prot · G709144 · 1983-12-31 00:00:00 — Den tidiga formen för transnationalisering var deframväxande västliga industriländernas med våld upprättade herravälde övertredje världens ekonomier och folkhushåll. Denna transnationaliseringförhindrade en självständig ekonomis utveckling i , ochLatinamerika. Den höll tillbaka deras industrialisering. Den förde varje årstora värden ut ur dessa länder. Och den byggde genom denna utplundring uppmycket av den tillväxt och de industriella försteg, som gjortvästländerna till ekonomiska och politiska maktcentra i världen. Uttorkningenav jordar och uthuggningen av de stora regnskogarna är resultat och speglingarav denna transnationalisering, som förhindrat en balanserad industrialiseringoch en sund livsmedelsförsörjning i större delen av världen. Transnationaliseringens grundläggande natur är den enesberoende och den andres herravälde. Transnationalisering av kapitalet äruttrycksformen för ekonomisk och politisk kolonialism. Transnationaliseringförutsätter nämligen att det finns en härskande metropol, eller några fåhärskande metropoler - och att det finns ett system av ekonomiska satelliter,som behärskas av metropolerna. Samhällsforskaren , internationellspecialist på dessa förhållanden, har studerat dessa ting. Ingen har hittillsvederlagt honom. Kan då ett sådant förhållande mellan metropol ochsatelliter, en sådan osund och odemokratisk maktstruktur, även växa fram mellanländer inom den högt industrialiserade världen? Kan , som självt är ettavancerat industriland, bli satellit åt någon internationell metropol? Bland människor som har ögonen öppna borde man inte behövaställa en så självklar fråga. Det räcker ju med att betrakta de multinationelladatajättarnas makt över mikroelektronikens form och utveckling. Det räcker medatt hänvisa till att ett stort svenskt företag - som självt nära nog tillhörden multinationella klassen - blir trakasserat av världsekonomins främstastormakt, därför att denna stormakt vill bestämma med vad och med vem dettaföretag skall handla. Det ger oss en liten glimt av vad transnationaliseringhandlar om. När stora multinationella koncerner köper in sig i svensktnäringsliv är detta en del i transnationaliseringens process. Socialdemokraterna är medvetna om transnationaliseringensproblem. Men de är bundna av sin roll som förvaltare av kapitalismen och harsvårigheter att utforma någon egentlig långsiktig strategi för att mötaproblemets olika aspekter, även om exempel på sådana mötande åtgärder intesaknas. De borgerliga å sin sida tycker helt enkelt och simpeltatt transnationalisering är bra. De är transnationaliseringens öppnaförespråkare, och det är intressant ur flera synvinklar. Särskilt intressant äratt alla tre borgerliga partierna i den'här frågan hamnat på den linjen.Jag återkommer till Det som gör transnationaliseringen till en folkens ochmänsklighetens förbannelse är inte dét faktum, att kapital rör sig övernationens gränser, över hela. Under andra omständigheter, under andramaktstrukturer, skulle sådana rörelser och förskjutningar kunna vara något somkunde ha blivit till viktiga bidrag för att lösa försörjnings- ochutvecklingsproblem av stor betydelse. Vad som avgör transnationaliseringens verkan och innehållkonkret är att den är en produkt av kapitalkoncentrationen. Koncentration avkapital är en automatisk process, framdriven av att de behövligabasinvesteringarna i varje ny verksamhet tenderar att bli allt större ochalltmer kvalificerade till sitt innehåll. Koncentrationen av kapital på alltfärre händer drivs också framåt av behovet av att skära ned kostnader i ett lägedär världsekonomins expansion har blivit allt långsammare. Att då läggaunder sig andra .människor och företag, att erövra andras marknader, om såbehövs med hjälp av vapenmakt, att kontrollera konkurrens och att hindrahotande överproduktion - där är några av de behov som styr koncentrationen ochuppbyggnaden av stora ekonomiska imperier i världen. har denna koncentrationsprocess också gripit in iförhållandet mellan industrinationerna. De stora ekonomiska imperierna skaffarsig hållpunkter i många länder. De vill ha kontroll och inflytande på olikanationella marknader . Vad får detta för verkningar när denna process blirallmänt förekommande? Till att börja med innebär transnationaliseringen enlångsam men obönhörlig rasering av nationalstatens ställning. Vi vet attBrasiliens och regeringar inte alls regerar några nationalstater. Deär lakejregeringar, som verkställer en kontrolluppgift till förmån för denmaktpolitiska metropolen - det multinationella finansetablissemanget. Det är därför begripligt-att den politiska högern iSverige gärna ser att den svenska nationalstatens karaktär undergrävs. I etttidigare skede av historia var det gamla ettstatsbejakande parti. Det berodde på att kapitalägarintressena i behövde denna stat som en ordningskapande faktor, som en garant för densociala ordning de stod för. Därur kom den nationella och fosterländsktbetonade typen av konservatism, den gamla konservatismen. är läget ett helt annat. Kapitalet är ointresserat av sådana ting som nationellsjälvständighet. Det ser i arbetarrörelsen i en faktor vars inflytandeman på allt sätt vill begränsa. Att då rasera förutsättningarna för ensjälvständig, nationell ekonomisk politik blir naturligtvis ett mål. Därförflyttas de borgerliga partiernas lojalitet ut från och fäster sig istället vid de ekonomiska metropoler som driver fram transnationaliseringen. Transnationaliseringen får bestämda verkningar på densvenska industrialiseringsprocessen. En balanserad och harmoniskindustrialisering präglas som bekant av täta samband mellan ekonomins ochteknologins olika sektorer i ett land. Den transnationaliserade ekonomindäremot, som styrs Utländska förvärv av svenska företag m. m. Utlands ka förvärv av svenska företag m. m. utifrån,bryter sönder sådana samband. Den framkallar det som man skulle kunna kalla för"bananrepublikens" syndrom. Det är en ekonomi vars struktur bestämsav transnationella koncerner, en ekonomi bestående av enklaver sinsemellanisolerade från varandra. Transnationaliseringen innebär också ett bestämt system avöver- och underordning. En internationell ekonomi, som vore präglad av verkligutjämning, skulle betyda ett utbyte av varor och produktionsresurser undernågorlunda lika förutsättningar mellan folk, nationer och världsregioner. I sin nuvarande form är emellertid transnationaliseringentill hela sin karaktär ett system som förstärker över- och underordningen ivärldsekonomin, som också i längden kommer att göra till en satellitunder de internationella metropolerna. Och dessa metropoler känner ingenlojalitet mot någon nation eller någon nationalstat. De är själva oftamäktigare än några stater. De är okontrollerbara, och de står inte under någraförfattningars maktpolitiska begränsningar. Därför finns en skarp motsättningmellan en industrialisering utifrån nationella intressen och enindustrialisering styrd av transnationella imperier. Mot den sistnämnda måstenationalstaterna och de självständiga länderna gardera sig, om de inte vill blisatelliter. Det intressanta är att transnationaliseringen är ett hotockså mot det som liberala talesmän ofta framhåller som en förtjänst hos denliberala kapitalismen, nämligen konkurrensen och den fria prisbildningen. De transnationella intressegrupperna vill inte ha någonfri prisbildning. De söker tvärtom kontrollera prisbildningen. De använderprissystemen för att flytta resurser mellan olika länder och delar av sinverksamhet. är av den svenska utrikeshandeln i verkligheten enhandel mellan olika delar av multinationella koncerner, baserade i olikaländer, dvs. en intern handel, en inre handel. Transnationella imperier styr också produktionsnivåer ochkapacitet på olika sätt - de hindrar konkurrerande företag, de försvarar vunnapositioner mot hoten från ny produktion. På det sistnämnda är dataföretagensförsvar av redan föråldrade teknikformer ett bra exempel. Transnationaliseringen undergräver alltså ocksåflexibiliteten, anpass-ningsbarheten, hos sitt eget ekonomiska system och ersätterdenna med monopolism, stelhet och protektionism. Det är ingen tillfällighet attprotektionismen ökar med att också transnationaliseringen ökar. Det är ju helt logiskt att de båda högerpartierna i svenskpolitik stöder transnationaliseringen. Mer märkligt är, att har råkathalka med i sammanhanget. Det skulle vara roligt att få veta, om tyckeratt skall ges frihet att exploatera uranfyndigheter iSverige. Det skulle vara intressant att veta, om tycker att ASEA ifrihandelns namn skall hindras att handla med DDR eller . Och detskulle vara mycket upplysande att få veta, vad politiskt vill uttryckamed denna inställning. Var står i fråga om nationell självständighet, ifråga om multinationella koncerners makt, i fråga om koncentration ochcentralism? Ert ställningstagande i denna fråga placerar er tillsammansmed de stora ekonomiska imperiernas företrädareoch centralismens, monopolismens och metropolernas anhängare. För den som har sitt hjärta i arbetarrörelsen och som villha ett materiellt underlag för en nationell, självständig och neutral politikblir ställningstagandet klart. Transnationaliseringen är i det långa loppetett hot mot självständigheten, ett hot mot en balanserad industrialisering,ett hot mot fackföreningsrörelsen och löntagarna. Därför måste den föras underkonstitutionell och legal kontroll. skall inte bli något Honduras.Sverige skall inte bli en satellit mer än vad det redan tvingats bli. Jag yrkarbifall till reservation 2. Utläiidska förvärv av svenska företag m. m. 51 () replik: I kritik av de tre borgerligapartierna kommer det fram att vad han ytterst syftar till är att avveckla detnuvarande ekonomiska systemet, marknadsekonomin. Det mönstret går igen i allaandra sammanhang. Men undviker sorgfälligt att tala om vad det ärför system han vill sätta i stället för marknadsekonomin och vilka ekonomiskalagar som i det längre perspektivet skall gälla över hela linjen i vårt land. Jag förstår honom att han tvekar, för i de länder därkommunisterna har mera att säga till om än de dess bättre har i ser vihur det systemet fungerar. Jag såg det framför mig när talade omhur han upplevde transnationalisering och gav en innebörd åt detta begrepp. Han talade om ett system som går ut på att den ene ärberoende av den andre men att den ene har makten över båda. Han talade om enmetropol som styr ett antal satelliter. Det är inte så svårt att se detsystemet i hela . Där finns det verkligen metropoler, men det finnsockså många satelliter, och man kan se hur beroendeförhållandet har utvecklats. Över de gränserna och kanske även över andra gränser tilldet här området sker rörelser av olika slag. Det är inte bara kapital dethandlar om, utan över gränser vandrar också andra materiella resurser, t. ex.när det gäller krigsrustningar. Allt det här visar att detta är ettsystem som vi inte vill ha, och efter dessa förklaringar blir man än merövertygad om hur viktigt det är att ta avstånd från de här idéerna, såsom vihar gjort i vår reservation, och göra det ännu mera eftertryckligt, då vieljest kan få ett sådant system, såsom det fungerar i , som ersättningför det nuvarande västerländska. Det är detta vi vill bygga vidare på och setill att det fungerar ännu bättre än vad det gör . 52CHRISTER EIREFELT (fp) replik: En första kommentar till måstevara att aldrig skulle ha varit ett så framgångsrikt industriland somhan talar om att det är, om vi inte hade accepterat den öppna ekonomi vi har. när vi diskuterar viktiga hörnstenar iliberalismen, som frihandelsaspekten - om jag inte minns fel hände detsammanär vi för sedan diskuterade näringsfrihet - försöker fådet till att Utländska förvärv av svertska företag m. m. folkpartietpå något sätt har lånat sina ståndpunkter någon annanstans ifrån. Det måstevara ett hårt jobb även för en skicklig debattör som att skapatrovärdighet för sådana påståenden. Vi har uppenbarligen helt olika syn på betydelsen av enöppen ekonomi. Man måste blunda hårt med bägge ögonen, om man inte skall inseatt liberaliseringen av världshandeln har varit förutsättningen för den snabbaekonomiska utvecklingen efter . Hur skulle situationen ha sett ut i med vår lillahemmamarknad, om vpk:s snäva, nationella synsätt skulle ha fått råda? Inte hadedet gynnat sysselsättningen och inte hade det gynnat konsumenten, och vi hadeöver huvud taget inte varit i närheten av det välstånd som vi har i vårtland. 53JÖRN (vpk) replik; Det här var ju en mager samling av påståendenutan bevisning. Låt mig först säga, så att vi kan avfärda diskussionen om detösteuropeiska systemet, att det också utanför kapitalismen finns exempel påsatellit- och metropolsystem. De är lika förkastliga där. Men vad vi nudiskuterar är det förkastliga satellit- och metropolsystem som finns i den delav världen i vilken den svenska ekonomin i huvudsak är inordnad. Då skulle jag vilja fråga er: Vilken frihet har dennatransnationalisering lett till i , i , i , i ElSalvador, i , i , där man försöker föra krig mot en regim somsträvar efter att lösgöra sig från de multinationella koncernernas makt? Vad ärdet för frihet denna transnationalisering och dessa finansiella imperier står föri de 17 länder i vilka den ekonomiska stormakten i världen. ,direkt eller genom ombud i form av satellitregimer för krig mot folkliga ochdemokratiska intressen? Massmorden på de fattiga, fattiga nationers beroende avnådevedermälen från de rika, nödvändigheten av att underkasta sig deras maktoch se sina resurser exploateras för att deras levnadsstandard skall höjas,medan större delen av världen sjunker allt djupare i fattigdom - det är erfrihet, det är transnationaliseringens frihet. Det problemet vill ni inte talaom i era idylliska Sörgårdsmålningar när det gäller den s. k. frihandelnsvälsignelse-bringande verkningar i världen. Det ironiska i denna debatt tycker jag är att det inte ärjag som angriper frihandeln, inte jag som angriper marknadsekonomin. Vad jagtvärtom angriper hos de transnationella imperierna är att de ingriper imarknadens liberala funktioner och försöker påtrycka den sina regleradeprissystem, sin monopolism och sin maktpolitik. I stället för en fri marknad somverkar mellan något så när likaberättigade parter vill de ha diktatmarknader.Detta försvarar ni. Det förvånar mig att ni som liberaler gör det. Allra sist till : Nog lånar folkpartietsitt sken från den moderata solen. Jag minns mycket väl när ,folkpartistisk riksdagsman från , försvarade införandet avtextiltullar och förordade sådana här. framträder somtalesman för den motsatta åsikten. Vem ligger bakom den svängningen? 54LENNART (): har enhälligt ställt sigbakom ett förslag från regeringen om att täppa till en lucka i lagen när detgäller utländska förvärv av svenska företag. Detta handlar betänkandets ena delom. Det gäller möjligheterna att sälja ut svenska företag utan att samhälletkan påverka beslutet. Detta sker genom att äganderätten förs över till ettdotterbolag i utlandet. Därefter kan aktierna säljas vidare till utländskaintressen, eftersom svensk lag inte gäller utanför gränser. Dennalucka i lagen vill regeringen nu täppa till, och det ställer signäringsutskottet enhälligt bakom. Den andra hälften av betänkandet tar upp deinternationella ekonomiska frågorna i ett litet bredare perspektiv mot bakgrundav en vpk-motion om de multinationella företagen. Vpk har reserverat sig förett bifall till motionen. De borgerliga partirepresentanterna i utskottet harockså fogat en reservation till betänkandet. De har reserverat sig för enannan motivering för avslaget på vpk-motionen än utskottets socialdemokraterhar gjort. Vår utgångspunkt är att detta är frågor och problem som ärväl värda att diskutera för ett land som med en omfattandeutrikeshandel och också med betydande uppköp av svenska aktierutifrån. Vi anser att samhället måste ha kontroll över den härutvecklingen, eftersom nationalstatens möjligheter att bestämma, att vara herrei sitt eget hus, i allt högre grad snävas in i den ekonomiskainternationaliseringsprocessen. Vi har haft mycket betydande ekonomiska fördelar avfrihandeln, och den vill vi inte mista. Men innebär frihandelnrestriktioner för våra möjligheter att ingripa när den internationella handelnslår negativt mot delar i vårt land. De här nackdelarna är vi ävenfortsättningsvis beredda att ta, och vi är också beredda att medverka till enutvidgning av frihandeln på ytterligare områden. Vi har diskuterat utvidgningarnär det gäller jordbrukssektorn, servicesektorn och mycket annat. Vi hardiskuterat klarare regler, när det gäller regeringarnas möjligheter att skyddaden egna industrin genom olika subventioner och statsbidrag. När det gällerregler för offentlig upphandling och liknande kan vi gå en bit till, och vitror att vi kommer att ha fördelar av det, därför att vi kan få motsvarandefördelar utomlands. Jag villsäga både till och till att vi icke är bereddaatt medverka till, vilket de borgerliga partierna vill, att det på något sättskulle bli en oåterkallelig internationell rätt för utländska intressen attköpa svenska företag - där drar vi socialdemokrater gränsen. Vi är också oroadeöver ett ökande uppköp av svenska aktier i de svenska börsföretagen. Steg försteg ökar de utländska intressena sitt inflytande, och kommer vi i detlängre perspektivet att finna att centrala funktioner i de svenskastorföretagen har flyttat ut som ett resultat av detta - företagsledningsfunktionen,forsknings- och utvecklingsfunktionen, centrala säljfunktionen och mycketannat. Helt plötsligt är det företag som vi tidigare betraktat som svenskt ickeett svenskt företag i egentlig bemärkelse. Det som här är förvånande är attcentern - dels i reservationen, dels i Utlands ka förvärv av svenska företag m. m. Utlands ka förvärv av svenska företag m. m. kammaren - har förenat sig med de två övriga borgerliga partierna i en plädering förfria kapitalrörelser internationellt sett. har visserligen centerpartietinte anmält sig till denna debatt, men jag tolkar det så, att de åsikter sommoderaterna och här för fram återspeglar också centernsuppfattning. Vi skulle tycka att det var mycket beklagligt om det samarbete ochden samsyn som socialdemokraterna och tidigare haft när det gällerdenna typ av internationella ekonomiska frågor nu skulle brytas. Vi hoppas attdet är ett tillfälligt snedsteg från sida och önskar och dessföreträdare i näringsutskottet välkomna tillbaka till den samsyn som vitidigare hade på detta område. tog upp några frågor i anslutning till detärende som vi nu behandlar. Han sade: Det är bra med fria kapitalrörelser, ochett tecken på det är de fördelar som man kan vinna med en nordisk gemensamaktie- och kapitalmarknad. Det ligger mycket i det, , men en sådangemensam marknad har inget med fria kapitalrörelser att göra. Här skulle manskapa en avgränsad ekonomisk union. Också vi önskar att det, i en värld avstormakter, gick att åstadkomma denna gemensamma nordiska union. Tyvärr är detuppenbarligen inte möjligt i dagens läge, men vi kommer att kämpa vidare pådenna punkt. Det är inte bara socialdemokraterna i näringsutskottet somhar uppfattningen att det utländska inflytandet över svensk industri måstekontrolleras. Regeringen har tillsatt en arbetsgrupp för att se överförvärvslagstiftningen när det gäller köp utifrån av svenska börsaktier. Vårförhoppning är att denna arbetsgrupp, som har tillsatts av industriministern,skall komma fram till ett resultat som innebär att vi kanfå en bättre kontroll över de utländska uppköpen av svenska exportföretagsaktier. Jag skall, herr talman, icke förlänga debatten mer, utanber att få yrka bifall till hemställan i näringsutskottets betänkande 36 ochavslag på reservationerna. Under, detta, anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 55STEN () replik: Jag vill bara understryka för LennartPettersson att jag nämnde den nordiska utvecklingen som ett exempel på vårtsynsätt, för att ge en bild av vilka åtgärder som vi vill vidta för att nå demålsättningar som vi strävar till. Vi har i vår reservation påpekat att regeringen i andrasammanhang har uttryckt en positiv inställning till utländska nyetableringar ilandet. Jag tänker närmast på ett pressuttalande från industriministern för entid sedan. skrivning i betänkandet, på s. 6, talas det också omatt regeringen förbereder en informationsbroschyr som är avsedd för potentiellautländska investerare i vårt land. Enligt utskottet skall det i broschyrenredovisas de förutsättningar som kan erbjuda utländska företag som villnyinvestera i landet. Jag vill mot denna bakgrund fråga vadbudskapet konkret kommer att bli. Som jag angav i mitt anförande är det i någotförtäckta ordalag som socialdemokraterna framför sitt budskap. Hur långt villsocialdemokraterna gå i den riktning som kommunisterna förordar? Vad blir detför besked som utländska intressenter kommer att ges i den broschyr somregeringen uppenbarligen är i färd med att producera? Det kan vara av intresseför kammaren att ta del av det. 56 () replik: Budskapet från socialdemokratins sida är heltklart. Vi menar att det måste vara ett svenskt samhällsintresse att kunnakontrollera utländska uppköp av svenska företag och omfattande uppköp utifrånav svenska aktier. Vi ställer aldrig upp på och folkpartietsförord för fria kapitalrörelser, som innebär att man skulle lämna fältet frittpå detta område. När det sedan gäller utländska nyetableringar så ser viannorlunda på sådana än på utländska uppköp av svenska företag. socialdemokrater och, såvitt jag förstår, regeringenvälkomnar utländska nyetableringar i . Som vi har sagt i flera olikasammanhang tror vi att sådana kan tillföra fördelar. Däremot finns detsom sagt ingen anledning för utländska intressenter att köpa upp svenskaföretag. Det är som regel inte förenligt med svenska intressen. Sedan kan detfinnas speciella branschsituationer som gör att samgåenden kan varaintressanta, men det får man avgöra från fall till fall. Från den principiellainställningen att samhället skall ha en klar och otvetydig kontroll på dettaområde kommer vi icke att vika. Under detta anförande övertogtalmannen ledningen av kammarens förhandlingar, 57 () replik: Det var ett intressant svar jag fick avLennart , och det visar att socialdemokratin är dubbelbottnad i denhär frågan. Å ena sidan är man intresserad av att få dessainvesteringar till stånd med hänsyn till sysselsättningen - arbetslösheten ärju inte någonting man kan skryta över just . Å andra sidan skall man styra och ställa och kontrollera iolika sammanhang för att utöva ett starkt inflytande. Jag vill, herr talman, konstatera att man inte blirsärskilt framgångsrik i den politiken, om utländska potentiella investerare fårse ide broschyrer som skall komma, att investeringar i är förenade medåtskilligt av regleringar, styrmedel och kontroll. Då tror jag att de ibetydande utsträckning kommer att avstå till förfång för utvecklingen i vårtland. Utländskaförvärv av svenska företag m. m. Utländskaförvärv av svenska företag m. m. 58LENNART () replik: låter sig förledas avsina egna svepande formuleringar. Han vänder sig mot ett "styrande ochställande" från samhällets sida i dessa frågor, och det är de friamarknadskrafterna som skall bestämma vem som äger de svenska företagen - om detär utländska intressen eller svenska intressen. Låt mig då ta ett konkret exempel, . Låt ossanta att ett betydande antal utländska intressenter skulle köpa upp en stor delav och därigenom på ett kraftigt sätt påverka företagets etableringspolitik,utflyttning av vad vi betraktar som centrala funktioner i . Är det icke ett skäl för samhället och dess medborgare att gå in ochdiskutera om detta är rimligt ur svensk synvinkel? har den principiella uppfattningen, att omman skulle lägga sig i detta från samhällets och dess medborgares sida, så voredet ett övergrepp, sett utifrån liberala värderingar. Det är ett intressantkonstaterande som här gör. Jag trodde inte att han skulle kommaså långt ut på kanten.