prot · G709154 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag måste medge att det var svårt för ossi utskottet att förstå den folkpartistiska motionen.,Vi tydde den så, att slopa äktamakeprövningen eller över huvud taget prövningen vid ansökan omstudiehjälp. hade vi ett behovsprövat tillägg. Förslaget innebäralltså att vi slopar det behovsprövade tillägget. Jag vet inte riktigt omfolkpartiet vill ha det kvar eller inte. Kanske vill man inte heller ha detextra tillägget. Bestämmelserna är ju inte riktigt desamma när det gäller detextra tillägget. Detsvar jag givit gäller fortfarande: Vi måste ha någonting att gmnda prövningenpå. Även om vi inte tar hänsyn till föräldrainkomsten, är det inget fel att hamakeinkomsten som grund. 97 (): Jag påvisade i mitt inlägg att just de familjer som vi här talar omkommer genom vårt radikala skattesänkningsförslag att få en väsentligt bättresituation än och övriga socialdemokrater kan erbjuda. Detresonemanget hör i allra högsta grad hemma i den här debatten. Jag förstår attRalf inte vill diskutera de frågeställningama. Han är naturligtvisinne i de socialdemokratiska tankegångarna, nämligen att man endast kanförbättra familjernas ekonomiska situation genomskattehöjning-ar ochbidragshöjningar. Vi skall alltså fortsätta den eviga mndgången med pengar. Jag skall citera vad stadsrådet sagt i GrönköpingsVeckoblad: "Det kån kanske slumpa sig så att den enskilde genom vårtförslag får mindre pengar i portmonnän. Hur mycket angelägnare är det då inteatt samhället ges ökade resurser att råda bot på detta?" Det ärsocialdemokraternas politik vad gäller att förbättra villkoren förbarnfamil-jema i . Anf.98 (vpk): erkände i sitt svar till mig att de kostnadsökningarsom vårt förslag medför är mycket små. Men trots detta har man alltså inte rådatt införa de reformer som vi föreslår. Det är verkligen illavarslande. Vadhar vi då att vänta oss av den utredning som skall se överarbetsskadeförsäkringen för bl. a. de studerande? Skall de studerande överhuvud taget omfattas av denna försäkring, kommer det givetvis att medföra ökadekostnader. Därmed blir det väl ingen ändring här heller. Detsamma gäller för deförslag som skall ses över beträffande förbättringar för handikappade. Deförslagen kommer också att medföra kostnader, även om de kan bli marginella,beroende på vad man jämför med. Frånvpk:s sida har vi kanske inte samma syn på detta som socialdemokraterna. Viuppfattar inte de pengar som läggs på utbildning enbart som en kostnad, utan viser dem som en investering - och så måste man se de pengar som satsas påutbildning. Det gäller helt enkelt en investering för framtiden. Anf.99 (): Jag tycker det var bra att nämnde att man i utskottethaft svårt att tyda motionen. Det var synd att man inte tog kontakt med ossdirekt, så att vi kunde klara ut det då. Vi skriver i motionen att vi är beredda att ställaoss bakom föredragandens förslag till förändringar av studiehjälpen. Det endavi vill är att den sökande inte skall mätas med sin äkta make eller maka. Detär den förändring som vi vill ha. måste vi börja med"detta, såatt vi inte diskriminerar den som söker. Det handlar om en jämställdhetspraxissom är av stor betydelse. 100 (): Om jag skaU bemöta och svara på GuUan påståenden och frågorfår vi föra en familjepoUtisk debatt - det är helt nödvändigt, eftersom detär en sådan debatt som tar upp. Men det tänker jag inte göra. TillMargö : Jag tror inte att jag sade att kostnaderna var mycket små.Den enskilda kostnaden kan naturligtvis staten ta, men om man lägger ihop demblir det oerhörda kostnader. Och när regeringen sedan har genomtänkta förslagoch har ekonomisk täckning för dem, då blir det en helt annan sak. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.1 (extra tillägg inom studiehjälpen) Förstbiträddes reservation 1 av m. fl. i motsvarande del -somställdes mot utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes avbifall till motion 2682 av och i motsvarandedel - med acklamation. Härefterbifölls utskottets hemställan med 223 röster mot 79 för reservation 1 av NilsCarlshamre m. fl. i motsvarande del. 4 ledamöter avstod från att rösta. Mom.6 och 8 (föräldrapenning och sjukpenninggmndande inkomst) Utskottetshemställan bifölls med 287 röster mot 16 för reservation 3 av MargöIngvardsson. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.7 (sjukförsäkring inom studiehjälpen och inom studiemedelssystemet m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av Margö - bifölls medacklamation. Mom.12 (socialförsäkringsskyddet för doktorander med utbildningsbidrag) Utskottetshemställan bifölls med 287 röster mot 16 för reservation 4 av MargöIngvardsson. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom.13 (arbetsskadeförsäkring för studerande) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av Margö - bifölls medacklamation. Mom.14 (särskilda regler för handikappade studerande) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av Margö - bifölls medacklamation. Mom.15 (rätt tUl sjukbidrag för handikappade studerande m. Utskottetshemställan - som stäUdes mot reservation 7 av Margö - bifölls medacklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Vissaanslag till grundläggande högskoleutbildning m. m. 1983/84:36 Ändring i lagen(1928:281) om allmänna arvsfonden (prop. 1983/84:153)1983/84:37 Anslag till kammarkollegiet för /85 (prop. 1983/84:41TotaUsatorskatt, m.m. (prop. 1983/84:180) 1983/84:28 Ändring i lagenom hundskatt m. m. 1983/84:142 delvis) 1983/84:29 Immunitet ochprivilegier för (prop. 1983/84:155) 1983/84:30 Telefonavlyssning (skr.1983/84:97) 1983/84:34Ändring i aktiebolagslagen (prop. 1983/84:184 delvis) 1983/84:21Fri prissättning beträffande courtage (prop. 1983/84:99) Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. 20§ Vissa anslag till grundläggande högskoleutbildning m. m. Föredrogs utbildningsutskottets betänkande1983/84:20 om vissa anslag till grundläggande högskoleutbildning m.m. (prop.1983/84:100 delvis). Anf.101 TREDJE VICE TALMANNEN: I fråga om detta betänkande hålls gemensamöverläggning för samtliga punkter. 102 (): Jag skall tala för flertalet av de moderata reservationerna tillutbildningsutskottets betänkande om vissa anslag till gmndläggande högskoleutbildning.Reservationen om yrkesteknisk högskoleutbildning kommer min kollega att behandla senare i debatten. Men,herr talman, låt mig nu vara något origineU genom att börja med ett särskiltyttrande, som rör tillträdet till den gmndläggande högskoleutbildningen. Mångaav de problem som finns inom den högre utbildningen kan återföras på detbehörighets och urvalssystem som genomfördes i samband med högskolereformen.Hit hör att den s. k. genomströmningen i den högre utbildningen har minskatkraftigt, att antalet studieavbrott ökat, att den sociala snedrekryteringenförstärkts, att medianåldern för nyantagna studerande för mångautbildningslinjer och ämnen höjts och att kvaUtetskra- ven måst sänkas inom fleraämnen. Vii moderata samlingspartiet har länge påtalat antagningssystemets många fel ochbrister och föreslagit ett helt annorlunda system. Vi menar att det behövs bl.a. skärpningar av förkunskapskraven till åtskilliga utbildningar särnt tvåoUka allmänna behörighetsnivåer, en för mer krävande utbild-ningsvägår somskall bygga på kunskaper i nivå med de tre- och fyraåriga gymnasielinjerna ochen för övrig högskoleutbildning. För att underlätta för dem med den lägrebehörighetsnivån ätt söka utbildningar som kräver den högre och för dem somsaknar gymnasieutbildning att skaffa sig kompetens vill vi inrätta enförberedande utbildning, som skall ge behörighet till olika ämnen ochutbildningsvägar i högskolan så att det inte uppstår återvändsgränder isystemet. Genom detta förfarande kan nuvarande kvoteringssystem i Urvaletmellan behöriga sökande avskaffas. Vihar tidigare behandlat våra förslag bl. a. i motion nr 581 till riksmötet1982/83.1 den yrkade vi på att en .parlamentarisk utredning skulle tillsättasför att se över hela antagningssystemet. har regeringen äntligen tillsattden utredningen, som har fått namnet tillträdesutredningen. I direktiven irigåratt utredningen skaU behandla bl. a. de frågor som vi har berört. Iutredningsdirektiven ingår också att man skall överväga olika former avviktning av de sökandes betyg. Därvid får, utöver de förändringar avantagningsreglerna som vi har förespråkat, avgöras om viktning kan ha någonpositiv betydelse. I avvaktan på att utredningen skall slutföra sitt arbete harvi avstått,från att lägga konkreta förslag till förändringar avantagningssystemet. Däremothar vi vid upprepade tillfällen sagt att vi möjligt måste höjadirektövergången till . En sådan åtgärd skulle förbättra möjUgheterna förde ungdomsstuderande att få tillträde till högskoleutbildning, vilket ärviktigt inte minst med tanke på att den s. k. ungdomspuckeln nu nått ävenhögskolan. Vi anser att denna förändring måste införas möjligt, . Vi framför dessa krav i reservation nr 3, där vi också sägeratt tillträdesutredningens direktiv skall kompletteras så att utredningen fårmöjlighet att föreslå införande av en fri sektor. Ett fritt universitet måste,enligt moderata samlingspartiets uppfattning, inkludera utbildningslinjer ochkurser, till vilka tillträdet är fritt under fömtsättning ätt man uppfyllerförkunskapskraven. Moderatasamlingspartiet har ingen reservation till det här betänkandet när det gällerantalet nybörjarplatser inom högskolan, men det finns en reservation tillutbildningsutskottets betänkande nr 23 om anslag till utbildning för kultur-och informationsyrken, där vi yrkar på ytterligare 1 540 platser på enstakakurser. kommer att i den debatten tala för reservationen. Vihar emellertid redovisat omfattande dimensioneringsförändringar, och vi tyckerdet är beklagligt att någon genomgripande analys av de nödvändigadimensioneringsförändringarna inom högskoleområdet inte har gjorts avregeringen. Fördelningen av antalet platser mellan skilda yrkesutbildningssektoreroch mellan linjerna inom resp. sektor har utförts mer eller mindreslentrianmässigt. Vissaanslag till grundläggande högskoleutbildning m. m. Vissaanslag till grundläggande högskoleutbildning m. m. Föreliggandebudgetproposition skiljer sig i detta hänseende inte från tidigarepropositioner. Vi anser att en alltför stor del av utbildningen inom högskolani dag är ensidigt inriktad mot den offentliga sektorn. Förändring avdimensioneringstalen för skilda högskoleutbildningar ger normalt effekt förstefter . Det är därför nödvändigt att antalet antagningsplatseromedelbart minskas på de linjer som uttalat riktar sig mot en krympandeoffentlig sektor eller som av demografiska skäl har ett minskandenyrekryteringsbehov. Detta möjliggör dimensioneringsökningar inomandra områden. För att uppnå bästa effekt bör hela utbildningar på vissa orterläggas ned. Därvid möjliggörs substantiella satsningar på andrautbildningsvägar eller på kvalitetshöjande åtgärder. Vi anser därför att det ärnödvändigt att minska antalet platser på utbildningar som ensidigt inriktas motden offentliga sektorn och, med beaktande av arbetssituationen för dem somgenomgått berörda utbildningar, att planeringsramarna skall minskas med totaltca 840 platser. De platserna anser vi skall tas från förvaltningslinjen med 60platser, psykologlinjen med 20 platser, sociala grenen med 120 platser, frånlinjen för personal- och arbetslivsfrågqr med 90 platser. Deav oss föreslagna neddragningama tillsammans med de andra av oss föreslagnadimensioneringsförändringarna möjliggör en ökning av antalet platser på enstakakurser med 1 540. Detär svårt för ett oppositionsparti att kunna göra alla beräkningar ochavvägningar exakt, och med tanke på tillgängligt beslutsunderlag så måste de avoss föreslagna dimensioneringsförändringarna betraktas som ungefärliga, men vianser att regeringens åtgärder har varit för små i det här avseendet och läggerdärför fram våra förslag så att kan ta ställning till dem. Deungdomskullar som har uppnått högskoleåldern, den s. k. ungdomspuckeln, ärväsentligt större än tidigare års. Om nuvarande ungdomsgeneration skall gessamma relativa möjlighet att vinna tillträde till högre utbildning som tidigareårskullar är det därför nödvändigt att antalet intagningsplatser ökas.Riksdagens tidigare beslut att antalet nybörjarplatser inom högskolan skall ökamed 3 000 mellan budgetåren 1982/83 och 1984/85 kan med våra förslag infrias. Riksdagenbeslöt om förändringar i reglerna om högskolans institutionellaorganisation. Förändringarna medger en ökad lokal frihet och kan leda till enbättre organisatorisk hantering av utbildning och forskning vidforskningshögskolorna. Tyvärr vidtog emellertid ingen förändring ifråga om regionstyrelserna. Erfarenheterna av regionstyrelsernas verksamhetsedan deras tillkomst 1977 är enligt vår mening entydiga. Nödvändiga regionalakontakter om utbildningsfrågor kan tas utan att kanaliseras via en statligmyndighet och ytterligare en nivå i högskoleorganisationen. Regionstyrelsernaär en umbärlig del av högskolan. Regionstyrelserna bör därför enligt våruppfattning avskaffas, varför jag yrkar bifall till reservation nr 4. Reservationnr 5 tar upp antalet platser i fördjupningskurs i arbetsterapi. Det finnsenligt vår uppfattning viktiga vårdpolitiska motiv för fler platser på Arbetsterapeutens insats har till syfte att rehabiliteramänniskor med oUka former av funktionsnedsättningar. Det kan också handla ommänniskor som med stigande ålder fått svårt att klara av det dagliga livetsaktiviteter. Dessa människor skall så självständigt som möjligt kunna klara avden personliga vården, boendet, arbetet eller annan meningsfull sysselsättningsamt fritiden. Med ett korrekt utnyttj ande av bl. a. arbets;erapi blir detmöjligt att förhindra att människan tvingas överlämna ansvaret för sig självtill samhällets sjukvård eller social service. Det är viktigt både ur mänskligtoch samhällsekonomiskt perspektiv. Arbetsterapi bidrar till att spara storavårdkostnader. Fördjupningskursen i arbetsterapi kom till stånd sedan detkonstaterats att det fanns ett mycket stort behov av påbyggnadsutbildningarsåväl i fråga om ämnesspecialisering som vad beträffar forsknings- ochutvecklingsarbete inom arbetsterapi. Vidareutbildning för arbetsterapeuter hartidigare helt saknats, till stor del beroende på att arbetsterapi är enrelativt ny disciplin. Behovet av påbyggnadsutbildning blev akut närgrundutbildningen fr. o. m. kom att omfatta 100 poäng istället för som tidigare 120 poäng. UHÄ har också föreslagit att man skulleanordna två fördjupningskurser i arbetsterapi om 20 poäng. Jag yrkar därförbifall till reservation nr 5. Vimoderater delar den oro som utskottets majoritet visar över att de studerandepå civilingenjörslinjerna inte klarat sina studier . Vi tycker,liksom majoriteten, att det är angeläget att åtgärder vidtas för att motverkadetta. Det kan gälla både åtgärder som avser att ge de studerande adekvataförkunskaper för utbildningen och åtgärder som hjälper dem att hinnatillgodogöra sig allt det stoff som måste inrymmas i civilingenjörsutbildningen.Vidare säger utskottet att UHÄ tillsatte en arbetsgrupp föratt utreda frågor om civilingenjörsutbildningen. Detta är naturligtvis bra, menvi anser att situationen är så pass allvarlig att man redan nu måste vidtaåtgärder. Vi föreslår därför att man förstärker resurserna påcivilingenjörsutbildningen med ytterligare . Dedimensioneringsförändringar som vi har föreslagit möjliggör också vissakvalitetsförstärkningar inom den högre utbildningen även utanförcivilingenjörsutbildningen. Det är t. ex. enligt vår mening av flera skälnödvändigt att ytterligare förstärka universitetens utbildning på dataområdetoch då även vad gäller den mer teoretiska datautbildningen. Vi föreslår därfören förlängning av matematikerlinjen med ett fjärde år på den s. k.datologigrenen i enlighet med UHÄ:s äskande. 1proposition 1981/82:123 Samordnad datapoUtik står det: "Den alltmer ökadeanvändningen av datorer och mikroelektronik inom produktion och administrationkommer att ställa stora krav på utbildnings- och forskningsinsatser.Medborgarna måste få goda kunskaper om datatekniken för att den skall kunnanyttiggöras på rätt sätt. Behovet av att utveckla kunskap och kunnande inomområdet är stort." Den syn på utbildningsbehovet som citatet visar delassäkert av de flesta. Vi måste ha ökade kunskaper för attinformationsteknologins och datateknikens möjligheter skall kunna bemästras.Samhällets utbildningsinsatser rörande dataområdet kan enligt den Vissaanslag till grundläggande högskoleutbildning m. m. 9Riksdagens protokoll 1983/84:153-154 Vissaanslag till grundläggande högskoleutbildning m.m. citerade propositionensägas gälla tre nivåer. Denförsta nivån innebär att alla medborgare bör ges lämpliga kunskaper om områdetför att kunna fungera som medborgare, och som en bakgrund till förvärvsarbetet.En god allmän kunskapsnivå är nödvändig. Denandra nivån kan sägas motsvara den utbildning som ger kompetens att i sittarbete kunna använda datatekniken inom produktion och administration.Kunskapsbehovet på denna nivå styrs i stor utsträckning av arbetslivets krav. Dentredje nivån kan sägas utgöras av den utbildning som erfordras förkvalificerade uppgifter och för utvecklings- och forskningsuppgifter inom .dataområdet. Åretsbudgetproposition innehåller många förslag till datautbildning på grundskoloroch gymnasienivå som vi tycker är bra. Dessa förbättrar vad gäller de tvåförsta nivåerna klart dén situation som råder f. n. Den tredje nivån är dockbetydligt sämre tillgodosedd. Det är mycket angeläget, att möjliggörautbildning i databehandling och informationsteknologi inom olika delar avhögskoleutbildningen. Den framtida arbetsmarknaden kommer att efterfrågapersoner med kombinerade kunskaper i t. ex. ekonomi, administration, statistikoch databehandling. Ett väsentligt inslag i denna utbildning är att försehögskolorna med riklig tillgång på datorkapacitet. Systemvetenskapligalinjen är den viktigaste högre utbildningen för administrativt inriktat arbeteinom dataområdet. Det är från den systemvetenskapliga linjen som en alltstörre del av systemerare, projektledare och utredare kommer att hämtas. Förden framtida utveckUngen är dessa yrkeskategorier av en avgörande betydelse.Särskilt viktigt är det att utbilda om systemteknik och om relationernateknik-människa-samhälle. Här ställs stora krav på kvalitet i utbildningen likaväl som inom vissa specialområden, såsom systemutformning, systemförvaltningoch datakommunikation. min uppfattning tillfredsställer inte utskottetsförslag verkUghetens behov av såväl en kvalitativ höjning som en kvantitativutbyggnad av den systemveten-skapUga utbildningen. Jag förordar därför dels enkvaUtetshöjning genom ökad per capita-tilldelning, dels att tillgången påteknisk utmstning skall vara tillräckUg, dels att antalet utbildningsplatserökas - som föreslås i propositionen -, dels att den systemvetenskapliga linjenförlängs från att vara treårig till att vara fyraårig. Förlängningen avutbildningen bör finansieras genom omfördelning av medel inom sektorsanslaget.Jag yrkar därför bifall till reservation nr 19. Tillsist, herr talman, några ord om planeringsramarna för ekonomlinjen ochjurisUinjen. Vimoderater har ju tidigare avvisat regeringens förslag om en etappindelning avekonomutbildningen. Vi påpekade då de negativa erfarenheterna från dengmndläggande rättsutbildningen. Utbildningen på de mindre högskoleortema blevkvalitetsmässigt otillräcklig. Lärarna på de mindre ortema kan omöjligen varakompetenta inom ett tillräckligt brett område. Vi anser på grundval av dessaerfarenheter att basblocket i ekonomutbildningen och kursema i den gmndlägganderättsutbildningen bör ersättas med ämnen och kurser ingående enbarti fullständiga ekonom- resp. juristutbildningar. Mot denna bakgrund avstyrkervi regeringens förslag vad gäller ökningen av ekonomlinjens basblock med 30platser i . Ilikhet rried UHÄ anser vi tillsammans med att ytterligarekvalitativa satsningar bör göras på ekonomlinjen och juristlinjen inomhögskolan. Ekonomlinjen har ju tidigare fått en resursförstärkning-för deårsstudieplatser som motsvarar i studierna. behövs enförstärkning även för de årsstudieplatser som motsvarar de övriga åren.Juristiinjen har de lägsta årsstudieplatskostnaderna inom sektorn och ärlikaledes i stort behov av en förstärkning. Detta tycker vi att skallge regeringen till känna. Med det framförda yrkar jag bifall till samtiiga moderata reservationertill utbildningsutskottets betänkande 1983/84:20 om vissa anslag tiU dengrundläggande högskoleutbildningen. Vissaanslag till grundläggande högskoleutbildning m.m. 103 (): Detta betänkande tar upp en lång rad frågor som gäller dengrundläggande högskoleutbUdningen här i landet. Av barmhärtighet mot kammarentänker jag dock inte kommentera alla utan plocka fram några som kan vara avintresse. Förcenterns del är vaktslåendet kring en decentraliserad högskoleutbildningnågonting mycket centralt. Det finns flera skäl för detta. Ett är att endecentraliserad högskoleverksamhet är en viktig utvecklingsfaktor i olika delarav landet. Det utgör alltså en viktig stimulans både för utbildningen och förforskningen i en landsända att ha en lokal högskola. Man kan säga att endecentraliserad högskoleverksamhet är en viktig förutsättning för ett decentraliseratsamhälle. Ettannat viktigt skäl för decentralisering av den högre utbildningen är att detfinns ett klart samband mellan avståndet till studieorten och benägenheten attsöka till högre studier. Om man, som vi, tycker att det är viktigt att få enbred rekrytering till högskolestudier och att alla människor har någorlundalika chans att få studera på högskola, bör man verka för ett decentraliseratutbud av högskolestudier. Idenna kammare finns lyckligtvis en ganska bred majoritet för det decentraUseradehögskoleväsende som vi har, men enigheten är som bekant inte fullständig. Detfinns krafter som gärna skulle vilja se en annan tingens ordning. I detaktuella betänkandet tar sig detta uttryck i en reservation som vill avskaffaregionstyrélserna. Regionstyrelsernaspelar som vi ser det en viktig roll just som ett organ som kan ta till vara desmå högskolornas intressen. Därför tycker vi att det är nödvändigt att värna omregionstyrelserna och deras roll. Jag vill med eftertryck yrka avslag påreservation 4 i det betänkande som vi just nu behandlar. Endecentralisering av högskolan, sade jag, är viktig för att skapa en godtillgänglighet och ge så många som möjligt tillgång tiU högskoleutbildning. Enannan sak som naturligtvis spelar väldigt stor roU för människornas Vissaanslag till grundläggande högskoleutbildning m. m. möjligheter att komma inpå högskolan är antagningsreglerna. är ju antagningsreglerna föremål för ensärskild utredning, och därför har vi för vår del avstått frän att föreslå attriksdagen skulle göra några speciella uttalanden eller markeringar om hurantagningsreglema bör se ut. Det får utredningen komma fram till. Vi för vår delhar förtroende för utredningen; vår representant i den utredningen har inteansett det nödvändigt att i utskottsbetänkandet tala om vad man bör tycka. Föross är det ändå självklart - det vill jag gärna säga - att se till att vi ocksåi framtiden har intagningsbestämmelser som möjliggör en bred intagning tillhögskolan, som gör det möjligt också för elever som inte kommer från den meststudievänliga miljön att komma in på högskolan, som gör detmöjligt att komma in på högskolan också efter en tids yrkesverksamhet. Detär också viktigt att högskolan är något av en spjutspets mot framtiden. Vimåste ständigt vara beredda att anpassa högskolans utbud av studievägar tillframtidens behov så långt man nu kan bedöma det. Det innebär att vi måste varaberedda att göra nedskärningar när vi kan se att arbetsmarknaden för en vissutbildning krymper. Vi har här i kammaren tidigare haft ganska upphetsadedebatter som haft att göra med sådana nedskärningar. Men det innebär också attvi måste vara beredda att göra satsningar på områden där vi vet att det iframtiden finns stora behov.