prot · G709161 · 1983-12-31 00:00:00 — Det är emellertid felaktigt att stå här och säga att de skulle hahaft en sämre utveckling materiellt sett än vad man har haft i dekapitalistiska länderna. . Jämförelsen är f. ö. inte särskilt logisk, eftersomde flesta av de här länderna befinner sig i ett industriellt utvecklingsstadiumsom ännu så länge är lägre än ide gamla industriländerna, t. ex. , , ochTyskland osv. vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. Anf.10 (): När vi nu behandlar näringsutskottets betänkande 42 vill jag börja medatt konstatera att proposition 1983/84:135 av utskottet har tillstyrkts påsamliga punkter. Jag yrkar därför redan nu bifall till utskottets hemställan idess helhet och avslag på samtliga reservationer. Några av dessa skall jagkommentera litet senare - dock inte alla, då det skulle ta alltför mycket tid ianspråk. Denhär propositionen har syftet att stimulera förnyelse och utveckling av densvenska industrin. Det gäller då i första hand de mindre och medelstoraföretagen. Det är enligt min mening viktigt att vi tar till vara kunnandet somfinns och underlättar för de mindre företag som är utvecklingsbara ochstimulerar tillväxten i dessa. Propositionen prioriterar också stödet till nyaföretag, och enhgt utskottets mening kommer de mindre företagen att i enframtid spela en ännu större roll i vår industriella utveckling än de gjorttidigare. Tekniskutveckling är ett måste om vi skall kunna hålla stånd mot vår omvärld och kunnaexportera både varor och tjänster. Därför ökas de statliga insatserna föruppbyggande av teknisk kompetens och för att sprida den nya tekniken ut tillindustrin. Enannan viktig komponent är att stor uppmärksamhet ägnats åt utvecklingen avteknikupphandHng som ett industripolitiskt instrument. Med teknikupphandlingavses köp eller beställning av produkter, processer eller system som intetidigare finns på marknaden, utan som skall utvecklas och tillverkas efteravtal mellan beställare och leverantör. Beställaren kan vara en offentlig elleren enskild beställare. Detskall också finnas möjlighet fill stöd för s. k. obeställda projekt. Med dettamenas att ett företag vill utveckla ny teknik för framtida användning hos enupphandlare. Vihar rätt här i kammaren antagit ett nafionellt mikroelektronikprogram,och det är viktigt att de statliga satsningar som där beslutades på exempelvisutbildningsområdet och områdena grundforskning och industriell utveckling fåren fortsättning. Därför finns i den här propositionen pengar avsatta för vissadelar av detta program. Idet här betänkandet här utskottet ställt sig bakom ett treårsprogram förindustrifonden; tillskottet är 600 milj. kr. Fonden skall stödja utveckling avnya produkter, processer och system för industriell produktion. Stödet ges iform av lån med villkorlig återbetalning eller bidrag som ger viss avkastningfrån kommande försäljning. Ettnytt bidrag som föreslås är ett forskningsbidrag till teknikbaseradesmåföretag. Så har vi statens industriverk, som majoriteten iutskottet tycker är viktigt för att stödja och stimulera de mindre företagen idet här landet. Inom SIND:s verksamhet finns fyra huvudprogram, nämligenutredningsverksamhet, industriell omvandling och tillväxt, regional utvecklingoch småföretagsutveckling. I detta betänkande uppehåller vi oss främst vidindustriell omvandling och tillväxt samt småföretagsutveckling. Stöd föreslås här bl. a. till särskilda flexiblatillverkningssystem i verkstadsindustrin och inom småföretagsprogrammet. Därvill vi ge de regionala utvecklingsfonderna större möjlighet att vara meraflexibla bl. a. i sina finansieringsinsatser. De kan därigenom stimulera tillexpansion i sådana mindre industriföretag som bedöms ha utvecklingsmöjligheter. Industridesign är också något som bör tas fram iförgrunden. Därför menar vi att ett särskilt program är befogat. SIND bör för treårsprogrammet i enlighet med vad regeringen föreslagit få ett anslag på sammanlagt 712 milj. kr. Vidare har vi regeringsförslaget om en särskildsmåföretagarfond, vars uppgift skall vara att finansiera investment- ochutvecklingsbolag som inriktar sig på att placera riskkapital ismåföretagarsektorn. Fonden skall också ha en viss knytningtilllnvesteringsbanken. Utskottet ställer sig bakom förslaget och tillstyrkeratt man för detta ändamål avsätter 100 milj. kr. och att detta finansieras inomramen för ATP-systemet. Så skall jag kommentera några avreservationerna och börjar med dem som har rubriken . I huvudsak har moderater och folkpartister, i reservation 1 ochcentern i reservation 2 enats om att man borde ge stöd till företagen genommera generella åtgärder, exempelvis skattelättnader. Det är ju inget nytt budskap som kommer från det härhållet. Att sänka skatter är tydligen det allena saliggörande i alla sammanhangenligt borgerligheten. skall inte det här vara någon skattepolitisk debatt -det får andra ledamöter i denna kammare sköta, och de klarar det betydligt bättreän jag - men jag vill bara konstatera att för att man skall få någon fördel avskattelättnader förutsätts att det finns en beskattningsbar inkomst. Och jagvill faktiskt påstå att vi i det här landet har en företagsvänlig beskattningredan i dag. I vårt nuvarande ansträngda budgetläge vill jag inte i första handmedge att de företag som har särskilt goda inkomster skall få möjlighet attbetala lägre skatt, utan jag tycker i stället att de pengar som finnstillgängliga skall användas just som regeringen föreslår där de gör mest nytta,i det här fallet för att stödja utvecklingsbara företag på olika sätt. Vpk har också en reservation under den här rubriken, därde menar att vi bör ha en industripolitik med betydande ökning av samhälleligstyrning. Utskottet anser dock att det inom ramen för vårt nuvarandemarknadssystem inte är möjligt ätt tillgodose motionsyrkandet. Vi kan inteheller från utskottsmajoritetens sida gå vpk till mötes när det.gäller kravetpå läkemedelsindustrins förstatligande. En utredning är tillsatt som skall seöver avtalet mellan staten och Apoteksbolaget och också göra en översyn avläkemedelslagstiftningen. I avvaktan på utredningens förslag i de här frågornaanser utskottet inte nu att någon åtgärd behöver vidtas. Ireservation nr 6 går till angrepp mot statens industriverk, som deanser bör avvecklas. De anser att styrelsen för teknisk utveckling bör ta övernågra av SIND:s uppgifter. I reservation nr 7 menar och bör åstadkoiiima en bättre fördelning av arbetsuppgifterna mellan SIND ochSTU, där teknikutvecklingen bör ligga på STU. Jagfår påminna kammarens ledamöter om att vi så sent som , alltså1983, genomförde en organisatorisk förändring som innebar att SIND övertogrollen som central myndighet för det regionalpolitiska stödet tillnäringslivet. SIND fick därmed ansvaret för handläggningen av såvälregionalpolitiskt som industripolitiskt företagsstöd. Utskottet anser inte attvi nu har någon anledning att ompröva detta beslut. Såövergår jag till att kommentera reservation 12 som gäller forskningsavdrag.Slopandet av forskningsavdraget har beslutats avriksdagen. Motivet för att slopa detta avdrag var att det fungerar som enskattesubvention till forsknings- och utvecklingsintensiva företag mera än somen verklig stimulans till ökat FoU-arbete i företagen. Därför bör man på annatsätt stödja och stimulera en teknisk utveckling ute i industrin. Det finnsalltså enligt utskottsmajoriteten ingen anledning att ändra på vårt -tidigarebeslut i den här frågan. Ireservation 17 går emot regeringsförslaget om att medel anslås tilldet nationella mikroelektronikprogrammet. Utskottet menar att förslaget heltstämmer överens med det tidigare fattade beslutet och ser därför ingenanledning att tillmötesgå reservationen. Treborgerliga reservationer, nr 18, 19 och 20, tar upp frågan om främjande avteknikupphandling. Regeringen lägger i sin proposition stor vikt just vidteknikupphandlingen som ett instrument för industripolitiken. Teknikupphandlingkan vara ett sätt att effektivt öka den tekniska förnyelsen och få snabbaresultat, lika väl som att stärka kompetensen hos underleverantörerna. Detbehövs åtgärder för att främja kontakten mellan de svenska storföretagen såsomköpare av produkter och komponenter och underleverantörerna. Detta ansvar börligga på en central myndighet som kan ha den totala överblicken. Reservanternamenar att detta bör skötas av utvecklingsfonderna. Moderaternavill också helt avveckla de s. k. TEMU-bolagen. Detta är tre nationellautvecklingsbolag som bildades på initiativ av och som verkar påområdena transport, energi och miljö. Regeringsförslaget är att dessa treslås samman till ett bolag, vilket utskottsmajoriteten tillstyrker. Reservationernanr 31, 32 och 33 av de tre.borgerliga partierna tar upp branschfrämjandeåtgärder. Moderater och folkpartister har i reservation 29 förordat enavveckling av alla branschprogram och yrkar i konsekvens härmed på en neddragningav anslaget. Utskottsmajoriteten har, som jag tidigare anfört, en annanuppfattning och avstyrker därför reservationen. vill ha ökadeinsatser för den glasindustrin. Programmet förden'glasindustrin löper ut med innevarande budgetår, och regeringenföreslår inga nya pengar till detta program. finns det en del pengar kvar,ca 2 milj. kr., av redan anslagna medel. Dessa bör enligt utskottets meningkunna användas även fortsättningsvis. Regeringen har också i propositionensagt att utvecklingen inom branschen kommer att följas genorn SIND, särskiltvad det gäller de mindre glasbrukens situation. Utskottsmajoriteten hartillstyrkt regeringens förslag. Som jag sade i början av mitt anförande, kan jag inte kommenterasamtliga 58 reservationer som är fogade till utskottsbetänkandet, utan yrkarendast åter avslag på samtliga reservationer och bifall till utskottetshemställan på samtliga punkter. Anf.11 (vpk) replik: Jag vill först säga att kostar på sig alldelesonödigt arbete när hon polemiserar mot vår inställning till läkemedelsindustrin.Vi har ingen reservation under mom. 2, vilket kanske kan observeras. Vihade ju den gemensamma uppfattningen, att vi i denna fråga skulle avvaktaregeringens åtgärder. Det var socialdemokraterna och vpk överens om hösten1982. Det finns alltså ingen reservation att polemisera emot, så jag' förstårinte riktigt varför gör det. Mennu skall jag övergå till det som är viktigare. Jag lägger märke till en sak iWivi-Anne Radesjös anförande: Hon talar om förnyelse, hon talar om utveckling,hon talar om att sprida ny teknik som om de vore någon sorts neutrala begreppsom hade en helt entydig innebörd, som om alla förstår vad de innebär. Det ärbara att sprida teknik, det är bara att utveckla, det är bara att låta saker ochfing växa. Jagtycker det skulle vara naturligt att en representant för arbetarrörelsen frågarsig: Vilken utveckling? Är tillväxt i störstaallmänhet lika bra för alla människor eller är det kanske rent av så, attarbetarklassen har intresse av en helt annan sorts tillväxt, en helt annansorts applikation av den nya tekniken än vad kapitalägarna har? Har det fallit in att detmöjligen kan förhålla sig på detta sätt, eller tror attteknik, tillväxt och industriell utveckling är något politiskt sett neutraltsom alla får gott av, bara vi låter det utvecklas, bara vi låter det växa utannågon som helst styrning och kontroll? 12 () replik: Ta till vara kunskaper som finns, sade . Men det är juprecis det man inte gör, och det är det som är det centrala i den kritik som vifrarnför: att man inte åstadkommer generella förbättringar för företagen, utani stället inför en mängd mycket styrande, selektiva insatser som dessutom intekommer alla företag till del. Vi riskerar alltså en snedvridning avkonkurrensen och orättvisor. Sedansäger att vi inte skall ha någon skattedebatt, och det är ioch för sig riktigt. Det är bara det att det inte går att isoleraskattefrågorna när man talar om villkoren för vårt näringsliv. De är av långt störrebetydelse än de insatser som görs enligt propositionen. Bilden avindustripolitiken bhr bara halv, och knappt det, öm man utelämnar en sådan härcentral del av industripolitiken. Wivi-AnneRadesjö kom också in på de olika reservationer som är fogade till dettabetänkande. De är förvisso ganska många, men på sätt och vis är de flesta någotav samma andas barn. De jag har undertecknat för räkning äruttryck för den syn som vi har på industripolitiken generellt sett. talar för utskottsmajöriteten på dessa punkter går det att istort sett använda samma motargument mot dem alla. Regeringen och utskottetssocialdemokrater tycks utgå från att om det skall bli någon hyfs påvårt näringsliv kommer det an på SIND och andra statliga organ. Och när mantalar om offensiv industripolitik är det SIND och arbetsgrupper påindustridepartementet som skall bestå den offensiven. Här skiljer sig alltsåvåra utgångspunkter helt och hållet från varandra - vi har en helt annan tro påvad företagen själva kan åstadkomma. Jaghinner med några kommentarer till de reservationer som bygger på synpunkterfrån folkpartimotioner. Utskottsmajoriteten medger visserligen att den alltmeromfattande kommunala näringspolitiken inger "vissa betänkligheter".Men man är inte beredd att göra något åt det, och det tycker jag ingerbetänkligheter. Jag tror att det är mycket olyckligt om vi får en form avkommunal protektionism i vår näringspolitik, och det finns absolut anledningför att hjälpa till att trycka på bromsen. Vi har tagit fram ett braexempel på generellt verkande förbättringar för företagen, och det är att slopaförmögenhetsskatten på arbetande kapital i mindre företag. Denna fråga är välberedd vid det här laget, och jag menar att det finns ett fullgott underlag förett beslut. Det är alltså mycket olyckligt att man i ett sådant här viktigtbetänkande så totalt utelämnar hela skatteproblemätiken. 13 ()replik: understryker inledningsvis att de åtgärder som nuföreslås i propositionen och i utskottsbetänkandet är till för de mindre ochmedelstora företagen, och det hälsar vi med största tillfredsställelse. Det ärnödvändigt att man gör någonting för de mindre och medelstora företagen. Men vibeklagar att man, med den inriktning som denna proposition ochutskottsmajoritetens skrivning har fått, inte tar sikte på småföretagen på ettannat sätt. Den största satsningen rent ekonomiskt är de 600 milj. kr. som mananvisar till SIND. Vi menar för vår del att det finns en mycket stor risk föratt dessa 600 milj. kr. kommer att gå småföretagen förbi. Det hade funnitsanledning att sätta av en rejäl bit av de pengarna till STU i stället, för attpå det sättet verkligen kanalisera pengar till de små företagen, som vi tyckerskulle behöva dem. Vi har inte yrkat avslag på förslaget om 600 milj. kr., menvi vill ha en annan inriktning, så att de små företagen verkligen får nytta avpengarna. Detär naturligtvis tjatigt av oss att återigen ta upp skattefrågan - jag förståratt kan tycka det. Men för de små företagen är skattefråganden allra väsentligaste frågan när det gäller att klara ekonomin. Det räcker inte att, somWivi-Anne Radesjö gör, krypa bakom påståendet att vi har en rätt hyggligföretagsbeskattning i detta land. Jag kan hålla med om att vi har det, men detgäller inte småföretagen. De små enskilda företagen är drabbade av skatten, medden utformning som den har, och de är inte minst drabbade av de pålagor somsocialdemokraterna har genomfört under de som de nu har suttit iregeringsställning, vilket jag påpekade i mitt inledningsanförande. Låtmig sedan beträffande teknikupphandlingen säga att vi är tacksamma för att manfrån socialdemokratins sida nu vill ha förnyelse på detta område. Jagkonstaterar att det var litet si och så med intresset för teknikupphandling närdet gällde och när det gällde . Men i vårareservationer sägs det att med den utformning som man nu söker sig , fram tilli propositionen kommer teknikupphandlingen att. gå de små företagen förbi ävenpå den punkten. Vi menar att det här måste ut längre. Det måste ut tillutvecklingsfonderna, så att vi verkligen når forsknings- ochutvecklingsverksamheten även i de små företagen. Det kan vi alltså göra medutvecklingsfondernas hjälp. 14 ()replik: nämnde i sitt anförande bl. a. att småföretagsfondenskulle gynna småföretagen och småföretagarna. Faktum är ju att den tilltänktafonden, som samtliga tre icke-socialistiska partier har gått emot, är en del avlöntagarfondssystemet - det fondsystem som vi, om vi får folkflertaletsförtroende, har förutsatt oss att avveckla så snart som det är möjligt. Demindre företagen har ju redan satsat mer än 1 000 milj. kr. i dessa fonder.Sedan säger man från regeringens sida, för att verka generös, att när man harsatsat dessa stora pengar skall företagen få låna tillbaka 100 milj. kr. - detskall återgå till småföretagen i form av ett lån. , som själv är småföretagare, att. detta är generöst och attdet är företagsvänligt? Ytterligareen sak som markerades i inlägg var att de borgerligapartierna ville sänka skatterna och att detta, som hon uttryckte det, är detallena saliggörande. Hon sade vidare att socialdemokraterna för enföretagsvänlig beskattningspolitik. Jagoch mina borgerliga kolleger har markerat hur viktigt det är att skattefrågornainte faller bort när vi diskuterar förnyelse och industripolitik över huvudtaget. Att dessa frågor inte är med i detta betänkande är en annan sak. Vi harju fått löfte om att det skall komma en proposition som behandlar skatterna iövrigt. Men just nu måste vi knyta an till detta problem. Höjdaarbetsgivaravgifter, höjd förmögenhetsskatt och skatt på arbetande kapitalanser vi icke är företagsvänligt, det stimulerar sannerligen inte småföretagentill nya tag. Anser att detta är en småföretagsvänlig politikså vill jag gärna höra en ingående kommentar till detta. Anf.15 () replik: Först till : Visst vet vi vad för sorts utveckling ochtillväxt vi vill ha. Därför vill vi vara med och styra den här utvecklingen,och därför menar vi att dessa selektiva åtgärder kan vara ett sätt att göradet. Exporten är mycket viktig, men visst är det viktigt att vi har enhemmamarknad också. Vi har faktiskt även i småföretagen nytta av attstorföretagen får bättre exportmöjligheter - då får underleverantörernaförhoppningsvis också bättre möjligheter att verka. Närdet gäller företagsbeskattningen vill jag säga att den ju är underöverarbetning. Det skall komma en proposition , och vi får väl inväntaden, innan vi tar en debatt i detalj om företagsskatterna. Manhar tagit upp frågan om selektiva eller generella stöd. De borgerliga partiernavill enhälligt ha mer av generella stöd eller skattelättnader. påståatt vi väl inte alltid har varit helt oense om selektiva stöd. Äldrestödet t.ex. är ett verkligt selektivt stöd lika väl som stödet till den manuellaglasindustrin. har i varje fall inte tidigare haft någontingemot den sortens stöd. TageSundkvist tog i sitt huvudanförande upp frågan om den nordiska aktiemarknaden.De borgerliga partierna vill ha en gemensam nordisk aktiemarknad; Initiativ harfaktiskt tagits; de nordiska industriministrarna hade en sammankomst hösten1983; då de bl. a. antog ett principprogram för ett ökat nordiskt samarbete påt. ex. det tekniska området och forskningsutvecklingsområdet. Det skall välförhoppningsvis bli en fortsättning på detta framöver. ChristerEirefelt sade att han inte ville ha en protektionism. Jag menar attett sätt att undvika detta är att vi har en övergripande syn på dessastödfrågor. Därför är SIND bättre skickat att klara helheten än vadutvecklingsfonderna är. 16 (vpk) replik: Vad jag försökte efterlysa från regeringssidan var någon sortsförklaring om vad man har för sociala värderingar i botten när man ser på denindustriella utvecklingsprocessen - vilka sociala värderingar man vill främjaoch i vad mån dessa skiljer sig från företagarvärldens och kapitaletsvärdemässiga föreställningar. Det jag saknar i propositionen är just sådanautgångspunkter. Man kan ingenstans i propositionen utläsa att regeringen harnågra sådana annorlunda utgångspunkter. Där finns ingen behandling eller någraåtgärder föreslagna när det gäller problemet att de stora datajättarna heltstyr utvecklingen på elektronikområdet. Där finns ingen som helst kritiskinriktning gentemot det fenomenet att de stora jätteföretagen lägger under sigmer och mer av forskningskapaciteten och även i stor utsträckning styrforskningen på universiteten, så att denna binds upp på ett olyckligt sätt vidkommersiella intressen och irite kan utvecklas fritt. Det finns heller ingensom helst värdering av vad tillväxt är och kan vara beroende på vilkasamhälleliga mål, sociala mål och värderingar man har. Allt sådant saknas somsagt, och det är detta som jag har velat att litet grand skullekommentera. Är klar över vad detta innebär?. 1928hölls en konferens i , som sammankallats av en konservativsocialminister som hette . På konferensen predikades en allmänförsonlighet mellan arbete och kapital. Där framfördes just den här filosofin,att egentligen har arbete och kapital precis samma intressen: Vi vill ju allaha mer utveckling. Vi vill ju alla ha mer teknik. Vi vill ju alla sälja mer.Detta är en fruktansvärd förfalskning av verkligheten, ett döljande av denklasskonflikt som finns, där två krafter står mot varandra med diametraltmotsatta objektiva intressen om vad samhällsutvecklingen skall innebära. Denfilosofin kallades efter en engelsk industriledare, , förmondismen. Vadjag har försökt efterlysa här är om den socialdemokratiska regeringen ochdess förespråkare här är mondister, dvs. förespråkare för en sådan tro på attutvecklingen bara kan bli på ett sätt, att den så att säga är styrd av ochbara rullar framåt och att det gäller att vara med så mycket som möjligt; detfinns inga sociala alternativa värderingar man kan ha på utvecklingen. Är nimondister, eller är ni för en utveckling som utgår från arbetarrörelsensklassiska värderingar? Anf.17 () replik: Det är inte så konstigt att småföretagarna är ganska skeptiska tillåtgärderna i detta sammanhang. Man tycker att de är felaktiga till sinkaraktär. Framför allt innebär dock åtgärderna att man bara får tillbaka enväldigt liten del av de medel som man själv satt in. Man har alltså t. ex. medden skärpta förmögenhetsskatten, med höjda arbetsgivaravgifter, med dentillfälliga vinstskatten och, inte minst, med avgifterna till löntagarfondernamångdubbelt betalat de selektiva styrande insatser som föreslås i denproposition som vi nu behandlar. Äldrestödet,, är faktiskt inte selektivt till sin karaktär - tvärtom!Anledningen till att vi accepterat det stödet är att det inte ärkonkurrenssnedvridande. Samtliga företag har nämligen samma möjligheter att fådetta stöd. När det gäller den kommunala näringspolifiken finnsdet väldigt många rapporter som tyder på att denna blir alltmeromfattande. Vi är synnerligen bekymrade över detta. Det är fråga om ett ingreppi marknadsekonomin, vilket kommer att vara till skada inte bara för kommunernautan också för företagsamheten. Vi anser att det finns all anledning att varauppmärksam på den punkten. 18 ()replik: sade något om att hade behandlatfrågan om liberaliseringen av kapitalmarknaden i , och det är heltriktigt att man gjort det. Man riktade också en rekommendation tillministerrådet i enlighet med tankegångarna i det sammanhanget. Det är bara detatt mot den rekommendationen röstade bl. a. medlemmarna av de Jag kan således ha anledning att undra om densocialdemokratiska regeringen i är villig att göra någonting på det härområdet. Anf.19 () replik: Jag noterar att inte kunnat ge mig något svar påfrågan om hon anser att småföretagarfonden är företagsvänlig och till nytta försmåföretagarna i vårt land. När det gäller skatterna totalt sett vill hon intenärmare kommentera den saken, utan hon skjuter problemet medföretagsbeskattningen . Det är enligt min mening en ganska klentröst för landets småföretagare. Ifråga om branschstödet vill jag säga att vi från moderat håll f. n. inte sernågra möjligheter att lägga ned ytterligare pengar på detta stöd. Det gälleräven den glasindustrin.