prot · G70957 · 1983-12-31 00:00:00 — Ni slår tydligenså till det yttersta vakt om näringsfriheten att ni är beredda att accepteraatt fastighetsmäklare inte behöver uppfylla några som helst kvalitativa krav. Till allra sist vill jag säga några ord till vännen . vill sätta likhetstecken mellan ordenetableringskontroll och näringsförbud. För mig är det två helt skilda begrepp.Näringsförbud meddelas av myndigheterna till en person som redan är verksam ien bransch men missköter sig, så att det är nödvändigt att införa näringsförbudför honom. Det är inte alls samma sak som etableringskontroll. 14 (); Med anledning av det sista vill jag liksomMartin hänvisa till vad som står på s. 152 i sammanställningen av remissyttrandena.Där skriver statens pris- och kartellnämnd: "En etableringskontroll utgöri sig själv en långtgående konkurrensbegränsning." Det är alltså statenspris-och kartellnämndens beteckning. Jag upprepar: Departementschefen kallar det för näringsförbud.Jag tycker att det är samma sak. en fråga till LennartAndersson. Vill tillåta att en svensk medborgare i ettjuridiskt problem får anlita annan än advokat? 15MARTIN (): Vi får komma ihåg att det 1975 tillsattes enkommitté, småhusköpskommittén, med uppgift att utreda frågorna om förstärktskydd för konsumenterna vid köp av småhus. Den kommittén var parlamentarisktsammansatt. Kommittén kom enhälligt fram till att inte förorda obligatoriskauktorisation, alltså inte en etableringskontroll som föreslås. Den föreslogi stället att det nuvarande systemet med frivillig auktorisation skullefortsätta att gälla. Man fann alltså inte att det var sådana brister att detfanns anledning att ha ett obligatorium. Det är mot den bakgrunden som vi bl.a. har motsatt oss den etableringskontroll som förslaget innebär. nu inseratt ordet har den nämnda betydelsen, eftersom de mest sakkunnigaremissinstanserna har använt det på det sätt som skett. Det är därför som auktorisationen finns. Varje mäklare som ärauktoriserad har rätt att annonsera att han är auktoriserad, så att den somvill kan vända sig till just en auktoriserad mäklare och alltså garanteras atthan får en mäklare som är godkänd enligt den kungörelse som finns i frågan. Detär dock inget tvång att vända sig till en sådan. Det är detta som ärskillnaden. kommer det inte att få förekomma lekmän-sä kan vi kalla dem -med god erfarenhet men utan den formella kompetensen. Det är detta som ärskillnaden. Jagställde en fråga till med anledning av hans första anförande.Det gällde möjligheterna att göra kompromisser i utskottet. att vi hade avstått från att göra en positiv insats i det här fallet. Dåvar min fråga; Hade socialdemokraterna varit beredda att avstå från kravet påetableringskontroll för att möjliggöra för oss att uppnå enighet omlagförslaget i övrigt? Jag har inte fått något svar på min fråga. Erfarenhetenvisar tyvärr att det inte brukar finnas utrymme för kompromisser. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med 167 röster mot147 för reservationen av m.fl. jordbruksutskottetsbetänkanden /84:18 om naturvård m.m. samt 1983/84:19 om jakt- och viltvård. Jordbruksutskottetsbetänkanden 18 och 19 kommer att behandlas i tur och ordning. Voteringarna ägerrum i ett sammanhang efter avslutad debatt. Först upptas jordbruksutskottetsbetänkande 18 om naturvård m. m. Naturvård m. m. 17 HANS (): När det gäller allemansrätten har vi avgivit två reservationer, nr 1och 2. Det kan kanske vara befogat att titta litet tillbaka i tiden och studeraunder vilka omständigheter som allemansrätten en gång tillkom. Vårt land var dåglest befolkat med dåliga eller inga kommunikafioner, friluftslivet ringa, osv.Sedan dess har som bekant utvecklingen gått framåt. Denmotsättning mellan markägarens och friluftsfolkets intressen som förr var heltförsumbar har till följd av det ökade utnyttjandet av allemansrätten nuskärpts, inte minst genom att allemansrätten utnyttjas inte bara av 3 protokoll 1983/84:56-58 Naturvård m. m. enskildapersoner, som varit fallit, utan också av korporationer och grupper.Detta utnyttjande sker utan hänsyn till de naturvärden som kan finnas inomområdet. Särskilt allvarligt blir det när man i turismens intresse marknadsförallemansrätten. Det görs ibland, som framgår av en statlig broschyr, med direktfelaktiga uppgifter, som t. ex. att det skulle falla inom allemansrättens ramatt hämta vatten ur brunnar på annans tomt. 1 många avseenden märks mest allemansrättens rättigheter.Det är alltid de. Däremot sägs det inte att allemansrätten skallvara kombinerad med skyldigheter. Allemansrätten är en alltför värdefull skall få förfuskas på det sätt som håller på att ske. Man vill överhuvud taget inte diskutera allemansrätten. Den skall möjligen utvidgas, meninte anpassas till utvecklingen. Vi torde på det viset förlora betydligt mer än vi tror ossvinna. En väsentlig del av allemansrättens värde förstörs och kan inteutnyttjas av dem som bättre förstår att umgås med naturen. Det kan verkligenbehövas en översyn av allemansrätten. Av den orsaken yrkar jag bifall tillreservation 1. När det gäller reservation 2 kan man säga attallemansrätten i grova drag innebär rätt för vem som helst att var som helst,när som helst och hur som helst vistas på annans mark, så länge man inte därmedinkräktar på markägarens rättmätiga näringsfång. Men tillämpningen synes hablivit en helt annan, så att man vänder rätt upp och ned på allemansrätten. Detär tillåtet för markägaren att sköta sin mark, endast så länge han inte hindrarfriluftslivets utövning. Särskilt tydligt har denna sak kommit fram när det gällerde allt vanligare hjorthägnen. Här är det fråga om ett näringsfång, där manofta inte har något alternativ. Man uppför hjorthägn pä steniga skravelmarker.eftersom hjortarna har en förmåga att utnyttja just de gräsarter som växer ibergsskrevor men som inte har någon annan användning. Vi från moderatasamlingspartiet tycker inte att det finns någon anledning att under åberopandeav allemansrätten införa ett tillståndstvång för uppförande av vilthägn. Vad ärdet för principiell skillnad mellan biffdjur inom kraftiga stängsel och etthjorthägn? Jag har svårt att finna någon skillnad och yrkar därför bifall tillreservation 2. 1 fråga om reservation 3 ansluter jag mig till utskottetsavslagsyrkande. Men jag vill passa på tillfället att efterlysa enallvarligare syn på vad nationalparker egentligen är. I det avseendet instämmerjag med . Vi har sett att det räcker med attvattenfallsstyrelsen blinkar mot en strömsträcka för att genast få tillståndtill utbyggnad av den. Regeringen blinkar fillbaka och följergladeligen efter. , , Pieljekaise och Sarek må vara nogsåsom en föga hedrande uppräkning, mot vilken ett treårsintervall mellanbesluten i grundlagens anda ingenting betyder. Av den orsaken tycker vi att detär onödigt att tynga vår lagstiftning ytterligare. Vi har lärt oss att det intetjänar mycket till. Vi får på något vis försöka skapa en allmän respekt förnationalparkerna såsom institutioner. Därför biträder jag inte den Lestanderskareservationen. Vidare har vi en reservation beträffande strandskyddet.Där har jag i en liten detalj svårt att följa med mina partivänner. Jag harinte heller deltagit i utskottsbehandlingen av frågan, och de synpunkter somjag här framför är därför mina egna och inte pärfiets. Strandskyddet var vid sin fillkomst aldrig avsett attinnebära något idiotstopp. Avsikten var att ge planeringsmyndigheterna andrum ien allt fortare gående exploatering av stränderna. Efter ett tiotal år komemellerfid några ledamöter av det gamla tredje lagutskottet underfund med nog borde se över strandlagen. Det blev beslut, och översynenvisade att man på några håll fakfiskt tillämpade lagen som ett idiotstopp. Itredje lagutskottet såg man så allvarligt på detta att man ifrågasatte om manskulle infordra en förklaring från några länsstyrelser som tillämpat lagen pådet viset. Man ville ha en förklaring till hur i all sin dar något så närvetfigt folk kunde tolka lagen så vansinnigt - detta sades naturligtvis i någotfinare ordalag. Utskottet kom fram till att man inte skulle begäranågon sådan förklaring, men man åstadkom i alla fall en bättre tillämpning avstrandlagen. Avsikten med strandlagen var inte bara att gelänsstyrelserna rådrum i deras planering - jag glömde att säga det tidigare -utan också att ge en liten fingervisning om hur lagen skulle tillämpas. Det varsom sagt inte fråga om något idiotstopp, utan avsikten var att man skullefastställa i planer vilka områden som skulle kunna frisläppas för en något sånär hyfsad bebyggelse och för vilka andra områden man borde införa ett absolutförbud. Det har visat sig att länsstyrelserna gick ganska hårtfram i sin planering. På naturvårdshåll blev man orolig för att det viktigasteinte längre skulle vara att ett område var acceptabelt ur friluftssynpunkt. Dethöll på att bli så, att så snart det fanns ett vatten inom ett område, så snartman hade utsikt över ett vatten, tog exploateringen fart på ett sätt som intevar önskvärt. Jag var en av dem som med tillfredsställelse hälsade degenerella strandlagsbestämmelser som.infördes för en del år sedan, och jag haringen anledning att ändra mig i det avseendet. Det är därför jag inte haranslutit mig till mina partivänners reservation när det gäller strandskyddet.Jag yrkar alltså bifall till utskottets hemställan i vad avser det generellastrandskyddet. Naturvård m. m. 18LARS (): partimotion Bättre naturvårdredovisar en helhetssyn på frågan om hushållning med knappa naturresurserkombinerad med hänsyn fill krav på livskvalitet. Ekonomiskt kortsiktigaåtgärder kan innebära att vi mister värden som vi inte kan få igen. Detta sägerjag mot bakgrund av att de ekonomiska frågorna i vårt land enligt liberaluppfattning skall handläggas inom marknadsekonomins ram. Det finns dock, herr talman, värden som kortsiktigt intefår eller kan diskonteras i kronor och ören. Detta gäller exempelvis områdensom inte går att återskapa. När vi talar om behovet av skydd för de fjällnäraskogarna och går emot de ingrepp som görs är det med vetskapen om att det kanta hundratals år att återskapa en sådan skog - om det över huvud taget är Naturvård m. m. möjligt.När vi talar om att skydda de outbyggda älvarna är det mot bakgrund av sammahelhetssyn. Naturvården har i många avseenden, t. ex. när det gällerkulturmiljöfrågor och bevarandefrågor, mycket svårt att hävda 'sig i enekonomiskt svår fid. Inte minst framgår detta av den budgetproposition som lades på bord. 1 vår motion föreslår vi olika åtgärder för att förbättranaturvårdspolitiken. Vi tar upp några naturtyper som är utsatta för speciellahot, exempelvis fjällen, fjällskogarna, älvarna och våtmarkerna. Vi tar uppbehov av insatser för att skydda djur och växter och behovet av hänsyn tillnaturvården inom jordbruk, skogsbruk och mineralhantering. Motionen utmynnar i inte mindre än 18 konkreta yrkanden.Några av dessa yrkanden har behandlats i annat sammanhang. Det gällerexempelvis skyddet för våra outbyggda älvar, och det gäller delar av motionensom har behandlats i budgetsammanhang. redovisas behandlingen av huvuddelen av motionen.Tyvärr har inte fått gehör för en stor del av de enligt vår meningrelativt självklara yrkandena. i förhållande till övriga partieravvikande mening redovisas i reservationerna 4, 6 och 7 samt i ett särskiltyttrande av . Jag skall nu mot bakgrund av den helhetssyn som redovisasi motionen närmare kommentera reservationerna. På vilka punkter utskottet delarmotionens förslag framgår av betänkandet. Detsamma gäller beträffande denmotion om Gullmarn som jag väckt tillsammans med . I reservation 4 behandlas frågor om skydd förfjällvärlden, nya nationalparker m. m. återkommer där till kravetpå upplösandet av , som delvis är så exploateradatt den inte uppfyller de krav som måste ställas på en nationalpark. De delarsom inte är exploaterade bör överföras till Sareks nationalpark. Ytterligare endel av området bör föras till en ny nationalpark, som bör tillskapas i Sjaunja.Detta område har ur naturvårdssynpunkt ett mycket stort skyddsvärde och tillhörde europeiska våtmarker som det är särskilt angeläget att bevara. Detsamma gäller beträffande Taavavuomaområdet, som ocksådet bör avsättas till nationalpark. 1 det sistnämnda området finns mycket storabotaniska värden, som behöver skyddas, liksom ett rikt fågelliv. StoraSjöfallets nationalpark bör sålunda upplösas och två nya nationalparkertillskapas. Längre söderut, i den södra delen av fjällvärlden, liggerRogenområdet. Det är av annan karaktär, med blockmarker beväxta av gles urskog.Området är i och för sig naturreservat, men eftersom det hör till de mestsäregna som finns i landet, bör även det omvandlas till nationalpark. Fjällvärlden är också i övrigt hotad och måste få ettskydd mot exploatering. De fjällnära skogarna, som jag tidigare nämnde och somär föremål för diskussion, är ett exempel på detta. uppfattninghar redovisats i en motion som väckts i anslutning till revisorersberättelse och som kommer att behandlas i det sammanhanget. omskyddsåtgärderna kvarstår, och har aktualiserat det i någrafrågor till jordbruksministern. Tyvärr har exploateringsintressena alltför ofta fått vägatyngre än skyddsintressena. ämnar komma tillbaka med sina kravbeträffande nationalparkerna. Jag yrkarbifall till reservation 4. Våtmarkerna har en utomordentligt stor betydelse för denekologiska balansen. Tekniska landvinningar liksom ökade krav från skogsbrukoch inom energiområdet gör att de områden som inte får exploateras måste tasfram , innan det är . Dessa områden måste avgränsas och ges ettstarkare skydd. Jag yrkarbifall till reservation 6. I reservafion 7, som jag också yrkar bifall till,behandlas angelägenheten av att hänsynsreglerna för jordbruk och skogsbruk ges,som det sägs, stringenta former. Det är bl. a. mycket angeläget att de sistaresterna av urskogar som finns i landet ges ett tillräckligt skydd. Dessaskogar finns ju på mycket begränsade arealer. Naturvårdsintressena i sambandmed mineralbrytning måste dessutom skyddas bättre. Slutligen, herr talman, vill jag än en gång hänvisa tilldet särskilda yttrande som avgivits av . Som inledning till dettayttrande redovisas något av de övergripande synpunkter som jag anförde i börjanav detta anförande. Det gäller att bedöma värdet av en levande natur ijämförelse med kortsiktiga ekonomiska beräkningar. Det gäller också att bevaraskilda naturtyper över hela vårt land, och det gäller att naturvårdshänsynmåste tas i olika verksamheter. Det måste, herr talman, slås fast att allasamhällssektorer har ett ansvar för naturen. I detta sammanhang bör frågeställningen om den nuvarandenaturvårdslagstiftningen är tillräcklig för att hävda naturvårdsintressena tasupp. I detta sammanhang är det givetvis av intresse att studera effekten avkommande lagstiftning för ädellövskog och hänsynsregler för jordbruket. Flora- och faunavården är en försummad del av naturvården.Att bevara växter och djur i naturlig miljö är naturligtvis ett grundläggandenaturvårdskrav. Det är ju så att betydligt mer än 200 djurarter i skogsmiljöbedöms vara utrotningshotade. Flora- och faunavården måste därför få ökadbetydelse. Växtarter måste skyddas. Vi har tagit hänsyn till detta ireservation 7. Ett särskilt faunavårdsanslag bör tillskapas, och frånfolkpartiets sida har jaktvårdsfonden anvisats. Eftersom begäran om faunaanslagförts fram från och också i jakt- och viltvårdsberedningensslutbetänkande, framförs nu inte något yrkande. Jag vill än en gång med vad jag anfört yrkabifall till av undertecknade reservationer från . Naturvård m. m. Anf.19 (vpk): I det här betänkandet från jordbruksutskottet behandlasmotioner om naturvård m. m. Vårt parti har två mofioner, och jag skall Naturvård m. m. I motion 485 föreslår vi att den fysiska riksplaneringenutvidgas till att omfatta också de naturresurser som inte omfattas avdenna planering. Vi föreslår också att regeringen utreder möjligheterna attgenom särskild lag värna om naturresurserna. Eftersom man f. n. i håller på attutarbeta en promemoria med förslag till lag om hushållning med naturresurseroch att i detta lagförslag avses ingå regler som motsvarar riktlinjerna i denfysiska riksplaneringen, nöjer vi oss med att avvakta detta för att eventuelltåterkomma när lagförslaget lagts. 1 motion 1010 yrkande 1 tar vi upp skyddet av våranationalparker. Vi vill ha ett förstärkt skydd av våra nationalparker, och vianser oss ha full täckning för denna uppfattning. Inte minst utgör behandlingenav ett bevis på detta. Misshandeln av denna ståri en klass för sig. - bara efter det att våra förstanationalparker skapades -startade modern svensk historias värsta manipulationav ett stycke fjällnatur, ett övergrepp som fortfarande pågår.Nationalparksgränsen flyttades för att legalisera grävskopornas ochsprängskottens ommöblering av naturen. Akkajaure reglerades iomgångar tills sjöytan höjts 32,5 m. Vietas kraftstation uppfördes i områdetshjärta. Sjön reglerades, och Sitasjaure dämdes, vilket reduceradevattentillförseln i den viltrika Teusadalen. Tunnlar sprängdes, vägar ochkraftledningar drogs över obmtna fjäU, ställverk och baracker uppfördes, och dedöda strandremsorna fick karaktär av stenbrott. Sammanlagt påverkades av det som en gång var , plus vidsträcktaområden runt omkring. Det hjälper föga att utskottsmajoriteten anser att manmåste se allvarligt på varje intrång i en nationalpark, oberoende av intrångetsomfattning, och att varje ingrepp i en nafionalpark strider mot syftet mednafionalparkens tillkomst. Vad som kan konstateras är att utskottsmajoriteteninte vill medverka till ett bättre skydd av våra nafionalparker. Ett annat bevis på att det behövs ett bättre skydd förvåra nationalparker är reservation 4 från . I den reservationenföreslås att bör upplösas på grund av den hårdaexploateringen. anser vi inte att de slutsatserna bör dras, utan det ärbättre att rädda vad som räddas kan genom ett förstärkt skydd för våranationalparker. Jag vill därför yrka bifall till reservation 3, ochförhoppningsvis kommer väl åtminstone ledamöter att ansluta sigockså fill den. Jag vill också med några ord beröra de tvåandra folkpartireservationerna. Reservation 6 gäller våtmarkerna. När yrkandetbehandlades i utskottet ansåg jag att jag kunde ansluta mig till denredovisning som gjordes, att en inventering nu genomförs och att frågan om enfillståndsprövning enligt naturvårdslagen övervägs i jordbruksdepartementet.Men det har hänt saker . redovisades i TV hur man vid denpågående inventeringen träffar på stora områden våtmarker som redan ärförstörda genom dikning eller andra åtgärder. informationengör att vi vid den kommande voteringen kommer att stödja reservation 6, för attunderstryka den vikt vi lägger vid att skydda våra våtmarker. Reservation 7 innefattar tre yrkanden. Det första yrkandetavser jordbrukets hänsyn till naturvården. Här har lagts fram ettlagförslag om jordbrukets hänsyn till naturvården, och tillämpningsföreskrifterkommer också att utarbetas, varför detta yrkande måste anses vara tillgodosett. I reservationen tas också frågan om naturvårdshänsyn iskogsbruket upp. Jag vill här påminna om att vi vid förra behandlademotionsyrkanden från vårt parti om skogsbrukets naturvårdshänsyn. Jag vill idetta sammanhang citera och återuppliva minnet av vad vi då sade i vårreservation: "Enligt 21 § skogsvårdslagen får regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter om den hänsyn som skalltas till naturvårdens intressen vid skötseln av skog, såsom i fråga om hyggensstorlek och utläggning, beståndsanläggning, kvarlämnande av trädstammar och Frågan måste bl. a. ställas om inte den tekniskaoch maskinella utvecklingen i skogsbruket gått så snabbt att lagstiftningen ochframför allt tillämpningsföreskrifterna inte längre uppfyller sitt syfte." Vi ansåg därför att en översyn av 21 § skogsvårdslagen ochdess tillämpningsföreskrifter borde göras och att det i samband med detta bordeundersökas hur tillämpningsföreskrifterna följs i skogsbruket. Såvitt jag kan erinra mig ställde inte upp pådenna skrivning, men det kan kanske bero på att vi inte menar samma sak. Viville ha en översyn av tillämpningsföreskrifterna för all den skogsmark sombrukas, mark som enligt vår mening skall användas för virkesproduktion. Denaktuella folkpartireservationen berör något helt annat, nämligen naturskogaroch urskogar, som tydligen, om man läser rätt, vill bedrivaskogsbruk pä. Vi hade i vår reservation ett yrkande om att dessaskogar skulle skyddas för framtiden, att inget skogsbruk skulle bedrivas där.Men inte heller detta förslag ville ställa sig bakom. Med detta vill jag yrka bifall tillreservationerna 3 och 6 och i övrigt till utskottets hemställan. Naturvård m. m. Anf.20 (): Allemansrätten är en omistlig tillgång när det gäller denstora allmänhetens möjligheter till rekreation och friluftsliv i naturen.Strandskyddet är ett nödvändigt medel för att trygga allmänhetens tillgång tillplatser för bad och friluftsliv. återkommer dessa två frågor i form avborgerliga motioner till med propåer om inskränkning i allemansrättenoch uppluckring av reglerna för strandskyddet. Från socialdemokraternas sida kommer vi , liksomtidigare, att med all kraft avvisa alla försök att reglera allemansrätten tillförmån för privata markägare. Allemansrätten är en gammal sedvanerätt och skallså förbh. Den innebär en rätt att vistas i naturen, men den innebär också ettansvar och Naturvård m. m. ett hänsynstagandetill naturmiljö, allmänna och enskilda intressen. Att konflikter kan uppstå ochuppstår är oundvikligt. Men att, som påstås i den för moderater ochcenterpartister gemensamma reservationen nr 1, allmänhetens uppträdande inaturen motiverar att man nu gör en översyn av allemansrättenmed sikte på inskränkningar avvisas bestämt från utskottets sida. Utskottetunderstryker, liksom tidigare, att det är genom en saklig ochvederhäftig information om rättigheter och skyldigheter i allmänhetens umgängemed naturen som konflikter.och eventuella olägenheter kan undvikas. Sådanaexempel som tidigare nämnde i sitt anförande är intevederhäftig information. Men det finns självklart också exempel på mycket bra informationom allemansrätten såväl på svenska som på utländska språk. 1 reservation nr 2, som också handlar om allemansrätten,vill upphäva den tillståndsplikt för uppförande av vilthägn somriksdagen beslutade om och som trädde i kraft den förstajanuari . Tillståndsplikten fillkom just för att vid sintillståndsprövning skulle ta hänsyn fill behovet av skydd för friluftslivet ochnaturmiljön. Tillstånd bör således inte lämnas inom områden där vilthägn kanutgöra hinder för det rörliga friluftslivet eller där de kan medföra en ickegodtagbar påverkan på naturmiljön. De exempel på marker som Hans Wachtmeistertidigare nämnde kanske är just sådana där tillstånd beviljas. Det kanske ärsådana marker som inte är av något intresse för friluftslivet. Utskottetsmajoritet delar alltså inte uppfattning att markägarens intresseatt utnyttja marken för viltuppfödning bör gå före skyddet för det rörligafriluftslivet och avstyrker därför den aktuella motionen. Från socialdemokraternas sida kommer vi lika bestämt somvi försvarar allemansrätten att motarbeta alla försök till uppluckring avreglerna för strandskyddet. De moderata framstötarna, som återfinns ireservation nr 5 - från vilken är undantagen -, har dessbättre avvisats av en stor majoritet i . Så har detdock inte alltid varit. När de första reglerna om strandskydd infördes avsocialdemokraterna , skedde detta under starkt motstånd från intebara högern utan även från dåvarande bondeförbundet. Man behöver inte hasärdeles stor fantasi för att föreställa sig hur det skulle ha sett ut utmedvåra stränder om inte dessa regler hade införts. Det är illa nog på många hålldär frifidsbebyggelsen blockerar fina områden för det rörliga friluftslivet. 1 den moderata reservationen föreslås att det generellastrandskyddet skall slopas. Man säger att det är byråkratiskt och onödigtkrångligt.