prot · G70943 · 1983-12-31 00:00:00 — De borgerliga ville inte heller att företagarnaskulle betala något. Sedan har man använt vuxenutbildningsstödet fillgrundutbildning för vuxna - en nog så behjärtansvärd användning. 70 miljoneröverfördes också till studieförbunden. Det som föreslås är alltså inget nytt. Det fannsmöjlighet att få fram 50 milj. kr. fill en mycket behjärtansvärd användning,nämligen till studier för arbetslösa under den fid då de inte har möjlighet attfå jobb. Jag, och majoriteten i utskottet, tycker att dessa pengar användsmycket väl. Studiestöd m. m. 30GULLAN (): Jag beklagar att jag uttryckte mig fel. Detgäller alltså 1 750 särskilda vuxenstudiestöd. På den punkten är vi överens,. Jag fick inget besked på min fråga om det,här är attbetrakta som en engångsåtgärd. Måste man stifta en ny lagfor användningen avdessa 50 milj. Det är dock detta som värt kommande beslut ocksåhandlar om. Det finns medel - 50 av 99 milj. kr. används till detta - eftersomvuxenstudiestödet inte till fullo utnyttjas. har utnyttjats till deändamål som de är avsedda för. Men ingenting i det förslag som vi nu står i begreppatt fatta beslut om säger att detta är en engångsåtgärd. Det är det jag skullevilja ha besked om. 31 (): Varje riksdag är suverän. Jag kan inte svaraför vad de riksdagar som kommer efter oss kommer att besluta i detta hänseende.Beslutet om detta stöd är f. n. en engångsåtgärd. Vi är övertygade om attarbetsmarknadssituationen kommer att bli så mycket bättre att vi förmodligeninte kommer att behöva använda denna åtgärd mer. 32 (): Jag hoppas att har rätt i dethan senast sade, nämligen att arbetsmarknadssituationen blir bättre. Men medsocialdemokratisk politik fruktar jag att den blir ännu sämre. Jag vill erinraom och samhälles "skuldfälla". Man sägeratt ytterligare påspädning av budgetunderskottet kommer att medföramassarbetslöshet. Sådana problem löses inte med kortsiktig konstgjord andning. Jag fick inget besked huruvida detta stöd är att betraktasom en engångsåtgärd eller inte. Att jag icke fick besked oroar mig djupt. Jagär rädd att här kommer att bli en ny sluss till arbetslöshetsunderstöd. Särskildasysselsättningsåtgärder (UbU) Anf.33 (): Jag sade tidigare att jag inte kan garantera vad kommande riksdagarkommer att besluta. Det står jag för. Anf.34 (): Herr talman! Detta är talande nog. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslutetredovisas efter behandlingen av bostadsutskottets betänkande 7.) betänkande 6 om anslag till vissa kyrkliga ändamål finns ingentalare anmäld. Kammaren övergår därför nu till att debatterautbildningsutskottets betänkande 6 om särskilda sysselsättningsåtgärder. Anf.36 (): Moderata samlingspartiet anser att en genomgripande reform av lärlingsutbildningenbör genomföras. Vi tycker därför att det är beklagligt att socialdemokraterna i arbetsmarknadsdebatten undvek att debattera lärlingsutbildningen, och dendefensiva inställning som finns i proposifionen tycker jag visar att viljan atthjälpa ungdomar på detta område, trots den svåra arbetsmarknadssituation som f.n. råder, ännu inte riktigt har infunnit sig hos socialdemokraterna. framlagd rapport har vi i moderata samlingspartiet i ställetpresenterat ett konkret och detaljerat förslag till ny lärlingsutbildning.Syftet med förslaget är att förbättra yrkesutbildningen inom gymnasieskolansram, höja ungdomarnas yrkeskompetens och inte minst minska ungdomsarbetslösheten. Våra förslag i rapportenkan i korthet beskrivas enligt följande: Lärlingsfidenvarieras mellan två och beroende på utbildningens art och krav. Större delen av tiden förläggstill företaget. Under en till undervisas eleven igymnasieskolan. Tiden kan variera mellan olika yrkesutbildningsområden. Antaletdagar i gymnasieskolan är högst i början av lärlingstiden för att sedansuccessivt avta. Undervisningen består avallmänna ämnen, fackteori och arbetsteknik, inkl. ergonomi. Allmänna ämnen ärsvenska och samhällskunskap, som är obligatoriska. Dessutom finnstillvalsmöjligheter bland t. ex. moderna språk, matematik m. fl. ämnen.Undervisningen i fackteori och arbetsteknik förläggs till övervägande del tillföretagen. Särskilda utbildningsplanerupprättas för varje yrke. En avvägning mellan praktisk och teoretisk utbildninggörs i varje plan. fastställer de allmänna riktlinjerna förutbildningsplanerna; vilkas övergripande innehåll utformas avskolöverstyrelsen i samarbete med arbetsmarknadens parter. Det måsteemellertid finnas stor lokal frihet att utforma lärlingsutbildningen på bästamöjliga sätt och med hänsyn till lokala förhållanden och de enskildalärlingsföretagen. skall ha det övergripande lokala ansvaret,men det kan vara lämpligt att t. ex. nuvarande SSA-råd med dess skilda yrkesrådomvandlas till särskilda lärlingsråd. Eleverna skall få betyg ochbevis över genomgången utbildning. Lärlingarna skall ha rätt attgenomgå mer än en utbildning och då få fillgodoräkna sig de delar av föregåendelärlingsutbildning som är av betydelse för nästa utbildning. Delar av enlärlingsutbildning skall också kunna tillgodoräknas, om lärlingen villfortsätta andra gymnasiestudier. Gymnasieskolornas ledning skallges resurser och befogenheter att i samråd med lärlingsråden följa upputbildningen på företagen. Lärlingssystemet förutsätter möjlighetertill tester och introduktion för de blivande lärlingarna. Det skall vara möjhgtatt pröva på önskad lärlingsutbildning. Någon form avyrkesintroduktion eller introduktionsprogram kan anpassas för detta ändamål. Isärskilda fall - t. ex. i sådana som leder fill beslut om anpassadstudiegång - skall eleverna kunna byta ut i den obligatoriskaskolan mot det första lärlingsåret. Tiden för lärlingsutbildningen förlängs dåsamtidigt. Företag och andra arbetsgivaresom auktoriserats att ta lärlingar har arbetsgivaransvar för dessa underlärlingstiden. Anpassningar inom ramen för rådande lagstiftning måste ske.Detta gäller bl. a. lagen om anställningsskydd, arbetsmiljölagen, lagen omallmän försäkring, lagen om arbetsskadeförsäkring, semesterlagen samt vissaunder senare år tillkomna förordningar om främjande av ungdomsarbete. Om det visar sig nödvändigt,skall en särskild försäkringsform för lärlingar skapas, innehållande regleravseende sjukförsäkring, arbetsskador etc. Lärlingarna bör genom lagoch/eller avtal garanteras sex månaders provanställning på företaget efterlärlingsutbildningens slut. Lärhngarnas lön bör sättas medutgångspunkt i att de befinner sig under utbildning och att fiden på företageninledningsvis i huvudsak kommer att användas för inlärning. Lärlingens bidragtill det produktiva arbetet är i början mycket begränsat, för att successivtöka med ökade kunskaper och större erfarenhet. En lämplig nivå att starta påför den 15-16-årige lärlingen kan vara t. ex. av avtalsenlig lön förheltidsarbete på motsvarande nivå. Lönen bör därefter höjas halvårsvis.Slutlönen för lärlingen kan ligga på av avtalsenlig lön,beroende på lärlingsutbildningens omfattning. Särskildasysselsättningsåtgärder (UbU) Särskilda sysselsättningsåtgärder (UbU) Lönen och sociala kostnader betalasi sin helhet av arbetsgivaren. Det offentliga står för de utbildningskostnadersom belastar gymnasieskolan liksom för administrationskostnaderna. som vill inrättalärlingsplatser måste auktoriseras av parterna - eventuellt via lärlingsrådet.Ett villkor för auktorisering är att företagen kan ställa upp med pedagogisktutbildade handledare och att arbets- och utbildningsförhållandena i övrigtsvarar mot fastställda krav. Statsmakterna svarar för den pedagogiskautbildningen. Några andra villkor för auktorisering - som t. ex. attföretagen måste omfattas av kollektivavtal - får inte uppställas. Lärlingsutbildning kan introduceraspå en mängd skilda yrkesområden, både inom privat och inom offentlig sektor.Introduktionen måste givetvis ske gradvis efter det att utbildningsplanfastställts centralt och lokalt samt efter samråd med arbetsmarknadens parter.Utbildningslinjer, specialkurser och högre specialkurser som kan inordnas i lärlingsutbildningenfinns upptagna i den av mig nämnda rapporten. I dagens yrkesutbildningar är ca entredjedel av tiden ägnad åt undervisning i annat än arbetsteknik. Ilärlingsutbildningssystemet blir förhållandet ungefär detsamma. Lärare iallmänna ämnen kommer därför inte att beröras i nämnvärd grad. Yrkeslärarna berörs på så sätt att de i mycket storutsträckning får undervisa på företagen i stället för i skolverkstäder. Dettakommer för många att vara en posifiv omställning. En ny och spännande arbetsmarknadöppnas. Självfallet kan det emellerfid också innebära påfrestningar för dem sominte varit ute i ett företag på ett eller flera årfionden. Den reellautbildningstiden i lärhngssystemet kommer att bli längre, varför det kommer attkrävas fler kompetenta yrkeslärare. Därutöver kommer det att bli nödvändigt attrekrytera ett relativt stort antal lärare med specialkunskaper. När yrkeslärarkompetens knyts till företagen, förbättrasockså möjligheterna att konfinuerligt utbilda övriga anställda. Poängberäkningen som underlag för skolledartjänster måsteförändras för att ta hänsyn till den nya organisationen. Skolledarnas ansvarvidgas genom lärlingsutbildningen. För atti största möjligautsträckning kunna anpassa lärlingsutbildningen till näringslivets strukturmåste reglerna för statliga stimulansbidrag till inbyggd företagsutbildning sesöver. Resurser för detta ändamål frigörs genom den förändradegymnasieskolorganisationen och genom den minskade belastningen på AMS. Lärlingssystemet kan också fungerainom ramen för de arbetsmarknadspolitiska insatser som behövs för ungdom, medsärskilda svårigheter att komma in på arbetsmarknaden. För att öka antaletlärlingsplatser för s. k. svårplacerade ungdomar kan statsmakterna underkortare perioder stimulera företagen att inrätta fler lärlingsplatser medhjälp av riktade bidrag. Även handikappad ungdom kan infogas i systemet. De statsfinansiella ochsamhällsekonomiska konsekvenserna av det föreslagna lärlingssystemet är svåraatt överblicka. En bieffekt av lärlingssys- temettorde emellertid bli väsentiiga besparingar. I takt med sjunkande arbetslöshetminskar statens och kommunernas kostnader. Kostnaderna för den frivilhgaskolutbildningen kommer att minska, eftersom lärlingsutbildningen kommer attvara billigare än en tradifionell yrkesutbildning på gymnasieskolan. Kommunernakommer också att "tjäna" på ett lärlingssystem genom minskade lokal-och personalkostnader samt övriga kringskost-nader. Så t. ex. kommerskolmåltidspersonal, skolstäderskor, syo-konsulen-ter och kuratorer trohgtvisatt beröras liksom kostnaden för skolskjutsar och skolmåhider. 20.När lärlingsutbildningssystemet enligt detta förslag är fullt utbyggt kommer viatt ha en gymnasieskola med tre- och fyraårig i huvudsak studieförberedandeutbildning, två- eller treårig i huvudsak yrkesförbere-dande utbildning samtdirekt yrkesförberedande lärlingsutbildning på mellan två och fyra år.Omfattningen av lärlingsutbildningen bör kunna bli av en årskull elever.Till detta kommer de mer teoretiska yrkesskoleutbildning- Särskildasysselsättningsåtgärder (UbU) Ytterligareca 60 000 ungdomar bör på detta sätt kunna få arbete. Ungdomsarbetslöshetenminskar i motsvarande mån. Iavvaktan på ett sådant lärlingssystem som vi från moderata samlingsparfietförespråkar finner vi, med hänvisning fill de goda erfarenheterna av denhitfills bedrivna försöksverksamheten, det angeläget - inte minst mot bakgrundmot av det rådande arbetsmarknadsläget - att platser i lärlingsutbildningkommer fill stånd i så stor omfattning som möjligt redan under innevarandehöst. Vitillstyrker därför regeringens förslag när det gäller rekryteringsbeloppetsstorlek per plats, , men anser att ett så stort bidrag per plats börkunna medge ytterligare 5 000 platser utöver de 2 000 regeringen räknar med. Dentemporära ökning av lärlingsutbildningen på 5 000 platser som föreslås av ossbelastar enligt reservation nr 3 anslaget Bidrag fill driften av gymnasieskolormed ca 70 milj. kr. Denna merutgift bör av statsfinansiella skäl balanserasgenom en motsvarande utgiftsminskning. En utökad lärlingsutbildning leder tillminskade alternativkostnader för arbetsmarknadspolitiska åtgärder i form avarbetsmarknadsutbildning, beredskapsutbildning och arbetslöshetsersättningar.Det bör därför vara möjligt att innehålla motsvarande belopp på de anslag somär aktuella, dvs. bidrag fill arbetslöshetsersättning och utbildningsbidragresp. sysselsättningsskapande åtgärder under fionde huvudfiteln. Den utomordentligt svåra situationen på arbetsmarknaden för ungdomarmotiverar att de positiva erfarenheter som vunnits i försöksverksamheten medgymnasial lärlingsutbildning tas fill vara i så stor utsträckning som möjligt iavvaktan på att en mer genomgripande lärlingsreform kan genomföras. Låtmig därför ge ett råd fill socialdemokraterna i den rådandesituationen med ett återremissförslag beträffande ungdomslagen: Acceptera vårtförslag om ytterligare 5 000 lärlingsplatser! Ungdomarna behöver dem. Särskildasysselsättningsåtgärder (UbU) och vi har anvisat finansieringen. Jagyrkar därför bifall till reservafionerna nr 3 och 12. Anf.37 (): Jag noterar som så att utbildningsministern lysermed sin frånvaro. Sysselsättningspropositionen innehåller betydande delar somhör till verksamhetsområden, bl. a. ytterligareanslag om ca 200 miljoner. Men utbildningsministern tycker tydligen inte attdessa åtgärder för de arbetslösa ungdomarna är av sådan vikt att det motiverarhennes närvaro i kammaren. Detfinns ett talesätt som säger: "Sent skall syndaren vakna". Dettalesättet gäller i allra högsta grad regeringens hantering av lärlingsutbildningen.Vid flera tillfällen under det föregående föreslog vi från centernssida stimulansåtgärder för att främja lärlingsutbildningen. Instrumentet ifråga fanns redan i form av ett särskilt sfimulansbidrag till nytillkommandeutbildningsplatser inom industri- och hantverkssektorn. Det enda som behövdesvar ett riksdagsbeslut att bidraget jämväl skulle kunna utgå som ett stöd tillföretag som tog emot lärlingar. Men sade socialdemokraternanej, ofta med mycket krystade formuleringar. Den vanligaste var att man intekunde ändra i regelsystemet för en pågående försöksverksamhet. "Bättre sent än aldrig" är ett annat talesätt, och har regeringeni sin proposition om sysselsättningsskapande åtgärder föreslagit ett sådantstimulansbidrag. Men från sida är vi ändå inte nöjda. Det är bra attregeringen nu inser att lärlingsutbildningen har ett stort värde, men det kundevara intressant att få besked om varför argument som tidigare användes emot nukan användas för att motivera ett stimulansbidrag? Vad säger exempelvis LarsSvensson, som tidigare så intensivt och engagerat talat emot ett särskilt stödtill lärlingsutbildningen? Jag kan ställa en rak fråga till : Ärlärhngsutbildningen fr. o. m. nu försöksverksamhet eller Ävenom det är bra att regeringen nu har tagits det här steget, är det ändå dags attflytta fram positionerna i den här frågan. har redovisat enrapport över de gångna årens försöksverksamhet, varav det med all önskvärdtydlighet framgår att lärhngsutbildningen är en bra utbildningsform - kanskeden bästa vi har. I varje fall gäller detta resultatet i form av fastaanställningar efter avslutad utbildning. Vi anser därför att man redan nu bördra konsekvenserna av detta och ge kommunerna besked om att lärlingsutbildningi fortsättningen skall vara ett permanent inslag i gymnasieskolansutbildningsutbud. Och med det vill jag yrka bifall till vår reservation 1. Vianser dessutom att det med ett högre stimulansbidrag än det regeringenföreslagit skulle vara möjligt att få fram betydligt fler platser än vadpropositionen anger. Det här kostar mycket pengar, men vi anser att det är merangeläget att satsa på offensiva åtgärder, som ger både bra utbildning och ettfast jobb, än att likt regeringen och de övriga partierna satsa pengarna på uppföljningsåtgärder för redan arbetslösa ungdomar. Meddet, herr talman, yrkar jag bifall till vår reservation 2. När vi nu går vidare för att göra lärlingsutbildningenpermanent är det angeläget att undanröja de hinder som ändock finns för attutbildningen skall få önskvärd omfattning. Av utvärderingframgår att samfidigt som det finns ett stort intresse hos både kommuner ochföretag att starta lärlingsutbildning inom nya yrkesområden och att utvecklagamla utbildningar, så är de höga kostnaderna ett hinder på vägen. Främst ärdet avtalen för lärlingar som är så utformade att kostnaderna för en småföretagareeller hantverkare kan te sig nära nog oöverstigliga. Avtalen är dessutomväldigt skiftande från en bransch till en annan. Det är därför nödvändigt attsamhället, tillsammans med parterna på arbetsmarknaden, kommer fram till ettenhetligt avtal för den gymnasiala lärlingsutbildningen som innebär rimligakostnader för den som står till tjänst med utbildningsinsatsen. Kan man nådärhän är det också skäligt att samhället ställer upp med ett generöststatsbidrag, ty den totala kostnaden blir ändå lägre än för jämförbarautbildningar i skolans institutioner. Dessa tankegångar har vi utvecklat i vårmofion 1983/84:28, och vi är kanske något förvånade över att vi står ensammaför den reservation soin nu följer upp motionskravet. Jag yrkar bifall tillreservation 4. När det gäller just lärlingsutbildningen har moderatasamlingspartiet genom en skicklig marknadsföring kommit att framstå som en avde främsta tillskyndarna. går dock denna marknadsföring litet väl långt,och frågan är om den inte då och då har tangerat gränsen för vanlig politiskanständighet. I en frägedebatt här i kammaren envisadesmoderaten med att gång på gång upprepa en fråga tillarbetsmarknadsministern huruvida hon var beredd att ställa sig bakom det moderataförslaget om ytterligare 5 000 lärlingsplatser. Det var först på en direktmotfråga som tvingades erkänna att det inte fanns något moderatförslag över huvud taget i samband med sysselsättningspropositionen. Men, sadeBengt Wittbom, vi hade tur - väckte en motion om just 5 000 nyaplatser som vi kunde koppla på. För alla av oss i utbildningsutskottet som upplevt medvilken vånda som fill sist, och då främst vidslutjusteringsfillfället, anslutit sig till tanken om 5 000 nya platser,framstår uppfattning om begreppet "tur" inte somsärskilt lustbetonad. Vi anvisar också finansiering, fortsatte ifrågedebatten. Det har också sagt här . Nåväl, även detta ärbara sant till en del. Skall man få fram så här mänga platser krävs det etthögre stimulansbidrag, och detta inkl. finansieringen är redovisat i centernsmotion och reservation. Till den reservationen har inte anslutitsig, utan har en egen reservation med en finansiering som i princip stämmeröverens med regeringens. I en tidigare frågedebatt, , beskrev PerUnckel det moderata förslaget till lärlingsutbildning som så, att elevernaskulle läsa teori i skolan 1 ä och tillbringa resten av tidenute i ett företag, där Särskilda sysselsättningsåtgärder (UbU) Särskildasysselsättningsåtgärder (UbU) detfinns tillgång fill modern utrustning och där man får erfarenheter avarbetslivet. Det var med andra ord en bra beskrivning, inte av lärhngsutbildningen,utan av den företagsförlagda gymnasieutbildningen. Denna positiva bild förtogsdock av att samme Per i nästa anförande sade, att den företagsförlagdautbildningen alltid kommer att ha karaktären av att eleven är gäst hosverkligheten. Jag tror att debatten om lärlingsutbildning skulle tjäna på attmoderata samlingspartiet reder ut sin egen begreppsförvirring. Jag ber dessutom att få yrka bifall till reservafion nr 6 omsamverkan i fråga om datateknisk utrustning i gymnasieskolan och hos andrautbildningsanordnare. Jag övergår härefter till att tala om gymnasieskolansdimensionering. Sedanca gäller en ny planeringsordning förgymnasieskolan. Den kännetecknas av en högre grad av decentralisering änfidigare. Landets länsskolnämnder kan inom vissa givna ramar och i samråd medkommunerna besluta om gymnasieskolans dimensionering. Det är då också möjligtatt ta större hänsyn till lokala och regionala skillnader samt krav ochönskemål från arbetsmarknaden. Det har allfid varit svårt att få ramarna atträcka till alla angelägna önskemål, men problemen har accentuerats under detsenaste året. Vi har fortfarande stora ungdomskullar, och vi har enarbetsmarknad som blir allt svårare, framför allt för ungdomarna, allastorstilade vallöften till trots. ökar antalet s. k. äldresökandetill gymnasieskolan. Det är ungdomar, , som tidigare gått misteom en gymnasieplats och som i stället varit föremål för någon form avuppföljningsinsats. De har då ofta kommit till insikt om att det krävs enavslutad utbildning, och så kommer de tillbaka fill gymnasieskolan somäldresökande. Om då ramarna inte vidgas, innebär det att de äldre ungdomarnaslår ut allt fler 16-åringar, som i sin tur går fill ungdomsuppföljningen ochsedan i många fall kommer tillbaka som äldresökande. Likheten med fabeln områttan på repet är påfallande. Nuär det här ingen fabel utan bister verklighet, och därför försöker kommunernaatt efter måttet av sin förmåga bygga ut gymnasieorganisationen för att kunnata hand om fler ungdomar. Att i det läget få lov att skära ner kommunernasambitioner, därför att planeringsramarna är för knappa, har blivit mångalänsskolnämnders öde. Men det ter sig ju föga meningsfyllt att först säga nejtill gymnasieplatser som kommunerna vill inrätta och i nästa andetag anmodasamma kommuner att anordna ungdomsuppföljning för alla de ungdomar som interyms i gymnasieskolan. Därför har i motion nr 28 föreslagit en kraftigutökning av planeringsramarna. Viär inte ensamma om det förslaget. I sina petita inför budgetpropositionen harskolöverstyrelsen begärt en motsvarande utökning. Socialdemokraterna ochmoderaterna i förening har dock en annan uppfattning. Man vill vänta medställningstagandet till dess att vi behandlar budgetpropositionen. Men då ärdet . Kommuner och länsskolnämnder behöver besked nu om det skall bhnågon utbildning . Det räcker inte att komma med ettriksdagsbeslut någon gäng och tro att det resulterar i utbildning iaugusti. Därför är det nog dess värre sä, att oviljan att fatta ett beslut nu mera är ett uttryck föråsikten att det inte behövs några vidgade ramar än ett utslag av respekt förbudgetpropositionens övergripande roll. Detgår nämligen inte att i det här fallet åberopa ett trängt statsfinansielltläge, eftersom det är ett välkänt faktum för alla initierade att alla andraåtgärder, som eljest kan bli aktuella inom uppföljningsansvarets ram ellersenare i form av arbetsmarknadspolifiska åtgärder, ställer sig mycket dyrareför samhället än att ge utbildning direkt i gymnasieskolan. Föratt inte belasta kommunernas ekonomi mer än nödvändigt har vi dessutom i vårmotion förordat att de nytillkommande platserna i första hand läggs ut somföretagsförlagd, yrkesinriktad utbildning. Då tar man till vara de uppenbarafördelar som finns i företagens kunnande och tekniska utrustning. Att få del av sin utbildning i en verklig arbetsmiljö och med de villkor ochregler som gäller på en arbetsplats är också ägnat att höja kvaliteten i utbildningen,vilket i sin tur underlättar inträdet på den reguljära arbetsmarknaden. Det finns mycket utöver detta att säga om gymnasieskolansdimensionering, men jag skall avsluta med en direkt fråga till företrädarna försocialdemokraterna och : Vad är det verkhga skälet till er negativainställning till en utökning av antalet platser i gymnasieskolan? Jag vill dessutom yrkabifall till reservafioner nr 9, 11 och 12. Särskildasysselsättningsåtgärder (UbU) 38 () replik: För det första: Oin hade lyssnat pä de 20 punkterna ivårt förslag om en lärlingsutbildning hade han inte behövt ägna sig åt någonkonstruerad historiebeskrivning. Vi har klart redovisat vårt förslag på punktefter punkt. Jag ber att noterar detta. Jag tycker det är litetmärkligt att och för en debatt i den här frågan. Vi strävarju åt samma håll. Jag hoppas att kommer att ta lärdom av vårt förslag.