prot · G709106 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:106 Förhandlingarnaleddes till en början av tredje vice talmannen. 23 §Anslag till vuxenutbildning Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkande /84; 14 om vissa anslag till vuxenutbildning (prop. 1983/84:100delvis). 113 TREDJE VICE TALMANNEN; I fråga om detta betänkande hålls gemensam överläggningför samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningen får yrkandenframställas beträffande samtliga punkter i betänkandet. 114 PER (); Skolan har ont om pengar. Det gäller ,men det kommer i än högre grad att gälla . Den socialdemokratiskaoförmågan att göra något åt landets finanser som varaktigt skapar nya resurserkommer att ställa hela det svenska samhället inför betydande påfrestningar närden nuvarande lättsinnesfesten är över. När ett på nytt stigande budgetunderskott till slut måstepressas tillbaka kommer inte många verksamheter att kunna hållas undan. Ocksåskolan måste vara beredd att dra sitt strå till stacken. Att medge detta är inte uttryck för någon önskan attberöva skolan de resurer den behöver för att kunna förmedla en kvalitativtfullgod undervisning. I stället handlar det om en realistisk bedömning av vadsom kommer att bli oundvikligt. Vi gör skolan den bästa tjänsten genom att se sanningen som den är. För varje verksamhet som tvingas spara pengar är det enfördel om det kan ske i välövervägda former. Så har det som bekant inte alltidvarit när det gäller de senaste årens skolbesparingar. Mer ellermindre berättigad indignation hos lärare och elever har negativt påverkatarbetsglädjen i skolan. Sådana stämningar gagnar inte undervisningsresultatet.Det är dags att välja en ärligare och mera långsiktigbesparingsstrategi än vad riksdag och regering gjort. Det är självklart sant att det också inom skolan - precissom inom alla andra områden - går att snåla litet varstans. Större besparingar- och sådana slipper vi, som sagt, inte undan - kräver emellertid en annanteknik. Vi måste välja vilka uppgifter utbildningsväsendet skall ge prioritetföre andra. Och "vi", det är , som ytterst har att taanvaret för både resurstilldelning och skolans innehåll. För ossmoderater gäller följande prioriteringar. Ungdomsskolans basverksamhet måste i fortsättningenundandras från besparingar. Det innebär att skolutbildning av äldre i vårtförslag får stå tillbaka för utbildningen av unga. Tillräckliga resurser måste vidare reserveras för självaundervisningen. Det innebär att satsningar på umbärliga lokaler, utrustning ochpersonal för andra uppgifter än undervisningen åsätts lägre prioritet. Till slut innebär vårt förslag en ambitionssänkning ifråga om hemspråksundervisningen. För att garantera tillräckliga resurser tillden oumbärliga skolutbildningen bör hemspråksundervisningen organiseras på ettsådant sätt att undervisningen erbjuds utifrån striktare kriterier än i dag.Invandrarna måste emellertid under alla omständigheter kunna tillförsäkras ensådan bas i det egna språket att den kulturella identiteten kan upprätthållas. Ifrån dessa prioriteringar lägger vi upp vårreformstrategi för skolan inte bara under det innevarande utan förden övergripbara framtiden. I dagens debatt handlar det om prioriteringen av ungaframför äldre studerande. För att klara tillräckliga resurser tillungdomsskolan inom ramen för en ansvarsfull ekonomisk politik får såväl komvuxsom viss utbildning i studieförbundens regi maka på sig. Det innebär påtagligapåfrestningar på vuxenutbildningen, det skall inte förnekas. Men alternativet -att spara litet här och litet där med resultatet att ingen skolform klarar sinuppgift - är värre. Hans Nyhage kommer senare att utveckla vår ståndpunkt ifråga om studieförbunden. kommer på samma sätt att motivera vårståndpunkt att inte tillstyrka statsbidrag till den kommunistiska folkhögskolani . I fråga om komvux och annan motsvarande vuxenutbildning vill jag baraunderstryka följande: Trots en betydande besparing klarar vi moderater attgarantera två viktiga vuxenutbildningsfunktioner, nämligen kompetensutbildningoch nivåhöjning av en äldre generations grundläggande kunskaper. Av likacentral betydelse som ungdomsskolans utbildning är nämligen den vuxenutbildningsom syftar till att ge dem i den äldre generationen, som i ungdomsåren intefick chansen att få utbildning upp till en nivå som motsvarargrundskolan, chansen att förkovra sig. Möjligheten att nu reparera detta måstevi under alla omständigheter kunna garantera. Viktigt är det också, herr talman, att inom komvux kunnaerbjuda möjligheter att komplettera kunskaper nödvändiga för vidare studierinom högskolan.Särskilt angeläget blir detta, om man i likhet nied oss moderater vill ge deolika gymnasielinjerna en klarare profil än vad regeringen uppenbarligen syftartill. Dessa båda uppgifter, kompetenskompletteringen och den grundläggandeutbildningen på grundskolenivå, kan alltså trots våra besparingar.Skulle det visa sig att annan komvux-verksamhet som av olika skäl kan bedömassom särskilt värdefull riskerar att drabbas, är det enligt vår mening knappastorimligt att tänka sig en viss avgiftsfinansiering av sådana utbildningar. Vi måste spara mer än vad regeringen orkar med, och vi måste göra detbättre. Skolan har rätt att kräva ordentliga besked om vad vi förväntar oss avden och öm vilka verksamheter vi är beredda att låta stå tillbaka för andraverksamheters skull. Pengarna räcker inte till allt, men till det som skolanoundgängligen måste klara skall det alltid finnäs pengar nog. 115KERSTIN (): Behovet av vuxenutbildning är och kommer iframtiden att vara mycket stort. En kärv arbetsmarknad gör detta behov särskiltpåfallande. Det må gälla fortbildning och vidareutbildning, återkommandeutbildning, omskolning eller att förbättra en låg grundutbildning. Det kannoteras att SÖ i sin långtidsplanering gör exakt samma bedömning. I utbildningsutskottets betänkande nr 14 behandlas vissaanslag till vuxenutbildning. Till betänkandet är fogade två reservationer fråncenterpartiet. I reservation nr 5 föreslår vi ett höjt tilläggsbidrag tillstudiecirklar i glesbygd, dvs. stödområdena A, B och C. Det har skett enpåfallande minskning av antalet cirklar i dessa områden, det kan man notera. Delvisberor detta på vissa förändringar av områdesgränsernå. Men minskningen berorockså på ökade kostnader inte minst genom fördyrade resor. Därmed har man ocksåfått höga cirkelavgifter. Vi anser att ett höjt tilläggsbidrag till denna verksamhetär nödvändigt för att kunna erbjuda människor bosatta i dessa områdencirkelverksamhet och kulturaktiviteter. För väldigt många som bor på dessaorter är studieförbundens utbud enda möjligheten att få del av dessaaktiviteter. avlämnade utredningen om svenska för vuxnainvandrare sitt slutbetänkande. Detta sändes av dåvarande regeringen omedelbartpå remiss. Vid regeringsskiftet var arbetet på en proposition ifrågan långt framskridet. Frågan har förhalats gång på gång. 1oktober 1983 lovade invandrarministern att propositionen skulle komma"". I propositionsförteckningen aviseras att deneventuellt skall läggas fram . Det är djupt beklagligt att man i dennaangelägna fråga som en följd av regeringens dröjsmål inte har kunnat komma framtill en lösning. Mot denna bakgrund hemställer vi i reservation 14 att enproposition öm en reform att svenskundervisningen för invandrare föreläggsriksdagen i så god tid att reformen kan träda i kraft . Så någraord om reservation 6 från . Först ochfrämst vill jag erinra om 1974 års beslut om den statliga A nslag till vuxenutbildning Man slog fast ett antal mål som manskulle försöka förverkliga. Ett önskemål gällde att man genom de beslutadesatsningarna skulle nå ut till nya grupper. Kulturen skulle vara till för allamänniskor. Vidare slog man fast hur viktigt det är att människor stimulerastill egen skapande verksamhet. Bidraget till kulturverksamheten inomstudieförbunden har varit ett instrument i strävandena att nå uppsatta mål. 1dagarna har vi fått veta att man, trots att det hänt mycket påkulturverksamhetens område, inte har lyckats uppnå sina mål. Det gällersärskilt ansträngningarna att nå ut till nya grupper. Därför är det bådebeklagligt och förvånande att man inom moderata samlingspartiet vill minska dethär angelägna anslaget med så mycket som 30 milj. kr. Man kan fråga sig vilka grupper anslaget är avsett för.Ja, det är just de grupper som jag nämnt tidigare i mitt anförande. Det ärgrupper som av sociala, ekonomiska eller geografiska skäl inte har möjlighetatt delta i olika kulturaktiviteter. För dessa människor är det synnerligenbetydelsefullt att de verkligen får en chans. Bidraget skall också användastill att stimulera barn- och ungdomsverksamheten, som är ett mycket fintalternativ till den skräpkultur som breder ut sig. I det avseendet är nämndagrupper särskilt utsatta. Per sade i sitt anförande att det inte finnstillräckligt med pengar. Det är naturUgtvis sant. Han sade också att det ärviktigt med en prioritering. Vi har precis samma uppfattning. Vår filosofi ärden att om prioriteringar skall göras, måste man slå vakt om just degrupper som är mest utsatta, dvs. de sämst ställda. En av de viktigastesatsningar som vi kan göra är just satsningen på kulturverksamheten. Jag vill tillägga att det tack vare olika forsknings- ochutvecklingsarbeten är mycket klart bevisat när det gäller språkförståelse ochläsinlärning att det är de barn som på ett mycket tidigt stadium kommit ikontakt med olika kulturaktiviteter, med litteratur, musik, dramatik, visor ochramsor som har ett försprång vid skolstarten. Det är därför mycket viktigt attde utsatta grupperna får en chans, att vi hjälper dem så att de har sammautgångsläge som andra när skolan börjar. Jag yrkar bifall till reservationerna 5 och14 samt i övrigt till utskottets hemställan. 116LINNEA HÖRLEN (fp); Under har svenskskolpolitik medfört en breddning av utbildningen på praktiskt taget allanivåer. En nioårig grundskola har genomförts, som ökat skolplikten upp till 16års ålder. Gymnasieskolan fångar upp större delen av ungdomarna i16-19-årsåldern och har ändå utrymme för en stor grupp elever av äldre årgång.Vid sidan av ungdomsskolan har vi också fått ett rikt förgrenat nät avutbildningar för vuxna i form av vuxenutbildning, AMS-utbildning,folkhögskolor och verksamhet genom studieförbunden. Det är denna vuxenutbildning som vi nu har att behandlahär i kammaren. En viss sektor av utbildningen kan dock aldrig betraktasisolerad från de övriga.Den aktuella situationen för resp. utbildningssektor skiftar till år.Än kan den ena, än den andra sektorn vara mest angelägen att stödja. Detta ärbakgrunden till att vi från sida har föreslagit överföring aven del resurser från vuxenutbildningssektorn till högskoledelen. I det kärvaklimat som råder när det gäller sysselsättningen för ungdomar tror vi att detär viktigt att ge ungdomarna en så god utbildning som möjligt. Det har ju visatsig att ju bättre utbildning ungdomarna har, desto lättare har de att få enfast anställning. Vi ser också en gedigen utbildning som ett medel ätt på siktförbättra ekonomiska läge. Goda kunskaper är en förutsättning förkvalitet, tillgångar som är av värde i den internationella konkurrensen. Ensatsning på god ungdomsutbildning ser vi därför som en åtgärd vivill prioritera. Då vi inte vill öka budgetunderskottet, måste det ökadeanslaget till högskolan tas någon annanstans, och vi har då valt att minskaanslagen till Komvux, till studieförbunden och till viss centralkursverksamhet. Beträffande Komvux menar vi, i likhet med statsrådet, attdet finns möjligheter till resursbesparande samverkan över kommungränserna. Vitror också att en mera flexibel resursplanering kan leda till ett effektivareutnyttjande av tillgängliga medel. Regeringen föreslår vidare en kraftig uppräkning avbidraget till studiecirklar i vad gäller tilläggsbidraget som avserhandikappverksamhet samt studiecirklar i hemspråk, svenska, matematik ochsamhällsinriktade ämnen samt en höjning av det s. k. glesbygdsstödet. Enligtvår uppfattning behöver någon höjning inte göras av bidragen avseendenhemspråk, svenska, matematik och samhällsinriktade ämnen. Däremot är detsjälvklart att tilläggsbidraget i den del det avser handikappverksamhet ochglesbygdsstöd räknas upp enligt förslaget. Under anslaget C 8. Bidrag till viss centralkursverksamhet lämnas bidrag till ett antal intresseorganisationer för kurser iskilda ämnen i deras regi. I nuvarande statsfinansiella läge anser vi inte attdet längre är motiverat att staten lämnar bidrag till dessa organisationer. Jag ber därför, herr talman, att få yrka bifall tillreservationerna 2,4, 9 och 17. Vad folkhögskolan beträffar vill jag uttrycka mintillfredsställelse med att utskottet, med anledningaven folkparti-centermotion,föreslåratt regeringen bemyndigas att öka folkhögskolans totalaundervisningsvolym i syfte att vidga möjligheterna till folkhögskolestudier förde arbetslösa som får särskilt studiestöd för arbetslösa. Vidare har jag medtacksamhet noterat att regeringen tillmötesgått önskemålen från Ljungskilefolkhögskola att få en högre tilldelning av bidragsveckor. Därmed får dennaskola bättre möjlighet att utnyttja sina lokaler, till gagn för sin ekonomi. En annan folkhögskola som befinner sig i en liknandesituation är . I enlighet med nedtrappningsbeslutet förett par år sedan har man minskat antalet elevveckor med ca 3 000. Ett sådantingrepp i verksamheten medför naturligtvis konsekvenser för ekonomin, i allsynnerhet som skolans lokaler är relativt nybyggda och ännu belastas med lånpå mellan 8och 9 milj. kr. Att finna full ersättning för de uteblivna lokalintäkterna harinte visat sig möjligt, och därför får skolan vidkännas ett betydandeunderskott i sin budget. Det är emellertid min förhoppning att den översyn avvissa folkhögskolors kapitalkostnader som f. n. pågår inom SÖ skall klargörabehovet av ett ökat stöd till . Det borde vara möjligtatt få till stånd ett sådant, om inte förr så till /86. I detta sammanhang vill jag också nämna de nystartadefolkhögskolorna. Framför allt har i starten råkat illa utgenom att bidragstaket relaterades till /82. Även om man från årtill år kan hoppas på viss tilldelning från de extra somskolöverstyrelsen disponerar, upplevs situationen som otrygg för skolan. Jagräknar med att en allmän översyn av folkhögskolornas ekonomiska situation skallmedföra en förbättring också för . , herr talman, yrkar jag bifall till reservationnr 10, som innehåller en hemställan om att de kursplanebundnauniversitetscirklarna åter skall bli statsbidragsberättigade och i övrigt tillhemställan i utskottets betänkande. 117ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk): Jag kommer i mitt anförande att i huvudsaktala för reservation nr 13 av , om behovet av uppsökande verksamhetför invandrarkvinnor. Det har betonats från den här talarstolen tidigare attinvandrarkvinnorna befinner sig i en mycket svår situation. De utgör en av demest utsatta grupperna i samhället, och om ingenting görs kommer derassituation att förvärras ytterligare. Därför är speciella insatser frånsamhällets sida helt nödvändiga, inte minst ur jämställdhetssynpunkt. Annarsblir det lätt att uppfatta alla jämlikhets- och jämställdhetsdeklarationer somallmänt och till intet förpliktigande munväder avsett att användas enbart iolika högtidliga sammanhang. Invandrarkvinnorna har en allmänt sett lägre basutbildningän männen inom gruppen. Utbildningsnivån är relativt låg, med en.skolgång somkan vara begränsad till ett fåtal år i hemlandet. Den bristfälligautbildningsnivån hos många invandrarkvinnor gör att de har särskilt svårt attkonkurrera på arbetsmarknaden. En annan orsak är språksvårigheter. Invandrarkvinnornasspeciella ställning och roll både inom familjen och i arbetslivet gör att dehar mindre möjligheter att komma i beröring med språket än vad männen har.Dessutom saknar invandrarkvinnor den sociala skyddsmekanism eller det socialakontrollsystem som utgörs av släkt, vänner och grannar. Avsaknaden av dettasociala kontaktnät, som är en värdefull informationskanal när det gällerallmän samhällsinformation, gör att invandrarkvinnorna ofta döms till en mycketsvår social isolering. Samhället kan stödja invandrarkvinnorna på olika sätt.Möjligheterna till svenskundervisning och samhällsorientering kan ökas. Dettabör ske utifrån kvinnornas situation och förutsättningar. Genom uppsökandeverksamhet kan man nå de hemarbetande kvinnorna och dem som på grund avskiftarbete har svårigheter att få del av svenskundervisningen. Samhällsorienteringen måste baseras på de behovinvandrarkvinnorna har med hänsyn till deras situation i , förkunskaperetc. Då dessa kvinnor ofta har svårigheter att följa utbildningar upplagda överen är det viktigt att nya metoder som veckoslutskurser eller kortareutbildningar på folkhögskolor prövas i ökad utsträckning. 1 det betänkande som vi nu diskuterarbehandlas också en motion av . Motionen i fråga beskriver denvärdefulla och nödvändiga verksamhet som bedrivs av iGöteborg. De krav som ställs i motionen - att Stiftelsen bli statsbidragsberättigad - är rimliga och borde ha fått en bättrebehandling av utskottet. Radio och TV är viktiga kanaler för att nå isoleradeinvandrarkvinnor. Utbildningsradion har tagit initiativ när det gäller att tafram studiematerial och sända utbildningsprogram speciellt förinvandrarkvinnor. Det är nödvändigt att denna verksamhet får fortsätta ochutvidgas. Radio- och TV-program med språkundervisning och samhällsorienteringbör produceras för kvinnor med olika språklig och kulturell bakgrund och sändaspå tider då dessa kvinnor har möjlighet att ta del av dem. På så sätt kan dennaverksamhet bli ett värdefullt komplement till svenskundervisning ochsamhällsorientering. Till slut, herr talman, vill jag framföra attförverkligandet av de invandrarpoUtiska målsättningar om jämlikhet, valfrihetoch samverkan som syftar till invandrarnas funktionella integrering i detsvenska samhället är en process som pågår. Och den processen kan man påverka påolika sätt, beroende på vilka insatser man är beredd att göra i . Gör maningenting nu fördröjer man exempelvis invandrarkvinnornas funktionellaintegrering i det svenska samhället med vad det kan innebära i framtidasamhälleliga kostnader. Med detta,herr talman, yrkar jag bifall till reservation 13. 118INGVAR (): Jag vill börja med att betona attvuxenutbildning är av mycket stort värde i dagens samhälle. I studiecirklar, påfolkhögskolor och i vuxenutbildning finns kunskaper att hämta sombetyder mycket för den enskildes utveckling och möjlighet att påverka isamhället. Men vuxna behöver också nya och bättre kunskaper när arbetsuppgifterförändras så snabbt som , och utan en bred vuxenutbildning kan vi bli efter iden tekniska utvecklingen. Det är därför tillfredsställande att regeringentrots en kärv ekonomi föreslår anslag för vuxenstudier av samma omfattning somhittills. och folkpartisterna tycks inte dela dennapositiva grundsyn på vuxenutbildningen utan föreslår drastiskt storanedskärningar av anslagen. I de moderata reservationerna föreslås att anslagenskall minskas med över 300 milj. kr. Till detta skall läggas den nedskärning avutbildning som blir följden av att vill ta ytterligare 169 miljonerav vuxenutbildningsavgiften till finansiering av studieförbunden. Per Unckelär väl medveten om att härigenom sammantaget vill skära nedanslagen till vuxenutbildning med nära . En halvmiljard är en mycket stor del av anslagen, och denna nedskärning skulle ledatill att betydligt färre lågutbildade kommer att studera och också tillkraftigt höjda deltagaravgifter. Det finns anledning att något kommentera de olika områdenainom vuxenutbildninen var för sig och de 18 reservationer som avgetts. Vadförst beträffar vuxenutbildning är den av regeringen föreslagnaomfattningen väl avvägd för att klara de mest angelägna utbildningsbehoven. Detär också viktigt att regeringen bemyndigas att öka verksamheten, om det krävsav arbetsmarknadsskäl. Moderater och folkpartister vill skära ned, och jagmåste få fråga: Vad kan det vara för utbildningspolitiska bedömningar bakommoderaternas förslag, som skulle minska kurserna på gymnasienivå ?Vilka behovsanalyser finns bakom förslag, som skulle minskakurserna på grundskolenivå ? Jag kan inte finna några rimliga skäl,så jag yrkar avslag på reservationerna 1 och 2. För studieförbundens verksamhet föreslår regeringen fleraförbättringar: dels föreslås att tilläggsbidragen för cirklar inom områdenahandikappstudier, hemspråk, svenska, matematik och samhällsorienterande ämnenskall höjas, dels föreslås höjning av bidragen för studiecirklar inomstödområde och för den kulturverksamhet som bedrivs av studieförbunden. För dessa verksamheter föreslår storaförsämringar. De vill helt ta bort tilläggsbidragen för hemspråk, svenska,matematik och samhäll-studier. De moderata förslagen skulle leda till kraftigahöjningar av avgifterna för cirkeldeltagare som vill förbättra sina kunskaper idessa viktiga ämnen. Kulturverksamheten inom studieförbunden är tydligen ingetsom uppskattas av , som inte nöjer sig med att säga nej till denföreslagna höjningen utan vill skära bort hela 30 miljoner av anslaget. Ettbifall till denna reservation skulle ge färre delaktighet i stimulerandekulturaktiviteter, främst ii glesbygdsområden, och ta bort mängder avarbetstillfällen för kulturarbetare. Visst är det typiskt för attskära ned just bidragen till folklig kultur, där statens stöd bara ärnågon tia per deltagare! För att man skall nå dem som har störst behov avvuxenutbildning behövs den uppsökande verksamheten i bostadsområdena. Genomuppsökeri kommer många lågutbildade som inte tidigare deltagit i vuxenstudieratt få kontakt med studieförbundens verksamhet. Det förvånar inte att moderaternasointresse för lågutbildade leder till att man föreslår att detta bidrag heltskall tas bort. Nästa moderata insats för att skära ned för just degrupper som har störst behov av studier görs på anslaget för undervisning isvenska språket för invandrare. Det vill med besparing som endamotiv skära ned med 18 milj. kr. I ett par andra reservationer föreslås förändringar avreglerna för studiecirklar. Här föreslås statsbidrag för kursplanebundnauniversitetscirklar. Men de nuvarande reglerna hindrar inte cirklar påhögskolans nivå; däremotskall folkbildning inte styras av kursplaner och kompetenskrav. Vidare föreslåsatt cirklar i konsthantverk skall få bidrag för ytterligare persammankomst. Det skulle, som jag ser det, vara en tvivelaktig prioritering avjust dessa cirklar. föreslår inte så stora nedskärningar sommoderaterna, men vill inte ge ökat stöd till en förbättring av vuxnas kunskaperi svenska, matematik och samhällskunskap. vill skära ned stödettill cirklar i svenska och matematik, vilket skulle innebära höjda avgifter.Med förslag blir det mycket dyrare att läsa svenska och matematik äveninom stödområdet - ett något högre glesbygdstillägg kompenserar bara till vissdel. Ett studium av de 17 borgerliga reservationerna tillbetänkandet visar att de tre partierna bara är överens om en enda liten sak motregeringen, nämligen sämre bidrag till cirklar i två ämnen - svenska ochmatematik. Går detta inte tvärtemot allt som sägs om att stödja den tekniskautvecklingen, satsa på data och liknande? väntas regeringen framlägga förslag omreformering av svenskundervisningen för vuxna invandrare. Det finns därför inteanledning att nu föregripa propositionen genom uttalanden om förändringar avdenna verksamhet. Med detta yrkar jag avslag på reservationerna 3 t. o. m. Vid folkhögskolorna bedrivs vuxenutbildning i en form somuppskattas av många. Därför framförs i flera motioner krav på ytteriigarefolkhögskolor och ökade resurser till befintliga skolor. Av ekonomiska skäl kanutskottet inte tillstyrka dessa motioner. vill genom att förändra bidragen försämrafolkhögskolans redan ansträngda ekonomi med ytterligare 21 milj. kr.Moderaterna yrkar också avslag på förslaget att skall få bli självständigfolkhögskola.