . Men han sade också att ett brett intresseföreligger för att hedra med ett frimärke och att man eventuelltskulle överväga detta. Efter det svaret bedömde jag saken så, att ett uttalandeav i frågan skulle påskynda ett beslut i den riktningen. Därför skrevjag motionen. Utskottetstöder sig på en luddig frimärksförordning. Men är det attresignationen efter alla dessa år äntligen får vika och att något verkligengörs. Den kraften saknade tydligen trafikutskottet vid behandlingen av minmotion. Nästaår är det tillfångatogs av ryssarna. Därför är det attäntligen visa att - det land som tjänade - gör en officiellinsats för att hylla en av sina främsta företrädare. Detkan kanske vara av ett visst intresse för kammaren att få veta att det finnskrafter i av alla länder- där gjorde sin räddningsaktion -som försöker att ta fram den staty som man skulle resa en gång i slutet av1940-talet men som natten före avtäckandet fraktades bort av ryssarna tillokänd ort. Som framgår finns det världen över ett brett intresse föratt hedra och hans insatser. Vårt land, i vars tjänst var,utgör dock ett uppseendeväckande undantag. Man kan fråga sig, om det beror pårädsla för vår stora granne i öster eller på andlig snålhet att vi, i ettneutralt land, inte ens vill hedra en modig och framstående landsmanshumanitära insatser genom att utge ett frimärke med dennes bild. Det är medbeklagande jag måste konstatera att så är fallet. Av erfarenhet vet jag att ett yrkande gentemot ettenhälligt utskott är meningslöst. Av den anledningen låter jag det bero med vadjag här har sagt. 126MARGIT SANDEHN (s): Nej, , vi är inte rädda för landeti öster. Men vi hade faktiskt en liknande motion och gjorde då enmycket fyllig redovisning som finns att läsa i trafikutskottets betänkande1982/83:10. Utskottet kan inte bestämma över postverketsgeneraldirektör och postens kansli och frimärksråd. Det måste vara de som ialla fall själva får avgöra vem de skall ha på frimärken. 127 (); Jag nämnde i mitt förra inlägg att jag variti kontakt med postverkets generaldirektör i denna fråga, och det var efter denkontakten som jag bedömde att det skulle vara värdefullt med ett uttalande avriksdagen. Generaldirektören framhöll för mig att ett frimärke med RaoulWallenbergs porträtt skulle uppfattas som om postverket bekräftade attWallenberg var död. Det hindret skulle undanröjas av ett uttalande frånriksdagen. 128 (): Det är ett enigt utskott som står bakombetänkandet. Inte ens egna partivänner har stött hans motion. 129 (): Jag brukar säga att om många ställer sigbakom en dumhet, blir den inte klokare för det. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om trafikutskottetsbetänkande 19.) Kammaren övergår nu till att debattera trafikutskottetsbetänkande 19 om anslag till Trafiksäkerhet m. m. 1 fråga om detta betänkandehålls gemensam överläggning för samtliga punkter. Anslag tilltrafiksäkerhet m. m. Anf.131 (): Från anslaget C1. ; Trafik och administrationbetalas löner och omkostnader för verkets styrelse, trafik- ochadministrationsbyrån samt vissa tjänster inom kanslibyrån och den regionalaorganisationen. Vidare betalas verkets kostnader för informationsverksamhetensamt materialundersökningar och utredningar. Detta anslag ärskatte-finansierat. Frånanslaget C 2. : Fordon och körkort betalas löner ochomkostnader för fordonsbyrån, körkortsbyrån samt återstående delar avkanslibyrån och den regionala organisationen. Detta anslag äravgiftsfinansierat. Trafiksäkerhetsverkethar i årets petita, liksom tidigare, föreslagit att även anslaget Cl skallavgiftsfinansieras fr.o.m. /85. Verket påpekar attverksamheterna inom anslagen Cl och C2 är i hög grad integrerade medvarandra. kan inte se någon artskiU-nad i verksamheternasom skulle motivera skillnaderna i finansieringen. Det hör till ovanligheterna att ett statligt verk på detta sätt kommermed friska förslag till nya finansieringsformer och besparingar istatsbudgeten. är värt en eloge. Däremot är knappastregeringen värd någon sådan. Iår, liksom tidigare, säger regeringen nej. Man säger i budgetpropositionen attförslaget tidigare avvisats. Det nya förslaget ger enligt kommunikationsministernsmening inte anledning till någon ändring. Alltså inte en tillstymmelse tillmotivering! Densom letar efter motiven i utskottsbetänkandet letar också förgäves. Frånmoderat sida anser vi att trafiksäkerhetsverkets förslag är välmotiverat. Medtanke på den trängande betydelsen av att nedbringa statens budgetunderskottmåste vi ta till vara sådana möjligheter till besparingar somtrafiksäkerhetsverket föreslår. Jagyrkar därför bifall till den moderata reservationen vid trafikutskottetsbetänkande nr 19 som innebär en besparing på 23 milj. kr. AnslagtiU träfik-säkerhet m. m. 132STEN-OVE (); I trafikutskottets betänkande nr 19 behandlas anslaget tilltrafiksäkerhet i budgetpropositionen, bil. 1 enlighet med riksdagenstidigare beslut om en överflyttning av en viss del av trafiksäkerhetsverkets,TSV;s, informationsverksamhet till för trafiksäkerhetensfrämjande, NTF, sker nu i ett tredje och sista steg en överföring av medel frånTSV till NTF med 8 milj. kr. F. ö. redovisas också det arbete som pågår för attfrämja trafiksäkerheten, framför aUt då det gäller MC och cykUsterna. Tvåmotioner har behandlats i anslutning till denna del av propositionen. I denförsta, nr 2522, framhålls att de frivilliga organisationerna gör ettbetydelsefullt arbete för trafiksäkerheten och att de genom sin folkrörelsekaraktärkan skapa en bred opinion för trafiksäkerhetsinsatser. Anslagtill trafiksäkerhet m. m. motionen att det ärangeläget att de medel NTF får till sitt förfogande kommer de enskildaorganisationerna till del. Dethär är krav som trafikutskottet behandlat tidigare. Då har utskottet delatuppfattningen att trafiksäkerhetsintressets förankring i en bred folkopinionär en tillgång som på allt sätt bör tas till vara för att främja en ökadtrafiksäkerhet. Somockså framgår av propositionen har TSV och NTF regelbundna överläggningar föratt bl. a. kunna säkerställa ett effektivt trafiksäkerhetsarbete i enlighetmed tidigare riksdagsbeslut.