prot · G70912 · 1983-12-31 00:00:00 — Det regionala dataprojekt som pågår idataeffektutredningens regi och där flera av länets myndigheter är engageradeär mycket framåtsyftande och bör skapa utvecklingsmöjligheter för länetsnäringsliv, inte minst i glesbygden. Närdet gäller ungdomens arbetsmöjligheter skulle detmoderata förslaget om lärlingsutbildning i företagen ge ökade chanser tillarbete. En utbildningspolitik som prioriterar de ungas möjlighet tillutbildning inom högskolan är en annan viktig åtgärd för länets unga. Vårtförslag om lägre ingångslöner för de unga skulle ge dem chansen att få Nr 12 . ; . in en fot på arbetsmarknaden, liksom full möjlighet tillprovanställning för företagen. Avslutningsvis vill jag säga att vi aldriglöser problem genom konstgjord andning, genom AMS-arbeten eller genomökad offentlig verksamhet. Vi måste ta till vara den resurs som varje enskildvärmlänning utgör. Vi måste ha optimism och framtidstro. Vi måste föra enpolitik som stimulerar människor till att äga och driva företag. Därigenomskapas nya arbetstillfällen. Den viktigaste åtgärden för såväl som för helavårt land är att vi definitivt säger nej till löntagarfonder. Vimoderater tar strid för ett fritt näringsliv i ! 99INGVAR (): I norra är fortfarande sviternaefter de sex borgerliga regeringsåren svåra. Under de borgerliga åren tredubbladesarbetslösheten i valkretsen, så att över 6 000 människor var utan arbete straxföre valet. Denna kraftiga ökning av arbetslösheten upphörde efter regeringsskiftet,men fortfarande ligger arbetslösheten på samma nivå som . ironiserade här idebatten över att arbetslösheten i hela i stort sett är lika högsom . Men han glömde att tala om att under de sex borgerligaåren steg arbetslösheten i länet med i genomsnitt betydligt över 1 000 personerper år. krävs det ytterligare krafttag för att i nästa steg fåarbetslösheten att minska. Byggarbetslösheten har bedömts bli mycket hög underden kommande vintern, bland den högsta i landet. Därför hälsasregeringsförslagen om tidigareläggande av byggen som kommer vårt län till godomed tillfredsställelse. För att skapa varaktiga jobb krävs satsningar på vårindustri, som måste bedömas ha goda utvecklingsmöjligheter. Vi socialdemokraterfrån norra har därför tidigare föreslagit åtgärder för att stödja vårindustri. Vi har krävt ökade satsningar på forskning och utbildning ochsatsning på underleverantörernas utvecklingsmöjligheter. Vi har krävt åtgärderför att garantera vår omfattande skogsindustri råvara och utvecklingsmöjligheter.Vi har krävt att staten skall underlätta utökade kontakter med näringslivet iNorge. som industrin måste utvecklas som bas för sysselsättningen börnorra få flera statliga jobb. har vi alltför få jobb inom dennasektor. I arbetet med att stärka industrin och trygga jobben ärjag övertygad om att löntagarfonderna kommer att spela en viktig roll. Detförslag som framlagts av regeringen bygger på att fonderna skall ha enregional förankring. Jag vill med anledning av detta redan nu framföra någrasynpunkter. När de kommande fondstyrelserna skall besluta omlokalisering bör de ta hänsyn dels till bl. a. aktuella ortersindustristruktur, dels till tidigare uflokaliseringar av stadiga verksamheter. Vänersborg-Trollhättan-Uddevallahar tidigare gemensamt klassats som primärt centrum, men det blev helt utanstatliga utlokaliseringar. Det blev inga statliga verk, det blev ingenhögskola, som i andra primära centra. Kommunerna i området har en mycketomfattande industri inom en rad olika branscher. Starka skäl talar således föratt en löntagarfond lokaliseras till /Trestadsområdet. Bland dessakommuner har den mest markerade industriprofilen. Jag tror att lokalisering av en löntagarfond tillTrollhättan skulle innebära en stimulans i ett område som drabbats hårt avindustrikriser. Jag vill vidare från valkretsen ge någraexempel på mycket hög arbetslöshet, på industrikriser och tyvärr också påbristfälligt ansvar för att klara jobben. Kommunerna i har en jämförelsevis högarbetslöshet. har många företag drabbats av svårigheter somlett till att antalet jobb minskat. Värst drabbat är , en kommun på baradrygt 13 000 invånare, som liksom har över 500 arbetslösa.Trots en rad arbetsmarknadsåtgärder var arbetslösheten i början av oktoberfortfarande . Vad jag minns ville den borgerliga regeringen tidigare,trots Åmåls dä höga arbetslöshet, placera kommunen utanför stödområdet. Menefter kraftiga protester från bl. a. oss socialdemokrater beslöt attplacera i stödområde C. Trots detta positiva beslut är arbetslösheten dockså hög att det krävs flera extraordinära åtgärder för att få fram fler jobbtill . Kommunerna i var länge mycket expansiva, meden kraftig ökning av industrisysselsättningen. är situationen heltannorlunda. Under de senaste sex sju åren har antalet industrijobb minskat,liksom antalet invånare. I det tidigare så överhettade området stegarbetslösheten, trots mycket aktiva insatser från kommunerna, så kraffigt attöver 2 500 var utan jobb vid regeringsskiftet. En del av problemen hör samman med uteblivna statligabeställningar . Snabba beslut om utbyggnad avvattenkraften och ökad renovering av järnvägsmaterial tryggar jobben på företagi . Snabbare modernisering av landets telefonväxlar kan tryggajobben vid i . Kommunerna i Mittenälvsborg har en stor del av sinindustri inom byggmaterielsektorn. Dessa kommuner är därför mera beroende avsatsningar på byggandet än de flesta. De satsningar som planeras för att ökaverksamheten inom reparation, om- och tillbyggnader betyder därför mycket förområdet - likaså det föreslagna programmet för att tidigarelägga statligabygginvesteringar. I området är det framför allt och som haren anmärkningsvärt hög arbetslöshet, så hög att den måste uppmärksammassärskilt. Det har ofta betonats att det, för att man skall få neddenna höga arbetslöshet, är viktigt att alla - stat, kommun och företag - tarsin del av ansvaret. Det tror jag också att nästan alla gör, men det finnsdåliga exempel som undantag. I kommun, där arbetslösheten är högre äni de flesta andra kommuner, och där kommunalskatten inte är speciellt hög,planerar denborgerliga majoriteten, enligt uppgift, att sänka skatten med 1984.Enligt samma uppgifter har man planer på att ta bort nästan 1,5 milj. kr. avkommunens satsning på arbetslösa ungdomar och långtidsarbetslösa. Om planernagenomförs ger kommunen en normalinkomsttagare i sänkt skatttill priset av att sända ut andra i arbetslöshet alldeles i onödan. Densocialdemokratiska oppositionen har tagit avstånd från förslaget och kräveratt kommunen skall ta sitt ansvar för de arbetslösa. Jag anser det nämnda förslaget såanmärkningsvärt, att jag tyckte det fanns anledning att ta upp det i dennaallmänpolitiska debatt. För de arbetslösas skull hoppas jag att förslagetaldrig genomförs. Sammanfattningsvis: är arbetslösheten hög inomvalkretsen. Jag tror att de åtgärder som regeringen vidtagit skall ge ettpositivt resultat, men på en rad områden tror jag att det kommer att krävasytterligare insatser. 100 () replik: sade att jag i mitt tidigareinlägg var ironisk beträffande de insatser som socialdemokraterna har gjort föratt skapa arbetstillfällen i . Och jag var nog det - mot bakgrundav det spott och spe vi fick utstå före valet och alla de försäkringar vi dåfick om att bara socialdemokraterna fick människornas förtroende skulle deockså se till att det blev arbetstillfällen. Det sade socialdemokraterna i många olika sammanhang, mennu är man mycket nöjd och talar man om att situationen har förbättrats. Menså är det inte alls. Såsom jag redogjorde för har vi flermänniskor utanför den ordinarie arbetsmarknaden än vi hade ,och och övriga socialdemokraters resonemang är ungefär attjämföra med en läkare som om sin pafient, som i går hade feber och har , säger att han är betydligt bättre. 101 () replik: Ett av våra huvudbudskap under valdebatternavar att just påpeka hur oerhört kraftigt arbetslösheten hade ökat underden borgerliga tiden. Om vi ser på siffrorna för i sin helhet,finner vi att nästan 11 400 personer var arbetslösa i länet vid det tillfället. Vi sade då: Så här kan det ändå intefå fortsätta. Det krävs att dessa mycket negativa kurvor bryts. Men vi varockså noga med att påpeka att detta inte var ett löfte som gällde de närmastemånaderna eller det närmaste året, utan syftet var att bryta kurvorna, så attarbetslösheten slutade stiga, för att vi därefter skulle kunna fåarbetslösheten att vända nedåt igen. 102LENNART BRUNANDER (c) replik: Herr talman! Vi minns socialdemokraternas tal omatt i ett socialdemokra-fiskt finns inte så och så många arbetslösa.Jag kan inte kontrollera den siffra som här nämnde. 11 000arbetslösa vid regeringsskiftet. Men den siffran skall jämföras med de drygt 14000 arbetslösa vi har . 103 () replik: Siffran 11 400 avser antalet kvarståendearbetslösa . Den skall jämföras med en siffra som i dagär nästan exakt lika hög och som nämnde i sitt inlägg föremiddagspausen. Jag betonar att det är ett stort framsteg att den oerhörtnegativa utveckling som vi upplevde i länet - år kunde vi se attarbetslösheten bara steg och steg, och med borgerlig regeringvar den drygt så hög som 1976 - nu har brutits. 104KERSTIN (): Genom vår nuvarande regerings insatser harbasindustrierna i - i malmfälten och i kustregionen - nu en positivutveckling. Såväl från som från kommer mer optimistiskarapporter . Trenden har vänt. Det är en glädjande utveckling, somlyckats tack vare kraftfulla insatser. återstår östra länsdelen med de fem kommunerna . I dessa kommuner redovisas enarbetslöshet som - märk väl - är dubbelt så stor som för länet i genomsnitt ochfyra gånger så stor som för riket i genomsnitt. Kommunerna i östra turas om att ha svensktrekord i arbetslöshet, för att nu inte tala om sysselsättningsfrekvensen förkvinnor, som stadigt är den lägsta i . Man hör kommunfolket i östraNorrbotten säga: Sådana rekord och vi är förlorade! I samverkan regionalt och centralt kan även här resultatuppnås. Det är ett långsiktigt arbete, som bör komma i gång - ju tidigare destobättre. I östra har vi så att säga skymtat ljuspunktervid horisonten. Den ena är utbyggnaden av vattenkraften i våra älvar -speciellt älv. Många ser det som ett uppehållande försvar i gränsbygden,som en lösning som direkt skulle ge tusentalet årsarbeten. Under de senasteveckorna har vi förstått att dessa förhoppningar inte kommer att infrias.Vattenkraftsberedningen har förskjutit planerna på vidare utbyggnad av älvar.Naturrikedomarna finns emellertid där för framtida utvinning och utveckling. Den andra ljuspunkten vid vår horisont var planerna påexploatering av gasfyndigheter i . En gigantisk gasledning skullebyggas genom , och det väckte förhoppning om arbete och utveckling. Men som alla vet har även dessa planerskjufits . Vad man i östra väntar sig är att få någontingi stället. Kan man i inte samsas om utbyggnad av naturrikedomenvattenkraften i norr, krävs av folkhushållet andra meningsfulla arbeten. Det som behövs är att man regionalt och nationellt ställerupp för de svaga kommuner där arbetslösheten är fyra gånger högre än i Sverigei övrigt. I bråkar vi intepå det sättet att vi anklagar enskilda politiker. har många framåtsyftandeåtgärder vidtagits för att bekämpa den förlamande arbetslösheten. Åtgärdernabör bli av den omfattningen att rättvisa också skipas mellan kommuner -attarbetslösheten i t. ex. de nämnda fem kommunerna i östra nedbringastill läns- och riksnivån. I östra finns etniska minoriteter igränsbygder. I vår oroliga värld bör man se upp med tal om förtryck avfolkgrupper, särskilt i gränsbygder. Det talas om ökad spänning i det känsligalandområde i norr som kallas . har vi upplevtmänniskors starka oro för sin välfärd och framtid. 105GUNHILD (): Orsaken till att jag tar till orda i denallmänpolitiska debattens elfte timme är den förändrade syn på svenskjordbrukspolitik som regeringen på olika sätt givit uttryck för sedan dentillträdde . Detta synsätt har klart definierats i de direktiv somlivsmedelskommittén har att arbeta efter, och vars resultat vi i förra veckanfick se en första produkt av. Att detta nya synsätt skulle få alldeles speciellakonsekvenser för ett län som var , ochlantbrukets organisationer snabbt på det klara med. Det gotländska näringslivets sammansättning uppvisar tvåmarkanta skillnader mot riket som helhet: är det län i landet som har den största andelensysselsatta i jordbruket - . Motsvarande siffra för riket är . Andelen sysselsatta inom industrin är den lägsta i landet- , vilket kan jämföras med andelen i riket som är . Av de ca 4 000som arbetar inom industrin är ca 1 000 sysselsatta i livsmedelsindustrin ochdirekt beroende av utvecklingen inom jordbruket. av det totala antalet sysselsatta inom länet ärdirekt sysselsatta inom jord- och skogsbruk samt inom livsmedelsindustri ochskogsindustri. Inte i något annat län har jordbruket en så stor betydelse förmänniskornas utkomst som på . Detta är siffror som i stort sett varit kända ochredovisats av i samband med den länsrapport som ingestill industridepartementet. Kravet på att nå balans mellan produktion och konsumtioninom den svenska jordbruksprodukfionen hävdas nu starkt från regeringshåll.Detta skulle uppnås genom produktionsbegränsande åtgärder, och det skulle förGotland leda till förödande konsekvenser om dessa åtgärder skulle tillämpasgenerellt. Med anledning av detta har alltså länsmyndigheterna,kommunen och lantbruksorganisafionerna nu tillsammans tagit fram ettutredningsmaterial för att belysa vad det skulle innebära för sysselsättningenpå om länetdrabbades av generella produktionsbegränsningar utan regionala hänsynstaganden.Avsikten är att denna utredning skall presenteras för livsmedelskommittén. De bedömningar som lantbrukets utredningsinstitut, ,har gjort på uppdrag av utredningen, visar att man kommer upp till avdet totala antalet sysselsatta i länet, när man räknar in de indirektasysselsättningseffekter som följer av lantbruksnäringens behov av varor ochtjänster. Dessutom tillkommer ett antal arbetstillfällen inom denoffentliga sektorn som en följd av lantbruksnäringen och dess förädlingsindustrier.Då kan man konstatera att närmare hälften av yrkesverksamma befolkningär beroende av att vi även i fortsättningen har ett gotländskt jordbruk avminst nuvarande omfattning. förlorade den gotländskalandsbygden tusentals invånare. I takt därmed försämrades den sociala servicesom är en förutsättning för en levande landsbygd. En starkt bidragande orsakhärfill var den press mot jordbruket som förekom från statsmakternas sida.Under 1970-talet, och främst den senare hälften av detta årtionde, harjordbruksnäringen genomgått en positiv utveckling - detta tack vare deicke-socialistiska regeringarnas pohtik. Vi har rationella brukningsenheter, vihar genom teknisk utveckling en hög effektivitet och vi har, inte minst, enmycket kunnig och ansvarsmedveten yrkeskår. Detta tillsammans med en minskadkonsumtion har lett till att ett visst överskott av livsmedel har uppstått. Denna positiva utveckling har haft stor betydelse förGotland. Men hopar sig orosmolnen för vår del. En ny utflyttningsvåg kanskehotar, den kommer att få än värre konsekvenser än den som präglade 1950- och1960-talen, därför att centralorten inte har samma möjligheter attge sysselsättning åt dem som förlorar sina jobb inom jordbruket och dessservicenäringar. Alternafiva utkomstmöjligheter inom industrin är så gott somobefintliga, med den låga andel industrisysselsatta som vi har, . Den offentliga förvaltningen har expanderat kraftigt menhar stannat upp och kan inte suga upp de friställningar som måste bli följdenav en neddragen jordbruksproduktion. Alternativen är ökad arbetslöshetoch/eller flyttning från . Sammanfattningsvis, herr talman, görlantbruksnäringens stora dominans på och avsaknaden av andra sysselsättningsalternativi tillräcklig omfattning det ytterst angeläget att lantbruksproduktionen kanhållas på en hög nivå. De tekniska och ekonomiska förutsättningarna inomlivsmedelshanteringen talar i stor utsträckning för att vidareförädlingsanläggningarnakräver allt större volymer för att kunna vara konkurrenskraf-figa.Livsmedelsindustrins framfidsutsikter är därför helt beroende av hurprimärproduktionen inom jordbruket kan utvecklas. Att bibehålla nuvarandelivsmedelsindustri och även öka förädlingsgraden måste ses som helt nödvändigtför sysselsättningen på . En förändrad jordbrukspolitik med enneddragning i landet av produktionen till nuvarande konsumtionsnivå kommer, ominga regionala hänsyn tas, att innebära ett betydligt större underskott avarbetstillfällen på än de ca 2 000 som länsarbetsnämn- 10 protokoll 1983/84:11-13 dens prognos anger för . Detta sker inte bara genomden direkta avgång från jordbruket som kommer att äga rum, utan också frånandr.. näringar på grund av den stora betydelse jordbruket har för den totalasysselsättningen. Det är därför av yttersta vikt att regeringen besinnarsitt ansvar att se till vilka totala effekter som kan bli följden för detgotländska näringslivet om man använder generella produktionsbegränsandeåtgärder för att klara överskottet av vissa livsmedel. Gotlänningarna förväntarsig att regeringen tar de regionalpolitiska hänsyn som situationen kräver. 106 i (m): Herr talman! En som lyssnat till det ordkrig, som rasade i kammarngårdagsdygnet, har känt sig undrande och vilsekommen. vädjadevår konung till oss om samförstånd och samarbete. Kanhända kan man inte väntasådant i en demokrati byggd på partier? Men det har likväl skett när ofärdhotat. Vad som förenade var starkare än det som skilde, och alla samlades kringdet som var gemensamt; att försvara vårt land, vårt folk och medborgarnasfrihet. Dock var det länge sedan och är glömt av många äldre, okänt av deyngre. och varjetimma nya sensationer. Man måstevara både blind och döv, om man ejinser att vi alla driver på nyttemot ett tillstånd då till slut ordenförbrukats och blott vapnen talar. Vi ser envärld i krig. flyrmänniskor i skräck. Vi ser dem dödas. "Sånthänder utomlands. Men inte här." Det som man ej vill tro, det tror man inte. Än ärEuropa skonat. Men hur länge? Är vi beredda? Vår beredskap - är dentillräckligt god? Hinner vi bättra på den? Har vi resurser till det - eller harvi förbrukat dem på annat ? Den flotta som vann segern vidSvensksund kan inte freda våra örlogshamnar. En neutralitet som ej kan hävdasär en bedräglig fras att ty sig till. Trovärdigheten hos vårt ord i världen bygger i första handpå vårt försvar. Att tvenne lagar styra mänskolivet blev engång sagt av en som kände båda. Den ena:makten att begära. dess rakamotsats: tvånget att försaka. Vi harbegärt och tagit för oss mycket. Den andrakraften - tvånget - är ifatt oss. Vårtperspektiv var kort, för kort. de långa,Kondratievska, vågorna fått tag ioss. till sluttill ofrånkomlig självrannsakan. Om manförsöker att analysera vad somhar sagts under två dars debatter harstriden djupast gällt två skilda frågor - denförsta: när man började förstå vad somegentligen höll på att hända, och hurlång fid det tog att bygga upp somindustrination, med välfärden intakt.För vissa blev det svårt. och fördet andra, tvangs man göra klart förväljarna att hårda tider väntar. Ett sådantbudskap gillas ej av många. Somligavalde därför för sin del att bjudatröstens ord till väljarkåren ochsärskilt då till dem som ej förstår att reglerunder spelets gång kan ändras. ieftertankens blekhet raskt gått över och karskalöften givna till ett val närverkligheten möter blir till intet. När detstår klart kan mänskor bli besvikna, och mankan lätt förstå att ord som svek Så har också skett, såväl iriksdagen som ute ibland folket. Man kan haskilda meningar, politiskt, men harespekt för motståndarens ståndpunkt. Dock,förutsättningen för ärlig kamp är att hatillit fill den andres heder. När tvekanöppet yppas om den saken harnågonfing gått snett i politiken. Vi måstehjälpas åt att reda upp det. I denna kammare, så ljus och vacker, - fast alltför fåtycks finna vägen hit -borde också debatten kunna lyftas upp över politikensgnat och gnissel och bli till ett förtroendefullt rådslag emellan män ochkvinnor med god vilja. I detta nya hem för riksdag känns sambandet meddet förflutna starkt och detta gör det dubbelt angeläget att vi beflitar oss omperspektiven och ser vår uppgift på en än den som erbjöd sig vidSergels torg. Men likaviktigt är det att vi själva genom vår närvaro i denna sal ger uttryck åt, ochi praktiken visar, att är första statsmakt. I denna sal -och inte utanför den! -skall de beslut bli fattade, som gäller. Det ställerkrav på oss. Det räcker ej att tro och tycka. Veta och kunna är vad Sverigesfolk har rätt att kräva av oss. Ej heller det är nog. Bäst tjänst gör den"som huvud har med hjärta i förbund". Överläggningen var härmed avslutad.18 § Kammaren åtskildes .