prot · G70943 · 1983-12-31 00:00:00 — Att ansökningar om bidrag utarbetas i samarbetemellan de boende och fastighetsägaren har betytt att många för hyresgästernabetydelsefulla förbättringar har kunnat genomföras och attmånga tidigare passiva människor har kommit med i en aktiv verksamhet direktkopplad till deras eget boende. Hundratusentals lägenheter har under de senaste årenberörts av miljöförbättringsåtgärder av olika slag, men det återstår mångafler som har brister, bl. a. då det gäller gemensamma lokaler, uteplatser ochandra bostadskomplement. De sämsta bostadsmiljöerna återfinns ofta i kommuneroch bostads företag som har stora ekonomiska problem. Många av dem anser siginte ha råd, eller har inte råd, att själva tillskjuta de medel som inte täcksin av bidrag. Om inte mera medel till boendemiljöbidrag anvisas utöver denökning som regeringen nu har föreslagit, innebär det att de av riksdagenfidigare beslutade temporärt vidgade möjligheterna att erhålla boendemiljöbidraginte kan fullföljas på grund av brist på medel. Då kommer många dåliga boendemiljöer inte att kunnaförbättras. Då kommer tusentals hyresgäster som arbetat fram planer ochförslag- och som med all rätt förväntat sig att deras bidragsansökningar skallbeviljas - att få avslag på sina ansökningar eller att få fortsätta att väntanågot eller . Risken är stor att aktuella projekt som led iförbättringar och i bemödanden om att hejda utflyttningar och minska antaletouthyrda lägenheter inte kan genomföras. För det mycket omfattande arbete somgörs av hyresgäströrelsen, de boende och de allmännytfiga bostadsföretagen föratt i snabb takt bygga ut och fördjupa boendedemokratin kommer det att få klartnegativa effekter. Kraven när det gäller tillgången på medel om möjligheternatill snara beslut om bidrag måste enligt vpk:s mening bättre fillgodoses, föratt man i större utsträckning och fortare skall kunna förbättra boendemiljönoch öka boendeinflytandet. Takten i förbättringsverksamheten måste öka och höjningenav bidragsmedlen gå snabbare, för att vi skall komma ifrån eftersläpningarna pådetta område och den medelsbrist som rått under . Jag vill, herr talman, i övrigt hänvisa till innehållet ireservationerna 2 och 3 i bostadsutskottets betänkande nr 7, och jag yrkarbifall fill dessa. Låt mig bara få göra en kommentar till vad som sägs i utskottsbetänkandet.Utskottet skriver att vpk skulle ha föreslagit att "ramen skall vidgas såatt alla nu inneliggande ansökningar skall erhålla bidrag". I vpk-motionensägs inte att inneliggande ansökningar skall erhålla bidrag. Vad vi talar om äratt man måste göra en sådan utökning av ramen att det ger möjlighet för allaatt kunna erhålla bidrag. Utskottet skriver vidare om vpk:s motion:"Motionärerna anser tydligen att det är tillräckligt att en ansökning görsoch att den därvid skall bifallas." Jag vet inte vad det är i motionen somföranleder en sådan slutsats. Låt mig än en gång upprepa att vi aldrig harvarit oförstående fill eller omedvetna om att det självfallet måste ske enprövning av alla de olika bidragsansökningar som finns. Ingenting i vår nu förevarandemotion eller i tidigare motioner i detta sammanhang kan ge stöd för sådanauppfattningar som utskottet här för fram. Jag har velat göra detta lillaklarläggande i anslutning till texten i utskottsbetänkandet. Särskilda sysselsättningspolitiska åtgärder (BoU) Särskildasysselsättningspolitiska åtgärder (BoU) 62 THUREJADESTIG (s): Ett av de områdensom regeringens förslag för att vidga sysselsättningen omfattar ärbyggbranschen. I propositionen föreslås bl. a. tidigareläggning av statligbyggnation, ökade åtgärder på bostadsmiljösektorn och ökade anslag tillbyggandet av samlingslokaler. Totalt beräknas sysselsättningseffekten bh attnärmare 2 000-3 000 personer kommer i arbete. Ekonomiskt rör det sig om 1miljard kronor. Omnågon vecka kommer att få ta ställning till ytterligare ettomfattande bostadsförbättringsförslag, vilket också kommer att stimulerasysselsättningen inom byggbranschen. Detråder enighet i utskottet om tidigareläggandet av den statiiga byggnafionen,och har behandlat stödet fill de allmänna samlingslokalerna. Låtmig betona att de ekonomiska ramarna för den delen ger mycket godsysselsättningseffekt. Somledamot av samlingslokalsdelegation kan jag intyga att denlånga köbildning som vi varit vana vid nu har kunnat pressas nedtill en någorlunda rimlig nivå. Men behovet är fortfarande stort. Det finnsbåde små och stora byggobjekt som snabbt kan sättas i gång. Det är alltså enarbetsmarknadspolitisk tillgång. Idet moderata tänkandet avstyrker nian dessa åtgärder. Den frågan har man drivitunder under tesen att samlingslokalsbehovet i vårt land inte är någonstörre angelägenhet. Eftersom vi har fört den debatten här i underett par år och några nya argument inte har anförts här , avstår jag frånytterligare kommentarer. Låtmig ändå ta tillfället i akt och uttala min tillfredsställelse över att manockså ökar bidragen till trossamfundens samlingslokaler, som man gör ikulturutskottets betänkande 6. Det är krav som vi har ställt i motioner, därjag själv har varit motionär, och som når högre aktualitet. Här får manockså samma effekt - man stimulerar folkrörelsearbetet och vidgar sysselsättningsramarna.Det är bra, för det är angeläget. Destatliga bidragen i boendemiljön är bevis på vår grundsyn och medvetenhet omatt anspråken på dessa bidrag har ökat. Därför tillförs ytterligare resurser.Boendemiljöbidragen kommer vi också att ta upp i betänkandet om ettbostadsförbättringsprogram, och det förstärker sålunda den sektorn ytterligare.Därmed bör också vpk bli tillfredsställt. Iproposition 26 föreslås också ökat stöd till bostadsområden med stort antalouthyrda lägenheter. De vidgade ekonomiska ramarna som föreslås skallunderlätta att bostäder i sådana områden skall kunna byggas om och nyttjas förandra ändamål. Det ger ett bra stöd till de värst drabbade företagen. Detsenare är naturligtvis inte minst angeläget. Stödåtgärderna-kompletterade med lån till lokaler- har prövats. Och jag vill säga till KerstinEkman, att de har visat sig ha god effekt och har stimulerat såvälbostadsföretag som kommuner att pröva olika åtgärder för att begränsa denegativa effekterna som överskottsproblemet utgör. Jaghar fört upp dessa frågor här i . Jag har dessa problempå näthinnan nästan , eftersom min hemkommun är en av landetshårdast drabbade kommuner när det gäller outhyrda lägenheter. Jagvill säga till att jag är medveten om att det kommer att behövasäven andra åtgärder för att bringa ned överskottet på lägenheter. Som framgårav utskottets majoritetsskrivning finns det starka skäl som talar för att vimåste vara mycket observanta när det gäller dessa frågor, och utskottet anförföljande i betänkandet: "I den budgetproposition som avlämnas i januari 1984avses en redogörelse lämnas för den hittillsvarande stödverksamheten. I dettasammanhang finns möjhgheter att bedöma stödgivningens utformning i ett störreperspektiv." Dettabetyder att vi från utskottsmajoriteten inte har stängt dörrarna för att aktualiseraäven nya former, men de får tas i sitt rätta forum. Med dettayrkar jag bifall fill utskottets yrkande. Särskildasysselsättningspolitiska åtgärder (BoU) Överläggningen var härmedavslutad. Mom.1 (sysselsättningsåtgärdernas inriktning) Förstbiträddes reservafion 1 av m. fl. med 141 röster mot 16 förreservation 2 av Lars-Qve . 150 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 151 röster mot 141 för reservation 1 av AlfWennerfors m. fl. 15 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 och 3 Utskottets hemställan bifölls. Mom.4 (tillfällig förstärkning av arbetsförmedlingen) Utskottetshemställan bifölls med 230 röster mot 79 för reservafion 3 av m.fl. Mom.5 (tvångsåtgärder inom arbetsmarknadspolitiken) Hemställan Utskottetshemställan bifölls med 280 röster mot 16 för bifall till hemställan ireservation 4 av . 11 ledamöter avstod från att rösta. Utskottetsmofivering godkändes med 220 röster mot 78 för godkännande av den i reservation5 av m. fl. 10 ledamöter avstod från attrösta. Mom.6 och 7 (ytterligare medel för arbetsmarknadsutbildning, m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Nr 43 Mom. 8 (försörjning av utförsäkradegenom arbetsmarknadsutbildning den '-'"') Q december198 Utskottets hemställan bifölls med291 röster mot 16 för reservation 7 av Mom. 9 (beredskapsarbete i kombination med utbildning) Utskottets hemställan - som ställdes rriot reservation 8av m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 10 Utskottets hemställanbifölls. Mom. Il (tidigareläggning av kommunala byggprojekt) Utskottets hemställan bifölls med 293 röster mot 16 förreservation 9 av Lars-Qve . Mom. 12 (införande av ett nyttbidrag till rekryteringsplatser) Först biträddes reservation 10 av AlfWennerfors m. fl, med 87 röster mot 16 förreservation 11 av Lars-Qve . 206 ledamöter avstod från att Härefter bifölls utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 10 av AlfWennerfors m. fl. - genom uppresning. Mom. 13 (enskilda beredskapsarbeten) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avAlf Wennerfors m. fl, - bifölls med acklamation. Mom. I4~I7 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 18 (anvisande av medel till Sysselsättningsskapandeåtgärder) Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservation 16 av m. dels reservation 17 av , bifölls medacklamation. Mom. 19 (den allmänna inriktningen av de särskildaåtgärderna till stöd för arbetslösa ungdomar i åldern ) Vid detta moment har, förutom ett antal yrkanden i sak,ställts yrkande om återförvisning av ärendet till utskottet för ytterligareberedning. Detta yrkande, som framställts av , avser hela dendel av utskottsbetänkandet som gäller förslaget till lag om ungdomslag, dvs.mom. 19-29, 31 samt 33-35 i utskottets hemställan. tänkandethar efter underhandskontakt med företrädare för partierna i Nr 43 utskottetbedömts utgöra ett särskilt ärende, och ett återförvisningsbeslut p_pfi _ fj berördärför inte övriga delar av utskottsbetänkandet. I enlighet med QHpppmhpr 10S3 tillämpadbeslutsordning tas återförvisningsyrkandet upp före yrkandena i Efter ställda propositioner på dels bifall till det avLars-Ove framställda yrkandet om återförvisning av mom. 19-29, 31 och33-35 till utskottet för ytterligare beredning, dels avslag på detsamma,bifölls yrkande med acklamation. Mom. 30 (stöd till lokala projekt mot ungdomsarbetslöshet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 35 avArne och - bifölls med acklamation. Mom. 32 (arbetsförmedling inom ungdomsprojekt) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 36 avAlf Wennerfors m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 36 (medelsanvisning för beställningar tillSIGA-verksamheten) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 39 avAlf Wennerfors. m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 37 och 38 Utskottetshemställan bifölls. Mom. 39 (tilldelningen av medel för lönebidrag) Utskottets hemställan bifölls med 226 röster mot 79 förreservation 40 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 40 (lönebidragets storlek) Utskottets hemställan bifölls med 288 röster mot 19 förreservation 41 av Lars-Qve . Mom. 41 (intensifiering av skogsvården) Utskottets hemställan bifölls med 291 röster mot 16 förreservation 42 av . Mom. 42 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 43 (gruvdrift m. m. i ) Utskottets hemställan bifölls med 291 röster mot 16 förreservation 43 av Lars-Qve . 10 protokoll 1983/84:42-43 Nr 43 betänkande 13 Fredaeenden Utskottets hemställan - som ställdes motreservationen av 9december1983 " - ' '''öllsmed acklamation. Mom.I (uttalande om lärlingsutbildningen) Utskottetshemställan bifölls med 258 röster mot 49 för reservation 1 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.2 och 3 (rekryteringsbidrag för platser i gymnasial lärlingsutbildning)Utskottets hemställan bifölls med 223 röster mot 78 för reservation 3 av RuneRydén m. fl. 6 ledamöter avstod från att rösta. Mom.4 (statsbidragssystemet för gymnasial lärlingsutbildning) Förstbiträddes reservation 4 av och -som ställdesmot reservation 5 av - med acklamation. Härefterbifölls utskottets hemställan med 226 röster mot 50 för reservation 4 avKerstin och . 31 ledamöter avstod från att rösta. Mom.7 (samverkan i fråga om datateknisk utrustning i gymnasieskolan) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av och - bifölls med acklamation. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av - biföllsmed acklamation. Mom.10 (visst samarbete i fråga om den gymnasiala yrkesutbildningen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av - biföllsmed acklamation. Mom.11 (gymnasieskolans dimensionering) Utskottetshemställan bifölls med 242 röster mot 64 för reservation 9 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.12 (inriktning av vissa utbildningsinsatser) Utskottetshemställan bifölls med 288 röster mot 17 för reservation 10 av . Mom. 14 (utvärdering avungdomsplatsernas utbildningsinslag) Utskottetshemställan bifölls med 164 röster mot 142 för reservation 12 av KerstinGöthberg m. fl. Mom.16 (ytterligare platser i vuxenutbildning) Utskottetshemställan bifölls med 291 röster mot 15 för reservation 13 av . Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Godkännandeav protokoll angående avskaffande av dödsstraffet Mom. 1 och 2 (särskildasysselsättningsskapande åtgärder) Utskottetshemställan bifölls med 214 röster mot 93 för reservation 1 av m.fl. i motsvarande del. Mom.3 (ram för beslut om bidrag till förbättring av boendemiljön) Utskottetshemställan bifölls med 288 röster mot 16 för reservation 2 av . 4ledamöter avstod från att rösta. Mom.6 (ekonomiskt stöd till vissa bostadsrättsföreningar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av och BirgittaHambraeus - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 1983/84:7 Verksamheten inom (redog.1982/83:23 och skr. 1983/84:72) Förstevice talmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar. 4 § Godkännande avprotokoll angående avskaffande av dödsstraffet betänkande 1983/84:4 om godkännande av protokoll angåendeavskaffande av dödsstraffet (prop. 1983/84:31). Anf.64 (): Sedan unga år har jag känslomässigt varit engagerad mot dödsstraffet.Jag blev ytterligare stärkt, när jag i bevittnade hur en ungturkisk soldat avrättades efter en summarisk rättegång . Mot bakgrunden av mitt personliga engagemang motdödsstraffet hälsar jag med tillfredsställelse de åtgärder som redovisas i dettautskottsbetänkande. Jag har också noterat det engagerade anförande motdödsstraffet som höll i under den senasteveckan. Jagär dock inte helt nöjd med regeringens agerande på alla plan i denna fråga.Sverige bör agera kraftfullt, när den yttersta av alla mänskliga rättigheter,rätten till det egna livet, sätts i spjutstångs ände. Det mest uttaladeexemplet på detta finner vi i dagens . Mot den terror som Khomeiniregimenutövar, mot brotten mot snart sagt alla mänskliga rättigheter och motmassavrättningarna, tycker jag att regeringen är alldeles för passiv. Jagvill ha detta noterat till protokoll. Jag har tidigare fört debattermed utrikesministern i denna fråga. Jag finner anledning att än en gång påminnaom detta. Jag har ingetyrkande. Överläggningenvar härmed avslutad. betänkande 1983/84:3 om verksamheten inom (redog. 1983/84:4). 65 (): Det vore orimligt att tänka sig att det nordiska samarbetet inte skulleförändras. Frågan är om inte den nu avgivna rapporten från den s. k.femmannakommittén måste ses som ett tecken på att den förändringen kommer attbli både avsevärd och betydelsefull. Mankan naturligtvis spekulera i orsaken till att kraven på effektivisering avsamarbetet gjort sig så starkt gällande just . Det finnssäkert många orsaker därtill. Liksom riksdagsarbetet i alla våra nordiskaparlament har ökat i omfång gäller detta också arbetet inom . Ioch för sig är detta ett gott tecken. Det innebär ju att våra nordiska länderpå allt fler områden strävar efter ett ökat samarbete. blir arbetetalltmer oöverblickbart för den enskilde riksdagsledamoten, allteftersompappershögarna växer. Underde har också regeringarna i de nordiska länderna växlat mer oftaän vanligt. Nya statsråd måste snabbt sätta sig in i ministerrådets uppgifter,och även där växer pappershögarna. I klartext kan man kanske uttrycka det såatt arbetet i ökad utsträckning förts över på tjänstemannaplanet, medan såvälregeringsmedlemmarna som riksdagsmännen fått svårare att överblicka deaktuella frågorna. Ett annat skäl till kravetpå effektivisering av samarbetet utgörs av de ekonomiskaförhållanden som sedan åtskilliga år fillbaka rått i samtliga våra länder.Island har haft en värre inflation än , och budgetunderskottenhar vuxit i alla nordiska länder. Kravet på ekonomisk åtstramning har gjort siggällande, och självfallet har detta märkts på arbetet inom Nordiska rådet.Fjärran än den tid när förslag på samarbete inom något nytt fält fördes framoch efter sedvanlig behandling alltid resulterade i en uppmaning tillministerrådet att instifta ett nytt organ för främjande av det nordiskasamarbetet. Dessa organ belastar nu våra budgetar och omöjhggör i praktikentillkomsten av nya samarbetsorgan som i dessa tider kanske skulle varabetydligt mer både aktuella och effektiva. har i sitt betänkande anfört att man medintresse ser fram emot en ökad effektivisering av det nordiska samarbetet, dessorganisation och arbetsformer. Jag tror att det intresset delas av allanordiska parlamentariker, och jag vill uttrycka en förhoppning om att det intekommer på skam. Det bhr allt tydligare att det egentligen bara finns tvåskäl av betydelse för det nordiska samarbetet. Det ena utgörs av det faktum attde nordiska länderna både historiskt, kulturellt och ekonomiskt har så starkaband mellan varandra att det mofiverar ett fortgående samarbete, varigenom viytterligare kan stärka denna vår samhörighet gentemot omvärlden. Samarbetetger oss helt enkelt ökade förutsättningar att hävda oss i internafionellasammanhang. Exempel på detta kan vi finna såväl i det intensifierade ekonomiskasamarbetet som i projekt av typen Today. Men det finns också ett andra skäl fill att samarbetet börintensifieras. På många olika områden kan varje enskilt land göra direktaekonomiska vinster genom att dela upp uppgifterna emellan sig. Det gällerexempelvis utbildning inom s. k. smala områden eller forskning av olika slag.Det blir i framfiden helt enkelt för dyrt för varje litet land att inom sinaegna gränser vara heltäckande. Jag skulle önska att man vid arbetet på utveckhngen avsamarbetet mellan ministerrådet och i högre grad tar hänsyn fillvilka rationaliseringsvinster man kan göra genom att låta nationella projektövergå fill att bli nordiska sådana. Den hänsynen måste i så fall också tas närdet gäller att lägga ned en pågående verksamhet. Så har t. ex. från flerahumanistiska fakulteter vid universiteten påtalats att nedläggningen avundervisningen i ett mindre vanHgt språk, i vilket undervisning bara bedrivs iett nordiskt land, får konsekvenser för hela . Det vore alltså önskvärtatt regeringen så att säga höll ögonen öppna för konsekvenserna också för våragrannländer av åtgärder som berör - om än indirekt - också dessa. Över huvud taget tycks det vara svårt - underligt nog -att få regeringarna att tänka nordiskt, när åtgärder av olika slag planeras.Särskilt angeläget borde ju detta vara om ekonomiska vinningar hägrar. I detsammanhanget vill jag gärna säga något om det nordiska forskningsrådet, som nukommit i gång med sitt arbete. Vi moderater var från början skeptiska till attinrätta ytterligare en samarbetsinstitution inom forskningsområdet - det finnsredan ett otal. Eftersom vi emellertid kunde se detta råd som en möjlighet tilleffektivisering av forskningssamarbete - effektivisering också i betydelsen rafionalisering- tillstyrkte vi bildandet avforskningsrådet. Jag vill gärna här som min personliga mening framföra att jaghoppas att rådet har mod och driftighet nog att göra en reell inventering ochevaluering av alla de olika och kostnadskrävande samarbetsorgan som finns. Dåförst kan rådet motivera sin existens och få möjlighet att utvecklas och blivad vi hoppas att det skall bli. Jag vill gärna nämna ett annat näraliggandeområde där det nordiska samarbetet inte hunnit med i utvecklingen och som vialldeles behandlade här i kammaren. Vid den senaste sessionen i framlades ett ministerrådsförslag utmynnande i rekommendation från om en handlingsplan på datateknologiområdet. Denna skulle också beröraundervisningsområdet. kulturutskott betonade också vid sitthöstmöte med ministrarna vikten av nordiskt samarbete för lärarfortbildningeninom datateknologiområdet. Vad har hänt? Varje land planerar för och köper in datoreroch mjukvaror till skolor i ständigt stigande omfattning, och lärarfortbildningplaneras och genomförs utan att man över huvud taget haft tid eller kanskemöjlighet att se över vilka vinster man kunnat göra genom det avkulturutskottet rekommenderade nordiska samarbetet. Utvecklingen går allt fortare inom många områden. har varit tungfotat, och jag uttrycker den förhoppningen att de nyasamarbetsformer som aviseras skall medge att det blir om inte lättfotat sååtminstone lättrörligare och mer anpassat fill den dynamiska utveckling som vihoppas skall bli verklighet i våra nordiska länder. Jag haringet yrkande att ställa, fru talman. 66RUNE (): Utskottet säger att det är medfillfredsställelse som man ser att berättelsen ger en fyllig och allsidig redovisningav verksamheten i . Det ärfakfiskt så att berättelsen visar det omfattande arbete som ändå förekommer pånordiskt plan. Utskottet pekar också på det mycket positiva i att rådetkunde anta en övergripande rekommendafion om en handlingsplan för ekonomiskutveckhng och full sysselsättning. Så kommer man fram till följande slutsats;"Detta visar att den redan tidigare eftersträvade samverkan inom depolitiska grupperingarna över nationsgränserna nu kommit att prägla även detekonomiska samarbetsområdet. Allmänt sett torde ökat gemensamt uppträdande avliknande politiska partier i rådet bidra till en djupare förankring avrådsarbetet i de nationella parlamenten." Detta är viktigt. Det är inte bara i parlamentet, här iriksdagen, som vi skall diskutera dessa saker. Vi har gett det nordiska arbeteten mera partipolitisk prägel genom att utveckla olika partigrupper:socialdemokrater, konservativa, mittengrupperna och vpk, alltså fyra grupper.Det är viktigt att debatten förs inom partigrupperna och ute ipartiorganisationerna på det lokala planet. Det storaproblemet när vi jobbar med de nordiska frågorna är att kunna föraut dessa frågor till det lokala planet och till den enskilde individen. Vihar gjort en undersökning bland stora grupper om deras kunnande och kännedom och dess arbete. Undersökningen visar att det finns mycket attgöra när det gäller att föra ut information. Inom rådet pågår nu ett intensivtarbete för att föra ut informationen. Man riktar sig till speciella grupper ochförsöker särskilt engagera folkrörelserna, som har en mycket stor uppgift isammanhanget. Jagskall ta upp ett par andra frågeställningar, nämligen narkotikan ochmiljöfrågorna. har mycket aktivt engagerat sig i narkotikafrågorna. Vihar lagt fast en handlingslinje och en gemensam målsättning, och jag tror attdet arbete som bedrivits har inneburit att man börjar få en likartad bedömningav problemen och samordnar insatserna. Detta arbete måste naturligtvisförstärkas ytterligare, men man har ändock lyckats lägga en väldigt bra bas. Denandra frågan är miljöfrågan. Under sessionen i antogs enrekommendation som gällde en överarbetning av programmet för miljösamarbete. Idetta program lyfte vi fram just försurningsfrågorna, som fick en helt ny ochlångt mera framträdande plats i det nya programmet . Det gällernämhgen ett gemensamt uppträdande och agerande på det internationella planet.Vi har den bestämda uppfattningen att ett enat kan åstadkomma myckethär.