prot · G709139 · 1983-12-31 00:00:00 — "Flyget har ett mycket bra konkurrensläge gentemotandra färdmedel på de långa Norrlandslinjerna. Stora avstånd mellan start ochlandning och högt procentuellt utnyttjande av flygplanens kapacitet är faktorersom sänker flygföretagens kostnader per passagerare och fraktkilon. Vi anser att SAS och på grund av flygets godakonkurrenssituation har alltför höga taxor på ordinarie flygresor och påflygfrakt på Norrlandslinjerna. Detta är hämmande för näringslivet. Staten är stor ägare i de mycket lönsamma flygbolagen . Staten bör genom regeringen använda sitt ägarinflytande till att sänkaflygets priser på långa avstånd i till självkostnadsnivå. Detta vore ilinje med den regionalpolitik norra behöver och som regeringen sägersig vara positiv till." Vi avslutar motionen med att yrka att uttalaratt regeringen skall 76 verka för lägre flygpriser förlängre avstånd i . Utskottet skriver relativt positivt om motionen. I gamlatider hette det "välvilligt". Men till regeringen vill utskottet intesäga någonting. Det beklagar jag. Det skulle behövas. Vi hade en debatt här ikammaren med kommunikationsminister . Där diskuteradesen utredning som låtit göra. Utredningen visade förNorrlands del, framför allt beträffande övre , att flygpriserna på femår hade stigit mycket mer än andra flygpriser. Flygpriset för sträckanMalmö-Umeå-Göteborg hade stigit , och det fanns också andrasiffror som var mycket skakande. Jag ingår i glesbygdsdelegationen, och vi hararbetat för att de här avlägsna delarna av skall bli föremål för enannan och mer gynnsam politik när det gäller transporter. Det är inte rättvistsom det nu är. Jag tyckte att , som själv är norrlänning och säkertförstår de här sakerna, från början var alltför tveksam till vad utredarnakommit fram till. Mot slutet av debatten hade han emellertid en annan ton. Jagtror att det hade varit värdefullt om utskottet mycket kraftigareunderstrukit betydelsen av det här. Jag är ledsen över att inte ens moderateroch centerpartister - som har den största förståelsen för problem ochde stora möjligheterna vid en riktig politik- inte har haft ett enda ord attsäga i ett särskilt yttrande. Men det kommer kanske nästa gång. Det är medbesvikelse man konstaterar att svenska folket i allmänhet inte ser på Norrlandsom någonting annat än en koloni, som har många viktiga råvaror och värdefullenergi, som kan skickas söderut. Sedan vill jag ta upp motion 1768 av och tremoderata Norrlandsriksdagsmän. Det är en bra motion, även om jag ställer miglitet tveksam till ett uttryck i motionen, där man talar om ett avlägset läge.Det är kanske onödigt skrämmande. Annars finns det saker i motionen, som det ärvärt att än en gång understryka. Bara det faktum att det fortfarande behövsmotioner om detta är ett bevis för hur liten förståelse det övriga harför de stora avståndens land och dess befolkningsproblem. I kammaren -ellerförr i kamrarna - har vi försökt att åstadkomma en ändring. har jagexempelvis talat om , som ligger i och som ocksåkan serva Arvidsjaur- och Arjeplogområdet. Så sent som , närkulturutskottet var i , framförde representanter för kommunernadäruppe vikten av att är öppen. Militären, som harflygplatsen, är också villig att ta emot civil trafik. Men det finns etthinder, eftersom det vid trafik utifrån måste finnas tull. Problem och återproblem. sade att flyttningen till varbra, och det är riktigt i stort sett, men han har inte någon känsla för att t.ex. jag förlorar en värdefull halvtimme. Allaföretagsrepresentanter från övre upplever samma sak. Man kan fråga sigom det inte hade gått ,att lösa problemen på genom ombyggnad, så att dethade blivit pengar över till flygplatser i t. ex. övre . Jag tycker att vad och hennes medmotionärerskriver i sin motion är någonting som bör läsas. För protokollet kan jagupprepa vad de betonar, nämligen att det i olika avseenden är viktigt medlikvärdiga Flygplatser m. m. Flygplatser m. m. förutsättningari olika delar av landet, att resultaten av de ekonomiska åtgärderna inte harvarit så uppmuntrande och att man måste kompensera för de långaavstånden. Flygtrafiken framstår som ett fördelaktigt alternativ. Det var detlilla jag ville ha sagt här , fru talman! I detta anförande instämde (). 86 (): Jag vill bara helt kort säga till det är en alldeles för svag motivering att behålla baradärför att skall kunna spara . 87 (): Om har något förstånd börhan begripa att det var ett exempel som jag tog - jag sade t. ex. Vi har jualla de som, enligt en utredning som i har gjort, meroch mer är hänvisade fill att ordna sina affärer genom flygning till ,Utöver de höga flygpriserna - som har gått upp så mycket - drabbas deav den ökade kostnad som trots allt restiden mellan Arianda och Stockholmscentrum innebär. Överläggningen var härmed avslutad. betänkande 22 Punkterna 1 och 2 Mom. 2(linjesjöfarten mellan och ) Utskottets hemställan - som ställdes mot utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till motionerna 416av i och samt 1263 av -bifölls med acklamation. Mom. 3 (taxesättningen i Gotlandstrafiken) Utskottets hemställan bifölls med 263 röster mot 39 förutskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall tillmotion 1769 av i motsvarande del. Mom. 4 (genomgående taxor) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion 1769 avGunhild i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 7(det s. k. Gotlandstillägget) Nr 139 Utskottets hemställan - somställdes mot motion 1769 av den i motsvarande del - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1 (enpermanent riksfärdtjänst) Först biträddes reservation 2 av - somställdes mot utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes avbifall till motion 1282 av och - med acklamation. Härefter biträddes reservation 1 av m.fl.med 118 röster mot 18 för reservation 2 av . 166 ledamöteravstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 184 röster mot118 för reservation 1 av m. fl. Mom. 2 (anslaget Riksfärdtjänst) Utskottets hemställan bifölls med 230 röster mot 71 förreservation 3 av m. fl. Mom. 3 a (handikappanpassning av kollektivtrafiken) Utskottets hemställan bifölls med 282 röster mot 19 förreservation 4 av , Mom. 3 b Utskottets hemställanbifölls, betänkande 20 Punkt 1 Mom. 2(flygplatser i ) Utskottets hemställan bifölls med 231 röster mot 69 förreservation 1 av m, fl, 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 6 (avgiftsbestämmelser för besiktning av luftfart) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avRolf Clarkson m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 7 a (vissa organisatoriska frågor m, m,) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avRolf Clarkson m, fl, - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls. Föredrogs jordbruksutskottets betänkande 1983/84:33 omhögre skoglig utbildning (prop. 1983/84:131). 88LENNART BRUNANDER (c): I detta betänkande från jordbruksutskottetbehandlas en proposition från regeringen angående den skogliga utbildningen ochen viss utökning och även en viss förändring av denna. I stor utsträckning ärdet ett positivt och bra förslag, men vi har haft en del synpunkter på det sättpå vilket förändringarna skett. Från har vi haft motioner angående enkombination av den skogliga utbildningen och jordbruksutbildning, och vi harhaft motioner rörande fördelningen av utbildningen på resp. . Dethar också funnits enskilda motioner som rört frågan om hur det beslut somriksdagen en gång fattade om utlokaliseringen till har följts upp. Vid behandlingen av detta ärende i jordbruksutskottet hardet förekommit hearings, och vi har fått information från berörda parter. Dennainformation har gjort att vi inte i reservationer följt upp de motionskrav somgällde fördelningen av utbildningen mellan och . I motionen från har vi gett uttryck för våruppfattning att även jägmästarnas marknadsinriktade utbildning skallförläggas till , Vi har emellertid fått vissa uppgifter från personer iUmeå som handlägger dessa frågor. Sedan har vi inte följt upp denna fråga. Mananser nämligen att det är riktigt att behålla nuvarande system. T, v, litar vipå att man gjort en riktig bedömning, I nämnda motion har vi också tagit upp frågan om att man iviss mån kunde kombinera den skogstekniska utbildningen medjordbruksutbildning. Enligt jordbrukspolitiska beslut skall det juvara en kombination av jordbruk och skogsbruk. Vi från anser attdet i stora delar av vårt land är en naturlig och riktig företagsform. Det ärdärför viktigt att de som skall jobba med sådana här saker får en sådanutbildning att de kan sköta sina företag på ett bra sätt. Del är emellertid inte säkert att man väljer bådeskogsbruksutbildning och jordbruksutbildning. Därför börskogsteknikerutbildningen kunna kombineras med någon form avjordbruksutbildning. Den möjligheten bör kunna finnas beträffande vissautbildningsplatser. har vi framfört samma krav när det gällerjordbruksutbildningen, dvs. att det på vissa platser skall finnas möjlighetertill utbildning i skogsbruk. Utskottsmajoritetenskriver att detta krav kan tillgodoses genom att jägmästarna i viss mån fårjordbruksutbildning. Även skogsmästarna och lantmästarna skall ha vissamöjligheter till en kombinerad utbildning, och det skulle vara bra. Men detlöser inte det problem som vi uppmärksammat. Det är nämligen den enskildebrukarens utbildning som ligger till grund för vår motion. Mot den bakgrundenhar vi reserverat oss. Vi.menar att man bör eftersträva en sådan lösningbeträffande skogsteknikerutbildningen som jag här redogjort för. Det är viktigtur den synpunkten att den som vill satsa på både jordbruk och skogsbruk iglesbygd också skall ha god utbildning på jordbrukssidan. Det gäller alltså denvars arbete till övervägande del består i skogsbruk men som valt skogsteknikemtbildningi stället för jordbruksutbildning. Med det anförda yrkar jag bifall till reservation 2 idetta betänkande samt i övrigt till utskottets hemställan. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 89PAUL LESTANDER (vpk): Den skogliga utbildningen måste efter handanpassas efter de nya kunskapskrav som växer fram i en näring däravverkningsmetoder, skogsodlingsvolym och tillväxtbetingelser genomgårgenomgripande förändringar. har i huvudsak anslutit sig tillförslagen i proposition 1983/84:131. Vid jordbruksutskottets betänkande1983/84:33 har endast två reservationer fogats. Reservation 1 tar upp frågan omundervisningen i skogsteknologi vid . Kravet på en sådanutbildning tillmötesgås i någon mån i utskottets skrivning. Man föreslårnämligen att en lektorstjänst i skogsteknologi inrättas i . Från kvalitetssynpunkt, och även för att den tänktaundervisningen skall ha nödvändig bredd och kompetens, är utskottets förslagotillräckligt. För Umeåregionen är en teknisk satsning mycket värdefull. Ifråga om strävandena att utveckla har den föreslagna enhetenen given plats. I en skrivelse till ledamöterna i jordbruksutskottet harSveriges Jägmästares och utvecklat sin syn påteknologienheten i . Man refererar först förslaget om en lektorstjänst: "Vi bedömer att detta inte är en tillräckligförstärkning utan föreslår i samråd med /SR istället en professur samt tvåtjänster som assistenter vid den skogsteknologiska enheten på Skogshögskolan iUmeå. Motivetför denna utökade satsning är - en förbättrad undervisning iskogsteknik och virkeslära för Skogshögsko lans studenter i - att kunna komplettera forskningeni med kompetens i teknik- och kvalitetsfrågor - att kunna komplettera debasvetenskaper som finns med tillämpad teknisk forskning 6 protokoll 1983/84:139-140 ' Nr 139 - den pågående koncentrationen avindustriell skogsteknologisk verksamhet Onsdaeenden inom regionen (BM och Valmeti mekaniska samt i Det här utlåtandet fångar på några få rader in behovet och angelägenheten Hösreskoslisut- samt de särskilda skälen för denna satsning. insikter!frågan bildning är obestridlig. I den gemensamma reservationen från vpk och folkpartiethar vi utvecklat en del av de skäl som finns för att ge enprofessur i skogsteknologi samt två assistenttjänster inom samma ämnesområde. I motion 2710, med , ochArne som motionärer, tar man upp samspelet mellan tillgängliga resurseroch uppställda mål och säger: "Skogshögskolans forskning i riskeraratt bli ensidig när kompetens i teknik och kvalitetsfrågor helt saknas. Vi serdet som ytterst väsentligt att söka finna helhetslösningar på de skogligaproblemen och att få till stånd ett intimt samarbete mellan tekniker ochbiologer." Jag vill yrka bifall till reservation 1 ijordbruksutskottets betänkande 1983/84:33. 90 (): Först en liten bakgrund: Det var vidbehandlingen av budgetproposition som fattade beslut om enöversyn av hela den eftergymnasiala skogliga utbildningen. behandladeutskottet en motion av m. fl. där det krävdes att riksdagenhos regeringen skulle anhålla om att en utredning tillsattes med uppgift att seöver den skogliga yrkesutbildningen. Motionen blev sedan bifallen av riksdagen.För att vara korrekt är det alltså den nuvarande jordbruksministern, som förresten finns i kammaren , som har initierat frågan. I propositionen föresläs bl. a. attskogsteknikerutbildningen skall ökas med 30 nya elevplatser, förlagda tillSkinnskatteberg. Under utskottsbehandlingen har ingen företrätt någon annanuppfattning än vad som sägs i propositionen, nämligen att nuvarande utbildningav skogstekniker behöver utökas, vilket också med tydlighet framgick avskogsutbildningsutredningens analys. Man behöver bara läsa platsannonserna ifackpressen för att få en klar bild av vad svenskt skogsbruk efterfrågar.Det är främst planläggare och skogstekniker. Förslaget i propositionen innebär otvetydigt enförbättring av den skogliga utbildningen. Det är därför av stort värde attantalet elevplatser genom utökningen i nu kommer att ökas från90 till 120 . Förutom de 30 nya platserna i kommerskogsteknikerut-bildning som att genomföras i , ochGammel-kroppa, och den förlängs med en termin till . I fråga omdenna utbildning finns till utskottsbetänkandet fogad en reservation,som har berört här, där man yrkar att skogsteknikerutbildningenborde kompletteras med en alternativ studiein- 82 riktning som innebär attskogsteknikerutbildningen samordnas med länt- bruksutbildningen,i syfte att tillgodose behovet av kunskaper för att sköta s. k.kombinationsjordbruk. Utskottet har ansett att skogsteknikerutbildningen iförsta hand bör syfta till att förbereda de studerande för yrkesverksamhet inomskogsbruket, och att det bör ankomma på styrelsen för lantbruksuniversitetetatt fastställa utbildningsplan. Det förutsätts redan i propositionen attexempelvis skogs-mästarutbildningen i viss utsträckning kan användas förkombinationer med bl. a. jordbruksutbildning - som det kan finnas skäl för -för den som avser äga och driva ett större kombinerat jord- ochskogsbruksföretag. Vi harfrån majoritetens sida därför avstyrkt reservafion nr 2. I den andra reservationen, som har berört,har och pläderat för en kraftfull satsning påundervisningen i skogsteknologi i . Som Lestander anförde anserreservanterna att en skogsteknologisk enhet bör inrättas i , vilket skullekunna bli ett mycket viktigt element i vidare utveckling. har departementschefen för sin del framhållit att hananser sig ha övervägande skäl som talar för att det avslutande åretsmarknadsinriktade utbildning liksom nu sker i . Detta var en uppfattningsom också delades av representanter för , som uppvaktadeutskottet när vi behandlade den här frågan. Jag har därför förståelse för omcenterpartiet, som sade, inte har följt upp kraven i demotioner som rör denna fråga. Det rådde nämligen en total enighet bland dem somdeltog i uppvaktningen om att det, som någon då framhöll, torde vara värdefulltatt man nu får arbetsro, och att inga nya förändringar initieras frånriksdagen. Det bör få ankomma på styrelsen för SLU att närmare besluta omutbildningens huvudsakliga innehåll och uppläggning och att därvid även angebl. a. hur utbildningen på resp. orter skall organiseras. Med det här anförda ber jag att få yrka bifall tillutskottets hemställan och avslag på de två reservationer som finns fogade tilldetta betänkande. 91LENNART BRUNANDER (c) replik: sade i sitt anförande attskogsteknikerutbildningen i huvudsak skall vara för dem som skall syssla medskogsbruk. Däremot tyckte han, precis som det står i utskottsbetänkandet, attnär det gäller skogsmästare och lantmästare kunde man ha en viss kombinationför dem som har större företag. Jag tycker för min del - och det är det vi harförsökt föra fram i reservationen - att det finns precis lika starka motiv föratt ha en kombination för dem som skall kunna sköta de mindre skogs-'ochjordbruksföretagen. Där kanske skogen är den större delen, men det kan ocksåfinnas en viss jordbruksdel som man behöver ha en särskild utbildning för attkunna klara. Därför tycker jag att det finns motiv för de krav vi har ställt.De motiven är lika starka som de som gäller skogsmästar- ochlantmästamtbildningen. Jag tycker att den biten är bra, men jag tycker inte attdet räcker. 92 (vpk) replik: Såvitt jag kunde förstå gälldelantbruksuniversitetets uppvaktning främst frågan om jägmästamtbildningen. Denandra delen gäller frågan om inrättandet av en skogsteknologisk enhet, som ioch för sig också föreslås i jordbruksutskottets betänkande. Men ytterst gällerdet frågan om kvaliteten och tjänsternas placering. Därför hör dennauppvaktning inte riktigt samman med den här frågan, som handlar om kvalitetenpå och omfattningen av en skogsteknologisk enhet i . 93GUNNAR () replik; Om jag börjar med det sista spörsmålet först,gällde uppvaktningen i hög grad det som här talar om. Efteruppvaktningen, som var mycket intressant, sade vi oss att med all respekt förde regionalpolitiska synpunkterna, som framförs i ett antal motioner, kanskedet ändå är värt att nämna i det här sammanhanget att det beslut som regeringentog skulle utgöra grunden för den fortsatta lokalplaneringen. Beslutetinnebaren förläggning av 235 personer till , 85 till . 93 tillGarpenberg och slutligen 16 till . Enligt de uppgifter som vi i utskottet har fått, bl. a.vid uppvaktningen som jag nämnde om, framkom det att nuvarande antalet tjänsteri uppgår till 248, dvs. ett antal som t. o. m. överstiger det antal somangavs regeringsbeslut. Samma positiva utveckling kan också noterasi . Sedan några ord till . Jag kan gärna gåmed på att reservanterna har rätt i att utbildningsberedningen bör ta allhänsyn till om det från yrkeslivet framförs krav på att det iskogsteknikerutbildningen skall finnas möjligheter att välja bort något ämneoch i stället lägga in en utbildning som tillgodoser kraven på kunskaper sompassar in på det kombinerade företagets skötsel. Jag är övertygad om attutbildningsberedningen i sådana fall kommer att beakta dessa synpunkter.Styrelsen för SLU är ju partssammansatt, och den gör fortlöpande en översyn avutbildningen. Jag tror inte att vi från sida skall gå in ochpeta i utbildningsprogrammet. Men om det kommer ett klart uttalat krav frånyrkeslivet -och jag vill understryka det - anser vi även från majoritetens sidaatt det inte är fel om reservanternas tankegångar beaktas. Jag är då övertygadom att så också kommer att ske. 94 (vpk) replik: Det är ett mycket klart uttalande frånyrkeslivet när Jägmästares och harunderstrukit behovet av en professur i skogsteknologi i och tvåforskartjänster. Jag behandlade detta mycket utförligt i mitt första inlägg.Det är också klart att man från universitets sida vill få en höjning avtjänsten från en lektorstjänst till en professorstjänst. 95 (): finns tre utbildningslinjer för denskogliga eftergymnasiala utbildningen: för skogstekniker, skogsmästare ochjägmästare. Dessa tre utbildningslinjer bör behållas även i fortsättningen,säger propositionen, och utskottet har ingen annan uppfattning. Utbildningenbedrivs vid och genomförs på sex orter i landet. Skogsteknikerutbildningen sker i , i ochvid och läns skogsskola i Gammelkroppa.Skogsmästarutbildning-en äger rum i . Jägmästarna utbildas vidden skogsvetenskapliga fakultetens tre huvudsakliga förläggningsorter - iUmeå, och . Den utredning som har sett över den skogliga utbildningenhar bedömt att behovet av skogligt utbildad arbetskraft kommer att öka något.Främst gäller det skogstekniker. Därför föreslås nu att antalet nybörjarplatservid skogs-teknikerlinjen ökar med 30 , från 90 platser till 120.Därigenom blir det möjligt att förstärka vissa inslag i utbildningen, bl. Utbildningen förlängs också med en termin - från tre till fyra.Samtidigt förkortas skogsmästarutbildningen från tre till två terminer. Vidare ger regeringen i uppdrag attpröva om det behövs en skogsbiologisk fördjupning inom jägmästamtbildningen. Från sida ställer vi oss bakom propositionensförslag, vilket framgår av jordbruksutskottets betänkande. Vi har dock en visserinran. Utredningen har föreslagit en förstärkning av ämnenaskogsteknik och virkeslära vid institutionen i . I propositionen om högre skoglig utbildning, vilken ärutgångspunkt för föreliggande betänkande från jordbruksutskottet, aviserarjordbruksministern en viss förstärkning av ämnet skogsteknologi inomskogshögskolan. En sådan förstärkning är angelägen vad beträffar institutioneni . Jordbruksministern säger i propositionen att han avser föreslåregeringen att en tjänst som universitetslektor i skogsteknologi inrättas medplacering i . Skogs- och jordbrukets forskningsråd har i sitt yttrandeöver landshövding utredning bl. a. betonat vikten av att ämnenaskogsteknik och virkeslära stärks i . Det kan vidare noteras - det ärprecis vad här har sagt - att Jägmästares ochForstmästares riksförbund via sin huvudorganisation /SR understrukit detönskemålet. I likhet med en uppvaktning från skogshögskolan anser man att detinte är en tillräcklig förstärkning med enbart en universitetslektorstjänst. I motion 2354 till årets av ,, och i likartade motioner av socialdemokratiska ledamöter och avledamöter kommunisterna krävs att den aviseradeförstärkningen sker genom att en professur i skogsteknologi inrättas i ochdärtill två assistenttjänster. Ireservation 1 till jordbruksutskottets betänkande har jag tillsammans med PaulLestander biträtt det mycket välmotiverade förslaget i motionerna. Det skullevisserligen kosta något mer än den organisation jordbruksministern föreslårregeringen. Vi anser det dock inte rimligt att, som jordbmksminis- tern gör i propositionen, säga att det är angeläget med enförstärkning men sedan notera att förstärkningen inte kostar mer än att detryms inom det givna anslaget. Vi menar att en verklig förstärkning, som ärvälmotiverad, också måste få kosta något. Motivet för denna utökade satsning är - det har också PaulLestander tidigare citerat från : "- en förbättrad undervisning i skogsteknik ochvirkeslära för skogshögskolans studenter i - att kunnakomplettera forskningen i med kompetens i teknik- och kvalitetsfrågor - att kunnakomplettera de basvetenskaper som finns med tillämpad teknisk forskning -den pågående koncentrationen av industriellskogsteknologisk verksamhet inom regionen". Inte minst i norra är det av vikt att forskningoch experiment liksom utbildning i skogsteknologi utvecklas, förbättras ochfördjupas, I de mycket stora barrskogsområdena i norr, där föryngringen oftavisar sig svår att genomföra, är det av väsentlig betydelse att såväl avverkningsmetodersom teknik när det gäller återväxtåtgärder noga följs upp. En väl utbyggdforsknings- och utbildningsenhet i skogsteknologi vid skogshögskolan i vi är befogad. Jag yrkar, herr talman, bifall till utskottets hemställanutom i de delar som upptas i reservation 1, som jag yrkar bifall till. 96 (); Bara mycket kort till : Sammansättningen av den uppvaktningvi hade i utskottet var sådan att man klart kan säga att den tillvaratog Umeåsoch intressen gemensamt.