prot · G70958 · 1983-12-31 00:00:00 — Situationen har varit väldigt betungandeför de människor som har drabbats, och de behöver få ett besked. 36 (): Jag har också fått ta del av den inventering som konkursförvaltaren hargjort, och det är minsann ingen lätt sak att plöja i. Det är förenat med rättstora besvär att få fram vilka som har drabbats värst. Mendet som ger förhoppningar här är ju finansministerns ambition att hjälpa tillför att komma fram till en lösning. Då vill jag än en gång dra en lans för denkategori skogsägare som först förlorade sin skog på grund av någonfing som jagvill beteckna som en naturkatastrof, som därefter förlorade likvider förvirkesleveranserna och sedan till detta är tvingade enligt den nyaskogsvärdslagen tiU omfattande skogsvårdsåtgärder. Vihar genom ett tidigare beslut här i- klassat norra som ettkatastrofområde genom att vi i polifisk enighet gick med på att förlänga tidenför avsättning på skogskonto från normalt till 20. Jag skulle vilja vädjatill finansministern och hans medarbetare att ni fittar speciellt på detta närni överväger eventuella kompensationer, som jag hoppas blir verklighet. Överläggningenvar härmed avslutad. Omskattefrihet för viss insamlingsverksamhet 10 § Svar på frågorna1983/84:239 och 253 om skattefrihet för viss insamlingsverksamhet har frågat mig om jag är beredd att medverka tillatt föreningar som genom frivilliga insatser bedriver insamling avåtervinningsmaterial såsom returpapper m.m. befrias från beskattning. har frågat mig när jag tänker lägga förslag om lagändring för attgarantera de ideella föreningarna skattefrihet för all insamlingsverksamhetutan kommersiellt syfte. Jag besvarar frågorna i ett sammanhang. Dagenslagstiftning innebär att de ideella föreningarna har en långt gåendeskattefrihet för sådana inkomster som av hävd används för att finansiera derasideella verksamhet. Pappersinsamlingar - oftast i form av kampanjer -har idecennier varit en vanlig inkomstkälla för främst idrottsföreningarna. Som jaghar sagt i tidigare interpellationssvar har insamlingsverksamheten emellerfidfått en delvis ändrad karaktär fill följd av beslut om kommunaltrenhållningsmonopol. Verksamheten har ofta fått större omfattning och blivit permanent.Detta har lett till osäkerhet om hur den skall bedömas i skattehänseende. Enligtmin mening bör de ideella organisationerna åtnjuta skattefrihet för dessatraditionella aktiviteter även om verksamheten bedrivs i något andra former äntidigare. I likhet med frägeställarna anser jag således att det är rimligt attföreningarna befrias från beskattning av normal insamling av returpapper ochliknande, i synnerhet när det sker inom ramen för det kommunalarenhållningsmonopolet. En gränsdragning måste emellerfid finnas. Jag ärnämligen inte beredd att medverka till en lagstiftning som innebär att allverksamhet som bedrivs av ideella föreningar - exempelvis rent kommersiellverksamhet med anställd personal - blir skattefri endast på den grunden attvinsten används i den ideella verksamheten. Denlagsfiftning vi här talar om är relativt ny och prejudikat från de högreinstanserna saknas ännu i många fall. kommer emellertid forflöpande. Jagavser därför inte att nu lägga fram något förslag i saken men återkommer - omdet visar sig nödvändigt - i frågan. 38 Tredje vice talmanKARL (): Herr talman! och jag är säkerligenöverens om att allt ideellt arbete bland ungdom är värdefullt. Jag tror ocksåatt finansministern håller med mig om att i ett läge när vi måste varaåterhållsamma med anslag -från såväl kommuner och landsting som stat - skall vimed tillfredsställelse se på att föreningar tar egna initiativ för attfinansiera sin verksamhet. Då är det också naturligt att vi är överens om attsådana aktiviteter skall stödjas och stimuleras och inte strypas och hämmas. Mängaföreningar, främst scoutgrupper och idrottsföreningar, har i detta ekonomiskaläge funnit en speciell väg till finansiering, genom insamling av returpapper.Det är riktigt som finansministern säger i sitt svar, att detta har fått enökad omfattning. Närdet kom skattsedlar på fillkommande skatt till många av de föreningarsom bedriver sådan här insamlingsverksamhet, så blev det en verklig kallduschför dem. Jag har nämnt ett exempel i min fråga - det gäller , där man samlade in papper för . och får skatta 9 700 kr.En skattsedel på detta belopp kom alltså. Ett annat exempel är , somjag fick brev från . Där samlade man in papper för . ochfick en skattsedel på . Detär klart att de här föreningarna, speciellt ungdomssektionerna, inte har någrapengar kvar att betala dessa skatter med, för pengarna har använts tiU det somde var avsedda för, nämligen föreningarnas verksamhet. Skatten skaparnaturligtvis väldiga bekymmer för ledarna. Detverkliga skälet till att det blivit överskott är ju att ledare och föräldrarställt upp med bil och ordnat transporterna av papperet gratis - och så kommerdå denna skattsedel som en verklig kalldusch. Resultatet blir säkerligen imånga fall att föreningsaktiviteterna när det gäller insamling av returpapperhelt enkelt kommer att upphöra. Jagtackar för finansministerns svar och måste säga att jag upplever som någotpositivt det avsnitt i svaret där finansministern framhåller att han delar våruppfattning och där han säger att den typ av insamling som frågan gäller börvara skattefri. Detär emellertid mycket viktigt, , att vi får ett klart besked utepå fältet. Jag utgår ifrån att finansministern har observerat att bl. a.länsstyrelsen i skrev till regeringen dagen före det gemensammajuluppehållet. Man sade att den här saken måste ordnas, och det gavs också ettkonkret exempel på lösning; "En enkel ändring kan förslagsvis ske genomatt i punkten 4 av anvisningarna till 54 § kommunalskattelagen införes orderi'insamling av returpapper genom medverkan av ideella föreningar'." Jagskulle vilja fråga finansministern: statsrådet beredd medverka till ettsnart och klart besked i denna fråga? Omskattefrihet för viss insamlingsverksamhet 39 (): Jag ber attfä tacka finansministern för svaret. motionerade jag i denna fråga tillsammans med ett par andra ledamöter.Skatteutskottet som behandlade motionen framhöll, efter ett principresonemang,att , enligt vad utskottet erfarit, i samband med en interngranskning av skattereglerna för detta område skulle ta upp vissa frågor tillnärmare prövning. Jagvet inte huruvida det ägt rum någon prövning, men jag vet att ett antalföreningar före julhelgen fick det dystra beskedet att de i skatt skulle betalaganska stora summor på de pengar som föreningarnas medlemmar medverkat till attföreningarna fått genom insamlingar. Enligt nuvarande regler har man inte rättatt göra sådana insamlingar skattefritt. Enligtuppgift i en tidning har ett tiotal föreningar inom VäxjöIdrottsallians en skatteskuld på . Det gäller alltså en skatt somuppkommit fill följd av medlemmarnas frivilliga arbete. Omskattefrihet för viss insamlingsverksamhet Medlemmar i olika åldrarhar ställt upp. Som nämnde kan det t. ex. gälla föräldraroch företag som hjälper med bilar. Det är alltså fråga om aktiviteter som manpå allt sätt bör stödja. Jagär tacksam för finansministerns positiva svar och tolkar det som att den här insamlingsverksamhetenoch inkomster av det här slaget inte skall beskattas. Detta förutsätteremellertid, som sade, att ändrar i sinaanvisningar, så att det klart framgår att denna verksamhet inte ärskattepliktig. Jaghar ett brev från till en av de stora uppköparna, i . skriver att det enligt riksskatteverketsmening står klart att begreppet insamlingskampanj skall definieras som entillfällig aktion för att samla in pengar. Insamlingarsom baserar sig på formliga avtal och som avses att bli genomförda under enlängre tidsperiod kan enligt uppfattning inte inrymmas ibegreppet kampanj. Härär det ju inte fråga om kampanjer i den meningen. Skall det här fungera måstedet vara en kontinuerlig insamling. Om jag skall samla källaren full medpapperspåsar, måste jag ju veta att någon kommer och hämtar. Det blir enkontinuerlig insamling. Jaghoppas alltså att finansministern medverkar till att ändrarsina anvisningar. Än en gång: Tack för svaret! vill ha ett klart och rakt besked. Såvitt jagförstår tänkte han sig att jag skulle utlova en ändring av lagen på dettaområde. Jag tror att jag kan anvisa en snabbare väg. Vi vill också ha en snarlösning, eftersom vi anser att de taxeringar som har gjorts inte överensstämmermed vår uppfattning om hur saken bör hanteras. Därför har vi faktiskt haft enviss aktivitet i gång för att förmå ett antal representativa idrottsföreningaratt lämna in en ansökan om förhandsbesked till rättsnämnd.Enligt vad jag har inhämtat kommer sådana ansökningar att lämnas in. Jag hoppasatt de behandlas snabbt av . Det är det absolut snabbaste ochenklaste sättet att klargöra läget beträffande hur de här taxeringarna skallhanteras. Vidare kan jag upplysa om att harfilisatt en arbetsgrupp som skall omarbeta broschyren om ideella föreningarsbeskattning. Jag har inhämtat att man då kommer att ta hänsyn till den generösabedömning som kom fill uttryck i regeringsrättens avgörande angåendevissa föreningar som driver en festplats. Det är ett annat problem i det härsammanhanget. Jag vill säga till frägeställarna att jag tror att vi skall kunnahitta en lösning på frågan. 41 Tredje vice talmanKARL (); Jag ber att få tacka för dessa två besked som han gav.Det är bra att det blir en omarbetning av broschyren. Jag tror att det betyderväldigt mycket ur den synpunkten att föreningar fortsätter med sina aktiviteter.Det är ju en nationalekonomisk tillgång att man tar vara på så mycketreturpapper som möjligt. Till en tredjedel sker ju insamlingen av returpapperpå frivillig väg just genom föreningars aktiviteter. Sedanär det bra att finansministern så klart deklarerat sin personliga inställning,att vi bör få en snar lösning. Det är inte bara som sägeratt här behöver vi få besked. Det säger de föreningar som har hand ominsamlingen, och det säger riksskattecheferna. a. säger riksskattechefen iKronobergs län att rikspolitikerna måste ändra i lagtexten och det illa kvickt,så att vi får besked hur vi skall handla. Jag tror att det är värdefullt att vifick den här debatten och fick ett klart besked från finansministern personligti varje fall. Anf.42 (): Jag vill tacka finansministern för de tillägg han gjorde. Jag utgårfrån att jag méd dessa besked kan åka hem till mitt län och säga till deideella organisationerna att de kan samla papper kontinuerligt och att de inteskall bestraffas för sina insatser. Jag vill vidare säga att det är viktigt attsamhället på allt sätt stimulerar dessa aktivheter. Överläggningenvar härmed avslutad. 11 § Svar påinterpellation 1983/84:57 om taxeringsförfarandet har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder föratt skapa en bättre balans mellan den skattskyldige och taxeringsmyndigheternagenom 1. att föreslå ändring av reglerna vad gäller taxeringi första instans, så att revisionspromemorian som skall vara till hjälp förtaxeringsnämnden senast får tillställas den skattskyldige , 2. att föreslå ändring av uppbördslagens 49 § förstamoment - som reglerar möjligheten för lokal skattemyndighet att bevilja anståndmed skatteinbetalningen - så att vanliga rättssäkerhetsprinciper tillgodoses, 3. att taxeringslagen/taxeringskungörelsen tillförsregler så att det klart framgår att taxeringsnämnderna, när rättsläget äroklart, skall följa den skattskyldiges deklaration så att gränserna mellantaxeringsintendentens och taxeringsnämndens arbete blir helt klara, 4. att uttala att målformuleringarna i direktiven tillförvaltningsrättsutredningen skall gälla även taxeringsmyndigheternaskontakter med medborgarna, 5. att föreslå lagstiftning omskattetilläggsutredningens delförslag vad gäller skattetillägg vid felaktigperiodisering eller alternativt att uttala att den möjlighet att eftergeskattetillägg som redan finns skall tillämpas vid oavsiktligaperiodiseringsfel. har vidarefrågat mig om jag anser att det är acceptabelt att företagareinte kan överklaga en felakfig taxering, därför att de ekonomiskakonsekvenserna vid ett överklagande blir förödande. MargitGennser har också - med hänvisning till vissa uttalanden av regeringsrådetGöran i en tidskriftsartikel - frågat om jag anser att den iartikeln gjorda beskrivningen om lagtolkning i skatteprocessen överensstämmermed verkligheten. Slutligenhar frågat om det är acceptabelt med en skattelagsfiftning ochlagtolkning som gör det allt svårare för den skattskyldige att förutse om hananses ha följt lagen eller inte. Förstvill jag säga att det enligt min mening inte finns utrymme att inom ramen fören interpellationsdebatt ha en så djupgående diskussion om taxerings- ochuppbördsförfarandet som interpellation i vissa avseenden geranledning till. Som svar på frågorna vill jag anföra följande. BeträffandeMargit första fråga håller jag med om att det är vikfigt att denskattskyldige ges rimlig tid att yttra sig över en revisionspromemoria så attskatteförhållandena kan bli tillräckligt belysta innan taxeringsnämnden fattarsitt beslut. Detta är en fråga som enhgt vad jag erfarit kommer att behandlasav skatteförenklingskommittén (B 1982:03) i samband med att kommittén enligtsina direktiv överväger frågan om taxeringsperiodens längd ochtaxeringsnämndens möjligheter till omprövning av taxeringsbesluten. Mot denbakgrunden är jag f. n. inte beredd att föreslå någon ändring av gällanderegler. MargitGennsers andra fråga rör möjligheterna för en skattskyldig att få anstånd medinbetalningen av skatt i samband med att taxeringen överklagas. sig mot att taxeringsintendenten kan ha ett avgörande inflytande påanståndsbesluten. Vårt uppbördssystem bygger på grundprincipen attskatt, som har påförts i enlighet med taxeringen, skall betalas i vanlig tidäven om taxeringen överklagas. Anståndsreglerna är i enhghet härmed ganskasnävt utformade, även om en uppmjukning har skett . 1980 är det sålunda inte längre en förutsättning för att lokalskattemyndighet skall kunna bevilja anstånd att taxeringsintendenten fillstyrktbesvären. Finner myndigheten att det kan antas att besvären kommer att bifallasfår den medge anstånd utan att yttrande inhämtas från taxeringsintendenten. Jagvill också erinra om att under vissa förutsättningar kan medgeanstånd om betalningen av skatten skulle medföra betydande skadeverkningareller annars framstå som oskälig. Det kan diskuteras om nuvarandeanståndsregler är lämpligt utformade. Även denna fråga faller emellertid inomramen för skatteförenklingskommitténs uppdrag. Jag vill därför inte nu ta någotinitiafiv för att ändra reglerna. Vadgäller den tredje frågan vill jag framhålla att det är taxeringsnämndensuppgift att se till att taxeringarna stämmer överens med skatteförfattningarnaoch att de i möjhgaste mån blir likformiga och rättvisa. Det är ofrånkomligtatt taxeringsnämnden ibland måste ta ställning i frågor där det är oklart hurförfattningarna skall tolkas. Motsvarande problem uppkommer vid tillämpningenav författningar på praktiskt taget alla rättsområden. Det bör enligt minmening inte komma i fråga att i detta avseende ge taxeringsnämnderna särskildaförhållningsregler som avviker från vad som i allmänhet gäller för derättstillämpande myndigheterna. Isin fjärde fråga tar upp vissa målformuleringar itilläggsdirektiven (Dir 1983:13) till förvaltningsrättsutredningen (Ju1978:09). De av åberopade uttalandena om att kontaktenmellan.myndigheter och enskilda bör underiättas och om att myndigheternashandlande bör präglas av en önskan att bistå medborgarna ansluter jag mig helttill. Uttalandena tar sikte på all myndighetsutövning och avser alltså ocksåkontakten mellan taxeringsmyndigheterna och de enskilda. MargitGennsers femte fråga avser skattetilläggsutredningens förslag i betänkandet(SOU 1982:54) Översyn av det skatteadministrativa sanktionssystemet. Förslagenbereds f. n. inom , och jag är inte beredd att nu ta ställningtill de olika delförslagen i betänkandet. Något uttalande för att styratillämpningen av gällande regler kan jag givetvis inte göra. Nästafråga torde vara ställd mot bakgrund av att en skattskyldig som har gjortstörre värdeminskningsavdrag i räkenskaperna "än som medges avtaxeringsnämnden inte kan fillgodoräkna sig resterande avdrag följande år utanmåste vänta fill dess taxeringsfrågan blivit slutligen avgjord. De bestämmelsersom det här gäller hänger samman med önskemålet om samstämmighet mellan debokförda värdena och de skattemässiga restvärderna. En förändring i denriktning som antyder skulle ge upphov till betydande praktiskaproblem. Några önskemål om ändring av ifrågavarande bestämmelser, som gälltsedan länge, framställdes inte vid den översyn av avskrivningsreglerna somgjordes . Påfrågan om den av regeringsrådet gjorda beskrivningen omlagtolkningen i skatteprocessen stämmer med verkligheten kan jag barakonstatera att regeringsrådet med sin långa erfarenhet fråndomstolsarbete är bättre skickad än vad jag är att tala om vilka faktorer somutövar inflytande vid lagtolkningen och om hur denna tolkning i övrigt gårfill. Somsvar på den sista frågan vill jag säga följande. Vid vårt författningsarbetesträvar vi efter att få till stånd rättsregler som är klara och entydiga ochsom i största möjliga utsträckning uttrycker det bakomliggande syftet medbestämmelserna. Men jag kan hålla med om att det ibland kan vara svårt attbedöma hur vissa bestämmelser på skatteområdet skall tolkas. Detta hängerdelvis samman med att skattelagstiftningen - ibland utifrån motstridiga kravfrån myndigheter, organisationer och skattebetalare - skall anpassas till ensnabb och ofta mycket komplicerad utveckling på olika samhällsområden. Det ärmöjligt att lagstiftarna, dvs. regering och riksdag, i vissa fall överskattarmöjhgheterna att göra en sådan anpassning. Den enda lösningen torde i så fallvara att minska ambitionerna att uppnå en skattelagsfiftning som i alla lägenmotsvarar medborgarnas önskemål om ett både rättvist och effektivtskattesystem, som är enkelt och Med andra ord måste vi i så fall eftergenågot eller några av dessa ibland motstridiga krav. 44 (): Jag får först tacka för svaret från finansministern. Interpellafionen är omfattande, men det är ingen slump.Att påtala en bristfällig detalj i skattesystemet är en sak, men jag har velatbelysa något annat, nämligen den tilltagande obalansen mellan den enskildesställning i skattesystemet och myndigheterna. Det är därför sominterpellationen har blivit så omfattande. Att denna brist på balans börjar bli uppenbar kunde vi se i . Författaren debattartikel utgörendast ett tecken på en växande frustrafion bland svenska skattebetalare. Skallfinansministern lära svenska folket att, som jag läste i i går,älska sina skatter - och det behövs ju med tanke pä den takt i vilkenfinansministern höjer dem - är en grundförutsättning att skattereglerna upplevssom åtminstone någorlunda rättvisa och skattesystemet som rättssäkert. Dåinrymmer jag i första hand två komponenter i begreppet rättssäkerhet. Denförsta är att domstolarnas objektivitet upprätthålls. Den andra är attmyndighetsutövningen sker på ett korrekt sätt. Frågorna som jag ställt handlar djupast sett om hurreglerna skall se ut för att vi skall uppnå dessa två ideal. säger i Rättegång i brottmål följande: "För fasthet och säkerhet i straffrättskipningenkrävs ett fint utvecklat regelsystem, baserat på långvarig erfarenhet samt enhög yrkesmoral hos polis, åklagare och domare. Varje ny generation fårhärutinnan ett arv från den föregående. Men arvet är ingen oföränderlig storhetmed vilken man kan handskas hur som helst. Det måste vårdas, om det ej skallförringas, och förkovras, om det skall motsvara stigande anspråk." Inte minst lagstiftarna, finansministern, måste varamedvetna om hur lätt rättssäkerheten kan förringas om lagstiftningstakten bliralltför hög och lagarna därför ibland litet slarvigt skrivna och om förarbetenablir oacceptabelt ofullständiga - jag kan inte annat än påminna omlöntagarfondskomplexet. En fjärde faktor är tendensen att vissa domares"ökade samhälleliga engagement" minskar "möjligheten hosallmänheten att förutse hans rättsliga avgöranden", somregeringsrättsrådet uttryckt det. Minskade möjligheter för allmänheten att förutse rättsligaavgöranden innebär kort och gott ökad rättsosäkerhet. Vilka konflikter som än finns mellan olika politiska mål,herr finansminister, bör ett mål stå över de andra -och det är justrättssäkerheten. Finansministern håller med om att "det ibland kanvara svårt att bedöma hur vissa bestämmelser på skatteområdet skalltolkas". Finansministern menar att detta delvis hänger samman med attskattelagstiftningen skall tillgodose motstridiga krav från "myndigheter,organisationer och skattebetalare". Organisationernas plats här har jagsvårt att förstå, men jag har aldrig haft mycket till övers för ett korporativistiskt synsätt. Problemen, herr minister, har skapats i mångt och mycketav er egen politik -i er egen, alltmer kollektivistiska politik. När statenblir allt starkare, på den enskildes bekostnad, måste också den enskilde finnasig i en behandling som ofta är orättfärdig och inte är förenlig medrättssäkerhet i traditionell västerländsk mening. Det är alltså denrollkonflikten vi talar om, och såvitt jag förstår ser vi något olika på den. Nåväl, min oro för de nu berörda problemen finns trotsallt också hos finansministern, eftersom finansministern så många gångerhänvisar till skatteförenklingskommittén. Direktiven till den utredning somarbetar med taxeringsförfarandet och skatteprocessen talar sitt tydliga språk: "Vårt skattesystem uppfattas med rätta somkomplicerat. De materiella bestämmelserna är många och inte sällansvårtillgängliga. De formella reglerna för beskattningsförfarandet är svåröverskådligaoch verkar förvirrande" - just förvirrande - "för densom inte är specialist på saken.Systemet förbrukar stora resurser taxeringarna blir inte så rättvisa--- ." Jag vet att en minister alltid skall besvara eninterpellafion med att hänvisa till en eller flera pågående utredningar. Det ärlika lagbundet som att solen går upp i öster. Men jag hade hoppats på litetpolitisk innovation . Varför inte konstatera att det är viktigt att dentaxeringsskyldige också får möjlighet att seriöst bemöta de ofta kompliceradeutredningar som skattemyndigheterna i första hand grundat sin argumentation påoch som kommer för sent så att man inte hinner med? Det är faktiskt möjligt attse till att utredningen snabbt kommer med ett förslag om att ändra datum, såatt den andra parten också får litet bättre chanser. Det går ju bra att låtautredningen särbehandla frågan och presentera delförslag, även om utredningenhar ett utomordentligt stort arbetsområde att gräva sig igenom. Finansministern tillhör en regering som säger sig stå förordet "handlingskraft". På mig verkar handlingskraften någotförsvagad. Min nästa fråga gällde anstånd med betalning av skatt, närett mål håller på att överklagas. Att en taxeringsintendent i sådana ärendenkan komma att vara både motpart och företrädare för myndighet skapar en djuptotillfredsställande rollkonflikt. Att vissa smärre ändringar har gjorts i dettaregelsystem gör det inte acceptabelt att man inte vill ta itu med hela dettaproblem, dvs. få bort denna källa till rättsosäkerhet och denna rollkonflikt,som också måste vara obehagliga för taxeringsintendenterna. Att hänvisa till enutredning är en enkel utväg. Men det finns alltså stora möjligheter att påandra sätt visa handlingskraft. Min tredje fråga gällde taxeringsnämndernas lagtolkning. 1sitt svar tog finansministern inte hänsyn till att taxeringsförfarandet byggerpå en ordning med fyra instanser. Det är just av denna anledning som jag anseratt man bör dra klarare gränser mellan taxeringsnämndens och taxeringsintendentensarbetsuppgifter. Bristande kompetens hos taxeringsnämnderna, parad medambitioner att ge sig in på krångliga lagtolkningar, kan leda till onödigabesvär för den enskilde och onödiga kostnader - det måste finansministern kännamycket för - för statsverket och även för de enskilda.