prot · G70952 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:52 Atgärderför elever med handikapp i det allmänna skolväsendet m. m. Förhandlingarnaleddes fill en början av tredje vice talmannen. 1983/84:8 om åtgärder förelever med handikapp i det allmänna skolväsendet m.m. (prop. 1983/84:27), 1983/84:9 om anslag på filläggsbudget I (prop.1983/84:25 delvis) och 1983/84:10 om vissa högskoleorganisatoriska frågor(prop. 1983/84:52). Anf.107 TREDJE VICE TALMANNEN: Utbildningsutskottetsbetänkanden 8, 9 och 10 kommer att behandlas i tur och ordning. Voteringarnaäger rum i ett sammanhang efter avslutad debatt. Först upptas utbildningsutskottets betänkande 8 omåtgärder för elever med handikapp i det allmänna skolväsendet m. m. Åtgärder för elever medhandikapp i det allmänna skolväsendet m. m. Anf.108 MARGÖ (vpk): Regeringen har föreslagit att försöksverksamheten medgymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade elever vid gymnasiumskall upphöra . Utskottet har mildrat regeringens förslag någotgenom att ange att man bör få ta in elever tifl gymnasieutbildningen även /85. Dessa elever och de som redan nu är inskrivna bör få fullföljasin utbildning där. Försöksverksamheten föreslås därefter upphöra. Bakgrundentill förslaget är att undervisningen på gymnasienivå för svårt rörelsehindradeelever skall organiseras regionalt. Landet skall då indelas i fem regioner.Statens förhandlingsnämnd har på regeringens uppdrag förhandlat omett kommunalt övertagande av verksamheten, men några resultat har ännu inteuppnåtts i förhandlingarna. Vänsterpartietkommunisterna har givetvis inget att erinra mot att Åtgärderför elever med handikapp i det allmänna skolväsendet m. m. rörelsehindrade elever fårmöjligheter att studera närmare hemorten, särskilt inte med tanke på att mångaav dem avskräcks från gymnasial utbildning därför att skolan är belägenalltför långt från hemorten. Om beslutet om en regionalisering kan få dessaelever att påbörja en gymnasieutbildning, har vi givetvis ingenting att invändamot detta -tvärtom. Vadvi kommunister reagerar mot är att enbart skall ta ställning tillfrågan om att lägga ner en väl fungerande skola, utan att taställning fill vad som skall ersätta den. gymnasium uppfyller dekrav som kan ställas på en skola för att även gravt rörelsehindrade skall kunnafungera där. För denna grupp elever handlar det inte bara om att själva skolanär anpassad efter deras behov, utan det är också av avgörande betydelse hurmiljön runt omkring skolan är. Eleverna skall kunna ta sig fram till affärer inärheten och till posten och banken, trots att de måste göra det i en otympligrullstol. Studietidenför de här eleverna innebär inte bara att de bedriver gymnasiestudier, utan deninnebär också en inövning i samhälleligt liv. Det är inte ovanhgt attrörelsehindrade ungdomar lever isolerade och blir helt beroende av sinaföräldrar. Därför är det oerhört viktigt att de får en chans att undergymnasietiden bygga upp största möjliga självständighet. Då behövs det, förutomen väl fungerande skola och anpassade elevhem, en miljö runt omkring som intelägger hinder i vägen för elevernas försök att ta sig ut i samhället. Närvi nu skall fatta det här nedläggningsbeslutet finns inga förslag omgymnasieorter - förutom - som tillnärmelsevis uppfyller de krav somman måste ställa i samband med denna verksamhet. Föratt kunna genomföra den här regionaliseringen måste man först hittagymnasieorter som kan uppfylla dessa speciella krav. När man har gjort det,måste man genomföra ombyggnader eller nybyggnader och alla anpassningsarbeten.Men innan man har kommit så långt, måste planeringen vara klar. Sedan kommerprojekteringen och till slut byggandet. Inget av allt det här kommer att hakunnat påbörjas . Hur det sedan dröjer innan vi harfått gymnasier och en miljö runt omkring som fungerar så som gör kan inte någon svara på. Det lär nog ta åtskilhga år. Trots de här väl underbyggda argumenten mot en nedläggning avSkärholmens gymnasium föreslår utskottet att skall besluta attverksamheten där skall upphöra. Det går inte att frigöra sig från tanken attnedläggningsbeslutet skall användas som en påtryckning i förhandlingarna medkommunerna. Kanske uppnår man sitt syfte på så sätt. Men vi i vänsterpartietkommunisterna kan inte medverka till en nedläggning av gymnasiet i Skärholmenutan att vi vet vilka eller vilket alternativ som skall ersätta skolan. Det är nästan omöjligt att i det här fallet låta bli att draparalleller med en annan gymnasieskola här i trakten som var nedläggningshotad.Då gällde det inte ett gymnasium för elever som hade Då gälldedet ett gymnasium för elever som hade fått en alldeles speciell begåvning. Idet fallet kunde man ställa upp med ett alternafiv. Det alternativetförkastades dock av eleverna och föräldrarna. Det blev en mycket kraftigopinion mot nedläggningen. Nedläggningenav gymnasium har inte föregåtts av samma massiva"rubriktrumpetande" i tidningarna, utan det har varit ganska tyst omSkärholmens gymnasium. Den här gruppen elever har naturligtvis inte sammamöjlighet att föra sin åsikt till torgs. För dem skulle det vara ett ganska stortföretag att ta sig in till på lördagsförmiddagar och på lunchfid. Jagvet inte om de är något vidare på att sjunga heller. Jagyrkar, herr talman, bifall fill vår reservation, som är ett avslagsyrkande påförslaget om att lägga ned gymnasiet i . Åtgärderför elever med handikapp i det allmänna skolväsendet m. m. 109 GEORGANDERSSON (s): Detutskottsbetänkande som vi nu behandlar rymmer en rad förslag till åtgärder förelever med handikapp av olika slag. För den grupp elever som här berörs ärdetta mycket betydelsefulla insatser. Jag vill därför uttryckatillfredsställelse över att regeringen har kunnat skapa utrymme för de reformersom nu föreslås. Utbildningsutskottethar utöver propositionen haft att behandla ett femtontal motioner. Utskottethar eftersträvat att nå enighet kring dessa frågor. Jag tror faktiskt att dethar ett värde i sig att på just det här området kunna genomföra reformer isamförstånd. Jaghar i kontakter med de handikappade själva fått ett starkt intryck av att dehar varit angelägna om att vi i skulle undvika partipolitiskamotsättningar i denna fråga. Mot denna bakgrund är jag glad att kunnakonstatera att det bara på en enda punkt föreligger en reservation tillutskottsbetänkandet. kommunisterna vill inte nu fatta beslut omden framtida organisationen för den utbildning som bedrivs för svårtrörelsehindrade vid gymnasium. Låt mig betona att utskottet harbehandlat den här frågan ingående. Vi har haft överläggningar med företrädareför och eleverna där. Vi har stor förståelse för den orosom de har gett uttryck för. Utskottet gör därför på denna punkt ett viktigtuttalande, som vi hemställer att skall ställa sig bakom. Elever från hela landet bör få tas in vidSkärholmens gymnasium även inför /85. De elever som tas in inför /85 och deelever som redan går vid gymnasium bör få fullfölja sin utbildningvid denna skola under samma ekonomiska förutsättning som gäller . Utskottet pekar på möjhgheten att elever från helalandet även därefter kan tas in vid gymnasium. Denna möjlighet kanöppnas genom ett samarbete inom den östra regionen och mellanplaneringsregionerna. Meddetta uttalande anser utskottet att syftet med de mofioner som behandlar denfortsatta verksamheten vid gymnasium är tillgodosett. Det bör meddessa övergångsanordningar vara möjligt att A tgärderför elever med handikapp i det allmänna skolväsendetm. komma framtill godtagbara lösningar vad gäller den permanenta verksamheten för berördaelevgrupper. Med detta anser jag att utskottet har bemött den oro som finns pådetta område och bemött även de invändningar som görs i reservationen från vpk.Jag vill bara tillägga att utskottet är helt enigt om principen omregionalisering. Även vpk ställer således upp på den idén. Det har gällt atthitta övergångsanordningar inför en fullt genomförd regionalisering. Jag vill sedan med några ord beröra det särskilda yttrandenr 1 som ett antal socialdemokrater fogat fill betänkandet. Vi var från börjaninställda på att tillstyrka att ett riksrekryterande gymnasium förhörselskadade skulle placeras i . Vid behandlingen av ärendet iutskottet har det emellertid klart framgått att det frånhandikapporganisationerna finns ett starkt intresse av att engymnasieutbildning för hörselskadade förläggs till , där det redan finnsen gymnasieutbildning för döva och gravt hörselskadade. Berörda organisafioherhar nu en i förhållande till fidigare förändrad syn på integrafion mellan dedöva och gravt hörselskadade å ena sidan och de hörselskadade å andra sidan.Den klara profilering som propositionen utgår från, med en utbildning i Örebromed starkt teckenspräklig inriktning, och en utbildning i med oralundervisning, anses därför inte motiverad. Organisationerna har betonat att detvå berörda grupperna hörselhandikappade inte är klart åtskiljbara. Detuppkommer ibland behov av att få byta utbildningsgrupp, och detta bör kunna skeutan att vederbörande tvingas byta utbildningsort. Jag har självfallet stor förståelse för den besvikelse somman känner i över utbildningsutskottets ställningstagande. Men fråganom anordnandet av gymnasieutbildning för hörselskadade är inte och kan inte fåvara en lokaliseringsfråga eller en regionalpolitisk fråga i första hand.Utskottet har här ansett sig böra ta största möjliga hänsyn fill den syn påintegration som de handikappade själva klart uttalat. Jag vill understryka attde handikappade i denna fråga har redovisat en total enighet inför utskottet.Med respekt för denna uppfattning har utskottet enat sig om att förorda att engymnasieutbildning för hörselskadade förläggs fill , under förutsättningatt ett godtagbart avtal kan tecknas med kommun. Jag hoppas att kammarenär beredd att visa samma respekt för de handikappades egna önskemål och att vihär kan undvika att göra denna fråga till en regionalpolitisk fråga. Med detanförda vill jag, herr talman, yrka bifall till utskottets hemställan. 110MARGÖ (vpk) replik: Som jag sade i mitt anförande ställer vpk upppå principerna om en regionalisering av gymnasieverksamheten förrörelsehindrade elever. Men det vi vänder oss emot är att vi skall fattabeslutet om att lägga ner verksamheten i utan att vi vet vad vi tarställning till i stället. FörhandUngarna är inte avslutade ännu, och vi vetingenting om kommunernas möjligheter att ställa upp med alla de resurser sombehövs i gymnasieskolor för de här eleverna. pekade på en skrivning i utskottetsbetänkande där det står att detta beslut inte utesluter att elever från helalandet tas in vid gymnasium som ett resultat av samarbete inom denöstra regionen och mellan denna region och övriga regioner i landet. Detta blirganska obegripligt. Tror inte själv på regionaliseringen, ellervarför påpekar han att det skall finnas sådana här möjligheter? Jag skullevilja ha ett klart besked; Vad är det vi tar ställning fill här ? NärSkärholmens gymnasium har lagts ned, vad skall eleverna erbjudas i stället ochvar skall detta nya erbjudas? Åtgärder för elever med handikapp i det allmänna skolväsendetm. 111 () replik: Regionaliseringen innebär att vi fårplaneringsberedningar i ett antal regioner. Hela tanken bygger på att man iregionerna skall kunna skapa förutsättningar för att klara de problem som olikahandikappgrupper har. Men kan man inte klara det i den egna regionen, innebärockså regionaliseringen möjlighet att klara problemet i samarbete med andraregioner. Jag har uppfattat att vi generellt är överens om denna princip. Låtmig bara tillägga att vi i utskottet tror på kommunernas vilja och förmåga attklara övergången till en regionalisering även i fråga om den verksamhet sombedrivs nu vid gymnasium. Som vi bedömer det har vi med utskottetsställningstagande gett en betryggande övergångstid för att klara omställningen. 112 MARGÖ (vpk) replik: Men, , vore det inteförnuftigare om vi väntade med nedläggningsbeslutet i fråga om Skärholmensgymnasium fills vi har klart för oss vad förhandlingarna med kommunerna kommeratt ge? Vi vet att integreringsprinciperna har funnits inom särskolan också,men där har kommunerna fått backa. De har inte kunnat uppfyllaintegreringskraven på grund av sin dåliga ekonomi. Och kommunerna har en mycketdålig ekonomi - det måste veta. Om man har en dålig ekonomisamtidigt som man har planer på att förändra utbildning och annat vet vi attdet är ekonomin som bhr avgörande. Jag kan inte se att regeringen har lagt framnågra som helst förslag som kommer att förbättra kommunernas ekonomi fram fillungefär 1990- några sådana förslag finns inte. Därför vågar vi inte tro på attdet skall komma fram några godtagbara alternativ till gymnasium.Därför tycker vi att det vore klokt om vi avstod från att fatta detta besluttills vi vet vad som kommer att erbjudas i stället. 113 () replik: Jag har inte uppfattatsituationen så att kommunerna skulle ha sämre ekonomi än staten. I vad på detankommer tror jag inte att detta är en farofylld väg. Tredje vice talmannen anmälde att Margö Ingvardssonanhållit att till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt tillytterligare replik. Åtgärder för elever med handikapp i det allmänna skolväsendetm. En god skola kännetecknas av att den ägnaromsorg om alla sina elever. Också de som har svårare än sina kamrater att nåfram fill kunskap och delaktighet måste mötas med allvar och respekt, ochskolan måste ägna dem särskild möda. De som tror att den skola som särskiltmånar om den som har det svårare än andra skulle vara en mindre god skola förde begåvade tar miste. I själva verket är den skolan bättre också för de mestbegåvade. En skola som vågar sätta sitt mål så högt att den vill nå alla medsin undervisning skapar ett intellektuellt och kulturellt klimat som gagnarockså den elev som har lättast att finna vägen fill kunskapen. En skola somnöjer sig med att nå de bättre lottade blir lätt en skola som är enklätterstege i stället för en bildningshärd - ett ställe där man strävar uppfill en högre nivå för att kunna slå sig till ro där, i stället för en skolasom väcker livslång kunskapstörst. Det är mot denna bakgrund som propositionen om åtgärderför elever med handikapp i det allmänna skolväsendet skall ses. Bakompropositionen finns alltså både en strävan att hjälpa dem som har det svårt ochen vilja att skapa en god skolmiljö för alla elever. Det är naturligtvis medtillfredsställelse som jag har kunnat framlägga denna proposition med dessväsenfliga förstärkningar av skolans möjligheter i en fid då vi tvingas görabesparingar också på skolområdet. har i sin behandling av proposifioneni allt väsentligt ställt sig bakom förslagen. Jag skall därför bara kommenteranågra punkter. Det gäller gymnasiet för hörselskadade, valet av huvudort i dennorra planeringsregionen och frågan om avveckling av försöksverksamheten medgymnasium för rörelsehindrade i . Låt mig börja med att säga någraord om gymnasiet för de hörselskadade. föreslog att de hörselskadadebarnen skulle få en egen gymnasieskola. Den gymnasieskola som fanns i Örebrooch som vände sig fill döva och gravt hörselskadade kunde inte tillgodoseutbildningsbehoven för de hörselskadade barn som med hörseltekniska hjälpmedelkunde tillgodogöra sig oral undervisning. Det gällde alltså de barn som intevar teckenspråkiga. hade dessa ungdomar svårigheter att följaundervisningen om de integrerades i den vanhga gymnasieskolan. har inneburit en stark strävan att förstärkamöjligheterna för döva barn och ungdomar att utveckla de dövas eget språk,teckenspråket, genom att ge dem både undervisning och frifidsverksamhet iteckenspråkig miljö. Mot denna bakgrund var det knappast möjligt för regeringenatt fillgodose kravet på ett hörselgymnasium genom en gemensam lokalisering avgymnasiet för döva och gravt hörselskadade och ett nytt gymnasium för hörselskadadesom inte var teckenspråkiga. Det var skälet till att vi valde en annanförläggningsort, , har det emellertid visat sig att deorganisationer som företräder de döva och hörselskadade har svängt i fråga omsynen på integration. I skrivelser och vid uppvaktningar som jag- och ocksåutskottet - har fått ta del av har meddelats att markeringen av teckenspråketsroll egentligen bara avserundervisningssituationen och undervisningsgruppen. En ökad integration ärangelägen i fritidsverksamhet och boende, enligt det som sägs. Det innebärnaturligtvis att den klara profilering som var regeringens tanke och somredovisas i proposifionen - Örebroskolan skulle ha en starkt teckenspråkigprofil och Härnösandsgymnasiet en oral profil -inte längre blir nödvändig. IÖrebro får man en gemensam grupp döva, gravt hörselskadade och hörselskadadeelever som kan röra sig fritt mellan grupperna och som egenfiigen bara skiljsåt i undervisningssituationen. Det betyder givetvis en större öppenhetför en blandad teckenspråkig och oral kommunikafion i skolan, med undantag avden rena undervisningssituationen. Jagtror att det är viktigt att man gör det påpekandet, eftersom detta är en förändradsyn på teckenspråk och dövhandikapp jämfört med vad som fidigare har sagtsunder . framhålls att elevgrupperna inte är så lätt urskiljbarasom integrafionsutredningen har hävdat - gränserna flyter. Då blir det möjligtatt välja en gemensam förläggningsort för de båda gymnasieformerna. Det ärmöjligt att detta också kan komma att få konsekvenser förspecialskolans och hörselklassernas organisation. 1propositionen har föreslagits att skulle bli huvudort för den norraplaneringsregionen. Ett av skälen härtill var naturligtvis att gymnasiet förhörselskadade föreslogs ligga där. När nu gymnasiet integreras medgymnasieverksamheten för döva och gravt hörselskadade i , minskargivetvis argumenten för som regionshuvudort i styrka. Jag kan därförinte invända mot en förläggning till . Fråganom ett gymnasium för rörelsehindrade har uppmärksammats som gåttsedan proposifionen framlades. Jag vill då understryka - och efter detrephkskifte som fördes här i kammaren ser jag det som nödvändigt - attförslaget att avveckla den särskilda försöksverksamheten i Skärholmennaturligtvis inte syftar till att de rörelsehindrade skall få sämremöjligheter. Proposifionen innebär faktiskt att väsenfligt mera pengar tillförsverksamheten också för de rörelsehindrade: ett par så mycket ställsfill förfogande i form av resurser. Men vi har ansett det vara viktigt att deresurserna tillförs, så att också denna handikappgrupp kan få en godgymnasieskola nära hemorten. De elever som finns i skall intebehöva bryta upp från en känd skolmiljö, men jag tror att det för kommandeårskullar blir ännu mer angeläget att skapa gymnasieutbildning i näraanknytning till hemmiljön. De planeringsberedningar som föreslås inrättade bör,med de mycket bestämda uppdrag som de får, ha förutsättningar att kunnatillgodose den uppgiften. Jaghar alltså haft anledning att notera fillfredsställelse över att propositionenhar mött en sådan samstämmighet vid riksdagsbehandlingen. Jag hoppas attuppslutningen också skall komma fill uttryck i andra sammanhang där vi har attbehandla undervisningen av barn och ungdomar som inte lika lätt som flertaletbarn kan tillgodogöra sig det som skolan erbjuder. Åtgärderför elever med handikapp i det allmänna skolväsendet m. m. Åtgärderför elever med handikapp i det allmänna skolväsendet m. m. 115 (vpk) replik: Jag vill ställa en fråga fill statsrådet . Han garanteradefrån talarstolen att de rörelsehindrade vid gymnasium genom dagensbeslut inte skulle få sämre möjligheter, utan att de skulle få bättremöjligheter. Vi tror att regeringen har goda ambitioner, men det hela handlarju om, som jag har sagt förut, att vi inte känner till vilka alternafiven är.Jag skulle vilja veta på vilket sätt de kommer att få det bättre. Kommer de härgymnasieorterna att bättre uppfylla villkoren för en handikappanpassad miljö änvad gör ? Kommer skolan att vara bättre? Kommer eleverna att fåett större utbud av linjer att välja mellan? Kommer elevhemmen att vara bättreanpassade? Detär många sådana frågor som vi skulle vilja ha svar på innan vi ställer upp närdet gäller att besluta om nedläggning av försöksverksamheten vid Skärholmensgymnasium. Det beror inte på att vi misstänker att det skulle kunna bli sämre,utan på att vi inte vet vad vi röstar på . För de elever som går i är det självfallet angelägetatt de kan få vara kvar i den skola som är deras invanda miljö. Genom propositionen och ett riksdagsbeslut i dagställs det väsentligt utökade resurser till förfogande för att rörelsehindradeelever framöver skall kunna få en god gymnasieutbildning nära.sin hemort. Dettatycker jag fakfiskt är att ge dessa elever en bättre start i livet än de f. n.har. De resurser som tillförs planeringsberedningarna är en garanti för att deockså kommer att kunna få bättre möjligheter. 117 (); Jag var en av ledamöterna i integrationsutredningen, varsslutbetänkande har legat fill grund för proposition 1983/84:27. När vi nu inomkort kommer att fatta beslut om åtgärder för elever med handikapp i vårtskolsystem känner jag därför alldeles speciell glädje och tillfredsställelse.Jag gör det särskilt därför att intentionerna i utredningen i allt väsentligthar blivit tillgodosedda, såväl i propositionen som i utbildningsutskottetsbetänkande /84:8. . Utskottethar, som redan har sagts, gått ifrån propositionens förslag på ett par områden.Ett av dem gäller förslaget att lokalisera ett gymnasium för hörselskadadeelever - med rekrytering från hela - till . moderata motionen 1983/84:82 med Per som första namn har vi yrkatavslag på propositionen i denna del och förordat att detta gymnasium förläggstill . Liknande yrkanden framförs också i mofionerna 1983/84:66, 67 och70. Engränsdragning mellan olika grader av hörselhandikapp är svår för att inte sägaomöjlig att göra. Många hörselskadade elever återfinns i ett mellanskikt mellangravt hörselskadade och hörselskadade. Det är inte alls ovanligt att en elevkan känna sig mest hemma ibland i den ena och ibland i den andra gruppen. För att relafionerna mellan dessa grupper skall förstärkas måste frågan omdövas och hörselskadades gymnasieutbildning lösas i ett sammanhang. Framförallt måste anordnandet av gymnasieutbildningen underlätta för ungdomarna attfinna sin grupptillhörighet. Dessasynpunkter har samstämmigt framförts till oss från , och hörselskadade barn samt . Eftersomgymnasial utbildning för döva och gravt hörselskadade redan finns i ,framstår det för elevernas bästa som fördelaktigast att förlägga även ettriksgymnasium för hörselskadade dit. Det har också blivit utskottets enhälligabeslut. Därmed har motionskraven tillgodosetts. Ettannat område där utskottet inte direkt gått emot propositionens förslag men välgjort förtydliganden gäller gymnasieundervisningen för svårt rörelsehindradeelever vid gymnasium. Det är bra att utskottet klart säger ut attdenna utbildning skall kunna fullföljas av de elever som går där och av dem sompåbörjar den under nästa läsår. Det är också bra att utskottet framhåller attutbildningen skall kunna fortsätta genom ett framtida samarbete mellan de olikaregionerna i landet. Slutligen,herr talman, vill jag peka på ett avsnitt som inte berörts iutskottsbetänkandet men som framhålls mycket starkt i integrationsutredningensslutbetänkande samt även tas upp i propositionen. vet vi t. ex. mycket litet om handikappade barns känslomässiga och psykiskasvårigheter vid övergången från förskola till skola. Ännu mindre vet vi om vadsom händer de handikappade eleverna när de går ut i arbetslivet. Vi har ingaforskningsresultat som kan påvisa vilken form av integration som ger de bästaförutsättningarna för handikappade elevers senare förankring påarbetsmarknaden. räknar med, som också sägs i propositionen, "att delegationenför social forskning avser att i samråd med ochforskningsrådsnämnden tillkalla en särskild initiativgrupp, för handikappforskning".Han räknar också med "att integrationsutredningens förslag om forskningensinriktning beaktas av gruppen vid planeringen av forskningsinsatser". Det räknar också jag med, och därmed yrkar jag bifall till utskottetshemställan.