prot · G70941 · 1983-12-31 00:00:00 — För det andra hade gränsen olika konsekvenserberoende på kommunens storlek och i viss mån på dess organisafion avbarnomsorgen. För barn till föräldrar med t. ex. sex timmars arbetsdagkommer man i storstäderna, genom långa restider, lätt över den magiska gränsenför att få helt statsbidrag, medan man på mindre orter, med korta avstånd, inteskulle få detta hela statsbidrag. Storstäderna har i regel redan konstrueratsin barnomsorg på så sätt att heltidsbarnen är på dagis och att deltidsbarnensomsorg har lösts på annat sätt. På mindre orter tvingas man för det mesta större integration, t. ex. deltidsgruppsbarn, skolbarn och mindre barn. Ivårt län skulle det nya sättet att beräkna statsbidraget ge försämringar isamthga kommuner. Utskottet har i betänkandet gjort vissa klarlägganden ochfill en del tillmötesgått kraven i vår motion. Man slår fast att enhelfidsplats behövs om föräldrarna har sex timmars arbetsdag, oavsett resfiden.Det är en viss uppmjukning i förhållande till det ursprungliga förslaget. Vifår avvakta och se hur det fungerar i praktiken. Egentligen vill jag inte gärna diskutera föräldrarnasarbetstider som ett kriterium för rätt till statsbidrag för barnomsorg. Helstborde barnens behov vara avgörande. Tyvärr är det fortfarande föräldrarnasbehov av barnomsorg som styr efterfrågan och inte barnens behov av och rätttill stimulerande verksamhet. En annan fråga som vi har pekat på är att skolbarn ibarnomsorgen har olika nivåer på sitt statsbidrag beroende på omsorgsform. Ivissa fall har de inget statsbidrag alls. Vi önskar en neutral bidragsnivå sominte styr organisationen. Detta skulle få särskild betydelse i glesbygden.Utskottet tycker som vi, och det blir ett fillkännagivande på den punkten. Ytterligare en sak som vi har poängterat är vikten av attnya regler följs upp. I det här fallet är det speciellt vikfigt eftersom vi tarbort i stort sett alla styrmedel. handlar det om att kommunerna själva taransvaret för en trygg och utvecklande barnomsorg. Kvalitetskraven skallformuleras lokalt, likaså målsättningar och innehåll. presenterar sitt pedagogiskaprogram, som kan vara fill hjälp i det lokala arbetet. Min förhoppning är attdet finns kunskap och intresse ute i kommunerna för att vidareutveckla barnomsorgen. En samlad tillsyn behövs dock, och det är f. n. litetoklart hur skall agera i fortsättningen. Insamlandet av deuppgifter som man tidigare behövde för att bedöma rätten till statsbidragbortfaller. Skall man fortsätta att samla in uppgifter om olikakvalitetsfrågor, eller skall det enbart handla om antalet barn? Hur får vi kunskapom vilka insatser som sker för barn med särskilda behov när nu schablonbidraginförs? Det är frågor som naturligtvis måste besvaras vid enuppföljning. Likaså hur reglerna slår för de mindre kommunerna 1985, närutjämningsbestämmelserna bortfaller. , fru talman, vill jag gärna göra detklarläggandet att jag självfallet ställer mig bakom konstruktionen av det nyastatsbidragssystemet. glädjande är kopplingen till personalinsatser, så att mankräver någon form av motprestation från kommunerna. Med de klarlägganden, och i ett avseende t. o. m.tillkännagivande, som utskottet gör, är vi motionärer för dagen nöjda.Uppföljningen får utvisa om justeringar behövs längre fram. 57 (): I debatten om barnomsorgen har flera talareberört LO-kollektivets möjligheter att utnyttja den kommunala barnomsorgen, menman har mycket litet berört orsaken till att LO-kollektivet har sämre möjligheteri detta avseende. De siffror som finns visar att kommunalt daghem för barn iåldrarna utnyttjas av av LO-kollekfivet, av TCO och 37 %av /SR. Det är intressant att fitta också på andra siffror, nämligen hurstor del av föräldrarna som själva svarar för barnomsorgen. För sammaåldersgrupper är siffrorna för LO-kollektivet, för TCO och förSACO/SR. Visserligen är dessa siffror inte nya, men det allvarliga är att denuppdatering som gjorts visar att det i stort sett inte skett några förändringaralls. Vad är då orsaken till detta? är den kommunalabarnomsorgen anpassad så att den framför allt tillgodoser behovet avbarnomsorg för de dagfidsarbetande föräldrarnas barn. Och när kommunalbarnomsorg inte erbjuds på morgnar, kvällar, nätter och blirnödlösningarna många. En hel del föräldrar föredrar då att arbeta motskifteller och veckoslut. Detta innebär faktiskt stora olägenheter. Detbetyder, vill jag påstå, att det finns tusentals barn i det här landet som farmycket illa - barn som rycks upp ur sängen och barn som måsteha en väckarklocka som ringer när de skall sfiga upp och ytterligare en när deskall gå till skolan. Jag vill påstå att en annan orsak till det snedautnyttjandet av barnomsorg är att de välutbildade och välsituerade harde största chanserna att utnyttja reformer. Så också i detta fall. De kan påett helt annat sätt än andra grupper utöva påtryckningar på de myndigheter somhar att handlägga frågorna. En tredje orsak är att väldigt många kommuner har ökatdaghemsavgifterna, vilket gör att föräldrar i låg- och mellaninkomstskiktenofta har tagit sina barn ur den kommunala barnomsorgen - därför att de inteanser sig ha råd att använda den. Då frågar man sig: Skulle de borgerligas förslag om ökadvalfrihet, kombinerad med vårdnadsersättning, innebära en bättre situation förLO-kollekfivet? Nej, knappast, enligt min uppfattning. Jag är rädd för att viskulle få A- och B-familjer i samhället. De välutbildade och välsitueradeskulle finnas på arbetsmarknaden och ha plats i den kommunala barnomsorgen,och LO-kollektivets föräldrar skulle i största utsträckning hänvisas till attvara hemma och erhålla en vårdnadsersättning i form av nålpengar. Det finns bara ett sätt att komma till rätta med dessaproblem. Det är att bygga ut den kommunala barnomsorgen i form av dag- ochfrifidshem och Barnomsorg och social hemhjälp Barnomsorg och social hemhjälp De kommunala familjedaghemmen ärockså viktiga för dessa olika grupper som behöver barnomsorg. Men dåmåste vi också ställa krav på kvalitet när det gäller familjedaghemmen. Det görvi inte . Vi talar bara om ökad kvalitet i dag- och fritidshem. har inkommit larmrapporter, som visar på storaskillnader mellan familjedaghemmen - naturligtvis - och som även visar attmånga familjedaghem tar emot alltför många barn, alltför många barn medsärskilda behov och alltför många barn till föräldrar med obekväma arbetstider.Detta är en situation som vi måste komma till rätta med. Många familjedaghem -de flesta, vill jag påstå - är mycket bra, men icke alla. När det gäller utbyggnaden av barnomsorgen också förgrupperna inom LO-kollektivet visar bl. a. uppgifter från ,där man har haft en kraftig utbyggnad, att man där icke har de snedvridningar somförekommer i andra kommuner mellan de olika löntagargrupperna. Jag har inget särskilt yrkande utan ställermig naturligtvis bakom socialutskottets hemställan. 58 (): Jag ber kammaren om ursäkt för att jag ännu engång tar tiden i anspråk. Men socialministern vidgade debatten i ett skede dåhan visste att jag inte hade ytterligare repliktid. Han påstod att det moderataförslaget innebär en ökad kostnad på . för en trebarnsfamilj. Ett sådant påstående måste jag avvisa, och jag vill barapeka på en punkt som jag också berörde tidigare. De skattehöjningar somsocialdemokraterna har genomfört kostar, på grund av en kostnadshöjande effektpå KPI, . för en normalfamilj som tjänar 85 000 resp. . Jagskulle kunna peka på en rad ytterligare punkter, men jag anser att detta liggervid sidan av den debatt som vi för här . Jag ville alltså här enbart avvisasocialministerns påstående i det skede av debatten då jag inte hade någonytterligare repliktid. 59 (): Jag vill bara till säga att vårtförslag med en vårdnadsersättning löser problemet för många, särskiltensamstående, föräldrar när det gäller att kunna minska sin arbetstid från åttatill . Detta har också många LO-medlemmar gett uttryck för. Det ärdärför förvånande att LO och LO närstående riksdagsledamöter inte vill insedet. Då blir min fråga till erbjuder och socialdemokraterna dessa personer inomLO-kollektivet för att de skall kunna minska sin arbetstid från åtta till sextimmar och utnyttja sin lagstadgade rätt? 60AINA (); Till vill jag säga att denabsolut viktigaste familjepolitiska åtgärden för LO-kollektivet är en utbyggnadav barnomsor- genoch en satsning på familjeekonomiska stödåtgärder, men icke i form av envårdnadsersättning. En sådan anser vi vara djupt orättvis. Deborgerliga partierna har f. ö., vilket redan framhållits av andra talare här , suttit i regeringsställning men ändå inte lyckats komma överens omatt genomdriva ett system med vårdnadsersättning. Anf.61 (): Barnen till föräldrar inom LO-kollektivet, särskilt de ensamståendesbarn, har de längsta vistelsetiderna på daghemmen. Personer som iundersökningar har uttryckt önskemål har klart uttalat att de vill ha ettsystem med vårdnadsersättning som komplement til! Jagbeklagar att vi inte kunde genomföra mer under den borgerliga regeringstiden.Men vi hann genomföra rätt till förkortad arbetstid, och vi framlade förslag omatt ge denna rätt ett reellt innehåll genom en vårdnadsersättning somkompensation för inkomstbortfallet. Jag har också redovisat attvårt förslag om vårdnadsersättning med . per dag ger full kompensation åtdem som minskar sin arbetstid upp till en årsinkomstpå . Vi arbetar vidare på att kunna utveckla detta system.Socialdemokraterna däremot har ingenting att erbjuda i den vägen. Anf.62 (): Jag skall inte förlänga debatten med att ytterligare diskutera fråganom vårdnadsersättning. Låt mig bara säga en enda sak. Om man frågar människorhuruvida de vill ha.ett system med vårdnadsersättning eller ej, svarar de medutgångspunkt i den situation de befinner sig i. I och med att barnomsorgen inteär tillfredsställande utbyggd tillgriper de lätt det halmstrå som det innebäratt säga ja till vårdnadsersättning. Anf.63 (): Om går ut och frågar småbarnsföräldrar hur de vill habarnomsorgen ordnad, tror jag att de flesta svarar henne att de vill ha mer fidför att umgås med sina barn. De vill stanna hemma på helfid, på halvtid ellerminska sin arbetstid . Detta är något mycketväsentligt för småbarnsföräldrarna. Överläggningen varhärmed avslutad. 64 FÖRSTE VICETALMANNEN: Innanvi går till votering har jag ett par meddelanden till kammarens ledamöter. Jagvill först upplysa kammarens ledamöter om att det tämligen omgående efter dennu förestående voteringen kommer att företas ytterligare en omröstning. Dennagäller betänkande 5. Där föreslås nämligen ändring iriksdagsordningen genom ett enda beslut. För detta krävs visst kvalificeratflertal, vilket innebär att ärendet måste avgöras genom Barnomsorg och social hemhjälp finns inte någon talare anmäld varesig till socialiitskot-tets betänkande 10, som står närmast påföredragningslistan, eller till det därpå följande betänkandet frånkonstitutionsutskottet, som innehåller nyssnämnda förslag till ändring iriksdagsordningen. Detta innebär att jag skulle vilja rekommendera kammarensledamöter att stanna kvar på sina platser fills konstitufionsutskottetsbetänkande 5 har avgjorts. Det andra meddelandet är att vi har haft fel pävoteringsapparaten. Det förefaller som om felet skulle ha avhjälpts under fidenmedan ledamöterna samlades, och jag hoppas att det skall gå att genomföravoteringen med voteringsapparaten. I annat fall kommer vi att gå tillomröstning med namnupprop. Utskottets hemställan bifölls. Mom. I(statsbidrag till barnomsorgen) Först biträddes reservation 2 av m. fl. imotsvarande del med 70 röster mot 18 för reservafion 3 av imotsvarande del. 233 ledamöter avstod från att rösta. Härefter biträddes reservation 1 av m. fl. imotsvarande del med 78 röster mot 72 för reservation 2 av m.fl. i motsvarande del. 171 ledamöter avstod från att rösta. Slufligen bifölls utskottets hemställan med 155 röster mot79 för reservation 1 av m. fl. i motsvarande del. 86 ledamöteravstod från att rösta. Mom. 2 (ett temporärt anordningsbidrag) Utskottets hemställan bifölls med 302 röster mot 17 förreservation 4 av . 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 3 (bindande kvalitetsnormer) Utskottets hemställan bifölls med 305 röster mot 17 förreservation 5 av . Mom. 4 (fasta vikarier) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avInga Lantz -bifölls med acklamation. Mom. 6 (bidrag till barnomsorg med annan än kommunalhuvudman) Utskottets hemställan bifölls med 171 röster mot 149 förreservation 7 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 7 (olikabarnomsorgsformer m. Utskottetshemställan bifölls med 193 röster mot 53 för bifall till hemställan ireservation 8 av och . 75 ledamöter avstod frånatt rösta. Utskottetsmotivering - som ställdes mot den i reservation 9 av anfördamotiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 8 (kommunaltövertagande av daghem) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 10 av -bifölls medacklamation. Mom.10 (barn med behov av särskilt stöd) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 11 av -bifölls medacklamation. Mom.17, 18 och 20 (statsbidragssystemet för social hemhjälp) Utskottetshemställan bifölls med 306 röster mot 16 för reservation 12 av . Mom.22 (utbyggnadens inriktning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 13 av -bifölls medacklamation. Mom.23 (målsättning för utbyggnad) Utskottetshemställan bifölls med 304 röster mot 16 för reservation 14 av . Mom.26 (behörighet för personal inom barnomsorgen) Utskottetshemställan bifölls med 305 röster mot 16 för reservation 15 av . 1ledamot avstod från att rösta. Mom.27 (tjänsteformer inom barnomsorgen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 16 av -bifölls medacklamation. Mom.28 (möjlighet till fortbildning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 17 av -bifölls medacklamation. Mom.31 (åldersanpassad verksamhet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 18 av -bifölls medacklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservationen av m. fl. - bifölls med acklamation. 1983/84:10Utbyggnad av miljömedicinsk/samhällsmedicinsk verksamhet, 7§ En ny organisation för förvaltningskontoret Föredrogs betänkande1983/84:5 om en ny organisation för förvaltningskontoret (förs. 1982/83:25). Mom.1 a (ny lydelse av 9 kap. 4 § riksdagsordningen) 65 FÖRSTE VICETALMANNEN: Idetta moment föreslås ändring i huvudbestämmelse i riksdagsordningen. Avändringsförslaget framgår att ändringen önskas bli genomförd med ett endabeslut. För bifall härtill krävs emellertid att minst tre fjärdedelar av deröstande och mer än hälften av ledamöter förenar sig om beslutet.Jag får vidare erinra om att beslut som fordrar anslutning av särskilt flertalenligt särskild föreskrift alltid skall fattas genom omröstning. Vid omröstning genom uppresning förklarades minsttre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter habifallit utskottets hemställan. Mom. 1 b, 2 och 3 Utskottets hemställan bifölls. betänkande 1983/84:6 om säkerhetsskyddet i (förs. 1982/83:24). 66 (): Låt mig inleda med att konstatera det tillfredsställande i attriksdagens säkerhetsskydd nu blir reglerat i lag. Därmed får riksdagenmöjlighet att ange ramarna för säkerheten. Det är viktigt att slå fast attdagens beslut inte bara är till för att utforma säkerhetsanordningarna. I likastor utsträckning gäller det också att garantera bl. a. allmänhetens ochmassmediemas möjlighet att arbeta i och ha kontakt med . I den lag som vi skall anta finns det regler omsekretess-, tillträdes- och infiltrationsskydd hksom om information ochkontroll. Detta kan synas vara väl mycket detaljer i en lag, men detaljnivånföljer av att i grundlag inte gjorde undantag för sig själv när detgäller att ge instruktions- och arbetsordningsföreskrifter. I motion av och har fråganom vem som skall besluta i säkerhetsfrågor tagits upp. Man föreslår att dettaskall ligga på ett förtroendemannaorgan inom . Utskottet, somförklarat den här motionen besvarad, anser att det är angeläget att dessafrågor i största möjliga utsträckning handläggs av ett förtroendemannaorgan.Så kommer också att bli fallet i det övervägande antalet frågor. Därmed har vibesvarat den motionen. Jag tycker också att det är tillfredsställande att detkommer att vila på förtroendemannaorgan. När frågan om flyttning från tillHelgeandsholmen diskuterades, diskuterade man också säkerhetsfrågorna noga,och det gavs en ingående belysning av säkerhetsarrangemangen. Allaredovisningar pekade vid det tillfället på att säkerhetsfrågorna kunde ges entillfredsställande lösning på . Däremot kunde man inte utanomfattande arbete få samma säkerhetsnivå vid . Därför har utskottetäven vid denna behandling av säkerhetslagen ägnat särskild uppmärksamhet åtbevakningsfrågorna. För egen del blev jag något överraskad av att vi när viflyttade från till de ur säkerhetssynpunkt bättre lokalerna påHelgeandsholmen möttes av ett sofistikerat övervakningssystem. Det system för passerkontroll m. m. som installerats ärett generellt system, och det är säkert effektivt. Det är emellertid skillnadmellan ett företag eller en försvarsanläggning och . Här gäller denöppenhet som måste erbjuda i en demokrati som vår. har särskilt understrukit attöppenheten måste tillgodoses. Det har vi gjort vid flera fillfällen, och det ärsärskilt tillfredsställande att utskottet också den här gången har tagit uppfrågan om integritetsskyddet för ledamöter och för dem som arbetar i huset.Det system med nyckelkort, intern-TV m. m. som skall användas för bevakningenav rymmer möjligheter till central övervakning av passagen.Vi föreslår att den lagring av uppgifter som är tekniskt möjlig skall utgå urövervakningssystemet och att förvaltningskontoret bör ges i uppdrag attverkställa det beslutet. Vi tänker också följa upp de här frågorna, och det finnsanledning att vid senare tillfälle i ytterligare diskuterapasserkontroll m. m. Jag vill, herr talman, sluta med att än en gång påpeka attdet är skillnad mellan och andra - organisationer, myndigheter ochföretag. måste fylla sin roll som en central funktion i vår demokratioch därmedvisa öppenhet och tillgänglighet. För att nå de målen måste vi varavaksamma på säkerhetsfrågorna men inte välja sådana lösningar att vi förhindrasatt fylla vår roll som ledamöter eller som riksdag i sin helhet. Jag ber att fäyrka bifall fill utskottets hemställan. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 67 MARIE-ANNJOHANSSON (vpk): Säkerhetsfrågorna i har behandlats i flera omgångar. Attfrågor om tillträde till och kontrollfrågor skulle bli merkomplicerade här på var kanske inte så svårt att förutse. Desom drev kravet på en återflyttning ville inte gärna att problem i sambandhärmed skulle framträda särskilt tydligt. efteråt anmäler sig dockproblemen. Detfinns å andra sidan anledning att varna för att de speciella förhållandena idetta hus - eller skall vi säga i dessa hus - tas som intäkt för att skapa sårigorösa säkerhetsbestämmelser att öppenheten äventyras. Denarbetsgrupp för beredskapsfrågor som utarbetade vissa förslag förordadelångtgående inskränkningar. Remissbehandlingen pekade på en rad orimligakonsekvenser. Förvaltningsstyrelsens förslag till rikthnjer för säkerhet ochberedskap innebar förbättringar i förhållande till den ursprungligautredningen. underströk i sin behandling av förslagetatt säkerhetsaspekten måste underordnas öppenheten och inte tvärtom. Från vpkhävdade vi också ståndpunkten att bevakningen borde i huvudsak ombesörjas avriksdagens personal. Vi menade även att säkerhetsfrågorna borde handläggas avpersonal på någon av de existerande enheterna i stället för i en särskildenhet. har vi att behandla en rad förslag och lagparagrafer. Det kan onekligeninnebära vissa svårigheter att förutse verkningarna. Ytterst handlar det om hurbestämmelserna kommer till användning. har i singrundliga genomgång av förslagen företagit vissa betydelsefulla ändringar isyfte att hävda öppenheten. Det är möjligen för tidigt att nu värdera hursäkerhetsbestämmelserna verkat, men jag tror inte det är en överdriftatt påstå att vissa regler mer verkar som hinder för ledamöternas ochpersonalens arbete än som betydelsefulla säkerhetsåtgärder. Vissa inslag avövervakning är stötande. Det kan inte heller vara befogat ur säkerhetssynpunktatt ledamöter inte har tillgång till alla lokaler som de för sitt arbetebehöver besöka. Meden välvillig tolkning skulle man kunna säga att rutinerna ännu inte utvecklats.Det kan dock vara illavarslande att de starkt restriktiva inslagen överväger.Förhoppningsvis kommer vissa irriterande inslag att mönstras ut efter hand.Konstitutionsutskottet gör ett viktigt påpekande härvidlag, när utskottetförordar att möjligheten till lagring av uppgifter rörande passager bör utgå ursystemet. En utskottstext har sammastil helt igenom, men det finns avsnitt som bordestå i kursiverad stil. Dit hör bl. a. påpekandet att utskottet avser att följaupp säkerhetsfrågorna med utgångspunkten "att de tekniska arrangemangenför övervakning av lokalerna får en lämplig utformning med hänsyn till denpersonliga integriteten för de personer som vistas i lokalerna". Utskottetanför också det angelägna i att det görs en "allmän utvärdering huruvidasäkerhetsåtgärderna har fått en alltigenom lämplig utformning utifrånsäkerhetssynpunkter och med hänsyn till den öppenhet som skall präglariksdagens arbete". Det är viktigt att understryka att säkerhetsåtgärderna skall bestämmasmed beaktande av intresset av öppenhet mot allmänheten ochföreträdare för massmedia och att säkerhetsaspekten underordnas öppenheten ochinte tvärtom. Detta synsätt måste vara vägledande för hur frågan om motstridigaintressen skall lösas. Helt säkert kommer det att finnas anledning attåterkomma till dessa frågor. De förändringar och bestämda markeringar somutskottet har gjort har varit avgörande för att vi från vpk anslufit oss tillförslagen rörande säkerhetsskyddet i . Jag har inget annatyrkande än bifall fill utskottets hemställan. Anf.68 (): Som framgår av de två föregående .talarnas inlägg är utskottet ense isin bedömning av säkerhetsfrågorna i , och jag vill bara göra någrakommentarer. Det gäller t. ex. vad vi sade när vi behandlade denna fråga underförra . Vi underströk då att detta förslag skulle vara enförsöksverksamhet och att vi var beredda att titta på bevakningscentralensbemanning. Den frågan har vi, som talare fidigare har sagt, tagit upp i vårtbetänkande, där vi understryker att det är att föredra att personalen vidbevakningscentralen är anställd i . Det är också viktigt att påpekaatt vi från utskottets sida kommer att följa upp detta. Utskottethar vid sin behandling av detta ärende arbetat efter principen attöppenheten skall vara det vikfiga, så att de människor som arbetar i anslutningtill verksamhet och allmänheten skall ha möjlighet att komma hit ochta del av det arbete vi utför här. Jaghar inget annat yrkande än bifall fill utskottets hemställan. 69 (): Låt mig bara, med anledning av att sade att de somville återflytta till dolde någonfing, påpeka att allt finnsmycket klart redovisat i konsfitufionsutskottets tidigare betänkanden, bl. a.1977/78:23. Jag tillåter mig att citera vad som står i detta betänkandebeträffande säkerhetsanordningarna: "Av utredningen i denna del framgår,att de nuvarande provisoriska riksdagslokalerna vid genom sinutformning och belägenhet inte i praktiken kan ges en betryggandesäkerhetsnivå. I det föreslagna riksdagshuskomplexet på kandäremot säkerhetsfrågorna ges en tillfredsställande lösning. Ur nu aktuellasynpunkter är förslaget sålunda enligt utskottets mening fulltgodtagbart." Det var alltså inte frågan omatt man doldenågonting. Jag tycker att detta bör framgå av kammarens protokoll. Anf.70 (vpk): När det gäller det avsnitt av ett betänkande från konstitutionsutskottetsom läste upp, kan det i och för sig förhålla sig så, att det varsvårare att klara dessa frågor vid än vad det kan vara här påHelgeandsholmen.