prot · G709159 · 1983-12-31 00:00:00 — Finns det då enskilda som anser att viUaneller fastigheten är för högt taxerad i förhållande till marknadsvärdet, bördet också finnas möjligheter till omtaxering. Enligt min mening är detta ett Nr 159 rättvisekrav. Det är ju prisutvecklingen som kommer att avgöra om Fredaeen den taxeringsnämnderna får mycket att göra framöver. Överläggningen var härmed avslutad. Nv stämpelskatte- (Beslutet redovisas efter debatten om skatteutskottets betänkande 44.) Kammaren övergår nu till att debattera skatteutskottetsbetänkande 49 om ny stämpelskattelagstiftning. 71 (): I proposition 194 föresläs att 1964 årsstämpelskattelag skall ersättas av dels en ny lag om stämpelskatt vidinskrivningsmyndigheter, dels av en lag om stämpelskatt på aktier. Från moderata samlingspartiets sida har vi ingainvändningar mot uppdelningen på två nya lagar. Vi erkänner också villigt attpropositionen innehåller en hel del välkomna förenklingsförslag. Propositioneninnehåller emellertid också sådant som vi inte är beredda att acceptera, vilkethar givit anledning till en kommittémotion från moderata samlingspartiet.Motionen har följts upp med tre reservationer, som finns fogade till betänkandet. Reservatipn 1 gäller stämpelskatten för juridiskaperspner, närmare bestämt slppande av den tidigare möjligheten att återvinnahälften av den dubbla stämpelskatten vid försäljning av egendom inom kortaretid än . Denna bestämmelse vill regeringen nu slopa. Menregeringsförslaget grundar sig enbart på förenklingssyften, och konsekvensernahar inte på något sätt blivit belysta. Det framhålls endast att det skulle blien skatteskärpning på 13 milj. kr. För vår del anser vi att möjligheten till återvinning börfå finnas kvar för att hindra att beskattningen blir oskälig vid snabbaomsättningar. Reservation2 handlar om möjligheterna att få befrielse från stämpelskatt. En uppdelning på olika juridiska företagsenheter kan oftavara lämplig. Egendom kan behöva överföras från en del av en koncern till enannan. Båda dessa saker hör ihop med den snabba strukturomvandlingen inomnäringslivet, vilken är till fördel för samhället i dess helhet. Det är inte bara de moderata motionärerna som anser attdispensreglerna bör mjukas upp för att medverka till en positiv utveckling pådet här området. Flera remissinstanser har också anfört sådana synpunkter: t.ex. kammarkollegiet, . Man har att välja mellan två vägar. Antingen kan man ilag i högre grad precisera förutsättningarna för befrielse från stämpelskatteller också kan man på något allmänt, enkelt sätt mjuka upp dispensreglerna. I motsats till det som och jag nyssdiskuterade beträffande 50 egendomslivräntorna, är den förstavägen - att närmare precisera i lagen när skattebefrielse genom dispens skall vara möjlig - i dettafall faktiskt ganska svår. Därför har vi valt att föreslå att man gör en enkeluppmjukning av .dispensregeln och ersätter uttrycket "synnerligaskäl" med "särskilda skäl". Vi hoppas att detta skall ge ensmidig lösning på dessa problem. Den tredje reservationen, slutligen, handlar om undantagför kommuners och menigheters förvärv av fast egendom. Det är möjligt att dennafråga rent sakligt är av ganska begränsad omfaftning, men vi moderater iutskottet vill ändå säga att vi ser det som en principfråga. Vi anser att varjelitet steg som ger ytterligare favörer åt kommuner och menigheter jämfört medenskild verksamhet verkar i fel riktning, eftersom det motverkar enökad konkurrens mellan enskild och offentlig sektor, som vi anser vara prispressandeoch effektivitetsbefrämjande och därför till fördel för alla parter. Jag vill med detta yrka bifall till samtliga reservationersom är fogade till betänkandet. 72 (): Förslaget till ny stämpelskattelagstiftninginnebär huvudsakligen vissa juridiska och uppbördstekniska förändringar.Huvuddelen av dessa förslag biträder vi. Men detta gäller inte en utökning avden regel som innebär att kommunernas förvärv befrias från stämpelskatt ommarken är avsedd för specialbyggnader. Det föreslagna undantaget innebär att kommunerna kommeratt gynnas i förhållande till privat verksamhet. Det finns ingen anledning attsärskilt favorisera serviceverksamhet i regi där konkurrens ärlämplig. Undantaget för kommunerna bör utformas så att det endastgäller verksamhet där någon konkurrenssituation inte kan uppstå. Reglerna börutformas så att kommunerna inte gynnas i förhållande tiU enskilda som bedriverkonkurrerande verksamhet. KonkurrensneutraUteten är viktig för att vi skall fåså bra verksamhet som möjligt. Regeringen bör därför lägga fram ett nytt förslag, somtillgodoser de synpunkter som framförts i reservation 3. Jag yrkar bifall till reservation nr 3. 73KJELL (): I skatteutskottets betänkande 49 behandlasregeringens förslag i proposition 1983/84:194 om ny stämpelskatt. Inte hellerinom har vi någon anledning att motsätta oss en uppdelning på tvålagar. Vi har emellertid funnit skäl att reservera oss på några punkter. Först och främst vill vi överföra den regel som säger attjuridiska personer kan få tillbaka halva det erlagda beloppet dåvidareförsäljning skett . Jag yrkar bifall till reservation 1. De dispensregler som vi tillsammans med ställtoss bakom har behandlats sä pass ingående av att jag inte finnerdet nödvändigt att ytteriigare gå in på denna fråga. Jag nöjer mig alltså härmed att yrka bifall till reservation 2. Frånfolkpartiets sida fäster vi stort avseende vid att reglerna för det Nr 159 föreslagna undantaget förkommunerna vad gäller specialbyggnader utfor- Fredaeen den ** serviceverksamhet i regi inte erhåller konkurrensförde- 1 iuni1984 '" gentemot privat verksamhet.Utskpttet instämmer i denna uppfattning men menar att frågan skall prövas på nytt pm prpblem avdenna art skulle Nv stämpelskatte- uppkpmma i praktiken. Detta skulle ju i pch för sig kunnasägas låta lagstiftning uppmuntrande, om det inte vore såatt den fråga som vi behandlade här i kammaren,nämligen egendomsUvräntorna, sitter så pass färskt i minnet. Den visar vad ensådan skrivning från den socialdemokratiska utskottsmajoriteten kan komma attbli värd. Jag yrkar således bifall även till reservation 3. 74 (): Som vi har hört av de tidigare talarna idetta ärende har det fogats tre reservationer till betänkandet. I reservation 1 yrkas frän och påett bibehållande av regeln om återvinning av hälften av stämpelskatten omegendomen säljs vidare inpm tip år. Utskpttsmajpriteten däremot instärnmer idepartementschefens uppfattning att de nu gällande återvinningsreglerna förjuridiska personer medfört ett väsentligt merarbete förinskrivningsmyndigheterna, varför regeln bör slopas. Jag vill i dettasammanhang också nämna att övervägande antalet remissinstanser inte har haft någotatt erinra mot slopandet av ätervinningsregeln. I reservation 2 yrkar reservanterna på en uppmjukning avdispensreglerna i 42 §. Enligt utskottsmajoritetens mening skulle enuppmjukning i enlighet med reservanternas förslag strida mot förenklingssyftenai propositionen. Vi vill dock inte bestrida att det i vissa fall kan finnasanledning att utvidga dispensmöjligheterna, men vi utgår från att 1980 årsföretagsskattekommitté tar upp denna fråga för närmare belysning i sinutredning. I reservation 3 yrkas från samtliga borgerliga ledamöter iutskottet att undantaget för kommuner att erlägga stämpelskatt skall begränsas,så att befrielsen endast skall gälla för verksamhet där någonkonkurrenssituation i förhållande till privat verksamhet inte kan uppstå. Ocksåutskottsmajoriteten har uppfattningen att reglerna inte bör utformas på ettsådant sätt att kommunerna gynnas i förhållande till enskild som driverkpnkurrerande verksamhet. 'Vi vill dpck framhålla att de aktuella reglerna harsådana ändamål att någpn kpnkurrenssituation knappast är aktuell. Om problem avdenna art skulle uppkomma i praktiken, bör frågan prövas på nytt. EnUgt minmening har motionärerna blivit väl tillgodosedda genom utskottets skrivning. Jag vill med det anförda yrka bifall tiUutskottets hemställan i dess helhet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om skatteutskottetsbetänkande 44.) 75TALMANNEN: Nr 159 Kammaren övergår nu till attdebattera skatteutskottets betänkande 44 om Fredaeen den mervärdeskatt,m.m. Mervärdeskatten på livsmedel m. m. 76 (vpk): För kommunisterna utgörskattepolitiken en del av fördelningspolitiken. Vi menar att skatt bör erläggasefter bärkraft, dvs. de med höga inkomster skall också betala höga skatter.Denna princip får inte frångås enbart av den anledningen att en person valt attlåna höga belopp för någon form av konsumtion. Men beskattningen skall också tjänstgöra som stimulatorför bl. a. konsumtionsmönstret. Nuvarande beskattning av de dagliganödvändighetsvarorna som mat m. m. hämmar kpnsumtipnsmönstret för dem medinkomster som inte riktigt räcker till för det nödvändiga uppehäUet. Matmomsenslår genom sin konstruktion hårdare mot dem med låga inkomster än mot dem medhöga inkomster. Matmomsen har en regressiv verkan. Det är av bl. a. detta skäl som vpk vill slopa momsen påmat. Vi hävdar att detta är helt möjligt, och det har också påvisats iutredningen om matmomsens slopande. Att utredningsmajoriteten inte viUe slopamatmomsen - eller ens i någon mån minska effekterna av matmomsens verkan förlåg- och mellaninkomsttagarna - motsäger inte att möjligheterna finns. Det ärbara den poUtiska viljan som fattas. Som påvisas i en reservation till utredningsbetänkandet ärdet fullt möjligt att utan alltför stort "krångel" slopa matmomsen.En differentierad mervärdeskatt finns f. ö. i en rad andra europeiska länder,bl. Erfarenheterna därifrån visar att det inte är förenat medså stora problem att genomföra en differentiering av mervärdeskatten somutredningen velat göra gällande. Att den politiska viljan saknas till en fördelningspoUtiksom skulle väsentligt minska framför allt barnfamiljernas matkostnader är baraatt beklaga. T. o. m. den syripunkt som majoriteten ger uttryck för iutredningsbetänkandet, att det vore bättre med matsubventioner, har kommit påskam. efter det att utredningen var klar tog nämligen densocialdemokratiska regeringen initiativet tiU att slopa stora delar avmatsubventionerna. Därefter har samma regering ytterligare slppat dessasubventipner, så att nu endast kvarstår en subventipn på mjölk. Detta beteende visar två saker: för det första attutredningens majpritet gick in i detta arbete enbart med förutsättningen att engång för alla försöka sätta stppp för alla tankar på biUigare mat genpmslppande av matmpmsen, för det andra att någpn vilja att göra maten billigareför dem spm har ett kpnsumtipnsmönster spm innebär att viktiga basvarprär sä dyra att de inte anser sig ha råd, inte längre finns ens hpsspcialdemokraterna. Vänsterpartietkommunisterna föreslår att matmomsen slopas genom en 53 Mervärdeskatten på livsmedelm. Vi föreslår att detta sker på så sättatt livsmedelssubventionerna återinförs på det s. k. bassortimentet ochutvidgas till att även gälla fisk, grönsaker, frukt och bär. På så sätt skulleca av livsmedelsförsäljningen innefattas. Detta skulle representera enkostnad för matmoms på . I de två första stegen skulle denna form avsubventionering sättas in. I det tredje steget skulle sedan subventionerna,bortsett från dem på mjölken, tas bort som momsen på mat skulleslopas. Finansieringen av en sådan här reform bör lämpligen skegenom en ökning av beskattningen av höga inkomster, kapital och förmögenheter.Med en sådan skattepoUtik skulle också beskattningen kunna vändas till att merbli en beskattning efter bärkraft än vad som är fallet. Jag yrkar bifall till vpk-motionen. 77ANNA (): Jag tänker inte ta kammarens tid i anspråknågon för att diskutera momsen på mat, eftersom vi redan har haftden debatten upprepade gånger. De argument som tidigare anförts mot differentierad momshar främst gällt administrations- och kontrollproblem. Om systemet över huvudtaget skuUe vara hanterbart skulle det kräva att momsen togs bort på allalivsmedel, inte bara på vissa grupper, men det skuUe ändå innebära betydandeadministrativa problem. De skattskyldiga skulle i ett sådant system inte kunnaredovisa försålda varor i klump utan skulle tvingas specificera dem så att detgår att urskilja vad spm är mpmsbefriat pch vad spm inte är det. Det bUr bådekpmplicerat pch dyrbart för köpmännen, och det blir också komplicerat ochdyrbart för samhället, när man skall kontrollera att bestämmelserna efterlevs.De oseriösa företagarna skulle naturligtvis få ytterligare möjligheter attsmita undan skatt. hänvisar till att man har differentieradmoms i andra länder. Visst har man det, men det fungerar ju inte heller bradär. De har varnat oss för att införa samma system i på grund av dessaproblem. Dessutom har vi ett helt annat skattesystem än man har i t. ex.Västtyskland, så i skulle detta också kräva att man förändrade helainkomstskattesystemet. VUl vi försvåra i stället för att förenkla skattesystemet,viU vi öka i stället för att minska den ekonomiska brottsligheten, ja, då ärdifferentierad moms ett steg i rätt riktning. Vpk menar att administrationsproblemen är ett nödvändigtont för att man skall uppnå de positiva fördelningseffekterna, attbarnfamiljerna och låginkomsttagarna skulle tjäna på slopad matmoms. Men dettaargument hackades ju sönder av den utredning om moms på livsmedel, som TommyFranzén talade om och som presenterades för . Utredningen komfram till ätt det inte bara är administrativt enklare att ahvändaUvsmedelssubventioner utan att det också är fördelningspolitiskt bättre. slog fastatt om man skulle byta ut livsmedelssubventionerna mot slopad moms på matskulle det ske en omfördelning till barnfamiljernas och låginkomsttagarnasnackdel. Man kom fram till att det var fördelningspolitiskt helt förkastligtatt slopa momsen på mat. Hur kommer det sig då att höginkomsttagare tjänar på slopar momsen på livsmedel? Jo, därför att chips skulle sjunka mer i prisän potatis, lax skulle sjunka mer i pris än strömming och gåslever skullesjunka mer i pris än kyckling. Kort sagt: slopad matmoms gynnar dyra ochhögförädlade varor. Jag har svårt att se det fördelningspolitiskt rättvisa idetta. Jag har särskilt svårt att förstå att vpk kan kräva enreform som kostar samhället för att uppnå detta. Omreformen skall finansieras måste man höja momsen på andra varor till . Detinnebär t. ex. att man skulle bli tvungen att höja priset på blöjor för attkunna sänka priset på choklad. säger att reformen kan finansieras på annatsätt än utredningen föreslog och på.annat sätt än genom höjd moms på andravaror. 15 miljarder plockar man inte ur bröstfickan. 15 miljarder ärbetydligt mer än vad man skulle få in genom de skatter som upp. Om det skulle gå att få fram 15 miljarder, tycker jag att manskulle använda dem inom områden där de gjorde mera nytta än om man använde dempå en reform som är krånglig och dyr och som gynnar höginkomsttagare. . - Mervärdeskatten på livsmedelm. 78TOMMY (vpk) replik: Låt mig konstatera att inte hållersig riktigt till sanningen - i vart fall förvrider hon den i sitt anförande.Reformen behöver nämligen inte innebära sådana stora och okontrollerbaraadministrativa problem som hon gör gällande. Det visar de studier som jag självgjorde när jag var i höstas. Att man skulle behöva förändrainkomstsystemet-i för att kunna införa en differentiering avmervärdeskattesystemet är ett påstående som faller på sin egen orimlighet -det förstår var och en. Vi menar att man för att få de fördelningspolitiskaeffekterna skall göra förändringar i skärpande riktning för dem som har högainkomster. talade sig varm för att de genom vår reform skulle fåbilligare gåslever och annat. Man kan naturligtvis använda den typen av debatteknik,men den är knappast framgångsrik och framför allt inte trovärdig. En utredning har visat att låg- och medelinkomsttagarnaanvänder av sin inkomst till mat, medan höginkomsttagarna stannarvid i genomsnitt . Det visar vilka skillnader det är meUan grupperna ochvilka effekter ett borttagande av momsen på livsmedlen skulle få. Men det förhåller sig så - vilket framgick också av AnnaLindhs anförande - att socialdemokraterna inte ens är beredda att gå denlättare vägen, nämligen att genom livsmedelssubventioner skapa ett bättrekonsumtionsmönster för låg- och medelinkomsttagarna. Socialdemokraterna hartvärtom tagit bort de subventioner som har funnits. Det är där skonklämmer. Det är inte fråga om kontrollproblematik eller administrativproblematik. somAnna försöker göra gällande, utan det är fråga om att det inomsocialdemokratin saknas politisk vilja att vidta åtgärder för att maten skallkunna bli billigare för samtliga människor. Detsades också att 15 miljarder inte skulle kunna gå att få fram genom ökadbeskattning av höga inkomster, förmögenheter och kapital. Men också här är detnaturUgtvis bara fråga om politisk vilja. Jag skall inte gå in på hurförmögenheterna har ökat, men som ledamot av skatteutskottet borde även AnnaLindh känna till att förmögenheterna i det här landet har ökat i så hög gradätt 15 miljarder bara utgör en bråkdel av dem. Anf.79 () replik: För att börja med.deadministrativa problemen kan jag béTommy se på t. ex. . Där lär man ha 75 000 skatteadministratörersom sysslar med bl. a. detta. Det är kanske inte ett system som vi skulle viljaha här i . Detgår inte att ta bort momsen bara på vissa varor. Även vpk:s egen representant iutredningen har ju slagit fast, att om man skaU ta bort momsen, så måste mangör det på alla varor. Annars blir det administrativt omöjligt. Omman sedan ser på fördelningspolitiken, fann utredningen att familjer med treeller flera barn visserligen skulle gynnas av att man tog bort momsen på mat,men deras vinst skulle stanna vid ca . Det innebär att denkommande barnbidragshöjningen ger dem betydligt mer, och det säger en del omden politiska viljan. Därmedvill jag yrka bifall till utskottets hemställan och avslag på motionen. Anf.80 (vpk) repUk: tar ett exempel som slår tillbaka direkt. Hon nämnerFrankrike, där man har fyra, ja t. o. m. fem oUka skattesatser. Det har vi inteföreslagit, utan vi har föreslagit en skattesats på övriga varor och noll påUvsmedel. Sedan kan man genom en höjning av vissa punktskatter eller på annatsätt kompensera de eventuella oegentligheter som befarar. När det gäller barnbidrag är det ju så att dettabidrag också är en typ av fördelningspolitik. Det finns ingenting som säger skall ha det ena eller det andra. Vi kommunisterna harmedverkat till barnbidragshöjningen. Det borde inte vara ovetandeom. Med barnbidragshöjning, slopande av moms på mat eller en ökad subventionskulle bättre konsumtionsmöjligheter för framför allt dem med låga inkomsterkomma till stånd. 81 (): I motion 2157 tar vi upp ett speciellt förhållande för alla deregionala turistorgan och kommunala turistbyråer som saknar möjlighet att draav erlagd mervärdeskatt. Med stigande kostnader för produktion av informationsmaterial ochstor återhållsamhet med ökningen av anslag från kommuner och landsting blirtryckning av broschyrer utomlands alltmer intressant. Vi motionärer tycker inteatt mervärdeskatten skall vara ett konkurrensmedel som verkar negativt pä desvenska tryckeriernas möjlighet att erhålla uppdrag. Skatteutskottetgör i betänkande nr 44 en beskrivning av nu gällande regler för uttag avmervärdeskatt. Verkligheten är emellertid inte riktigt så som utskottet utgårifrån i sin beskrivning. Broschyrer bestäUda utomlands och avsedda fördistribution utanför gränser tas i allmänhet inte in i . Leveranssker således direkt till det land eller de länder som den språkliga versionenär avsedd för. Föratt skapa rättvisa anser vi motionärer att turistbroschyrer som utgives påfrämmande språk och som är avsedda för spridning utomlands skall vara befriadefrån mervärdeskatt. Överläggningen var härmedavslutad. Mom. 1 (bemyndigande attmeddela föreskrifter om sanktionsavgifter) Utskottetshemställan bifölls med 170 röster mot 140 för reservation 1 av KnutWachtmeister m. fl. Mom.2 (viss översyn av RF) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom. 3 och 4 Utskottets hemställan bifölls. Utskottetshemställan bifölls med 170 röster mot 140 för reservationen av KnutWachtmeister m.fl. Mom.1 (en ny skatt på vissa dryckesförpackningar m.m.) Förstbiträddes reservationen av m.fl. med 78 röster mot 17 för detav Per under överläggningen framställda yrkandet. 214 ledamöteravstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 229 röster mot 75 för reservationen av KnutWachtmeister m.fl. 5 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 Utskottets hemställan bifölls. Nr 159 betänkande 47 Fredagenden Mom. 7 (avgift på gödselmedel) 1 iuni1984 Utskottets hemställan bifölls med185 röster mot 125 för reservation 1 av m. fl. Mom. 2 (avgift på bekämpningsmedel) Först biträddes reservation 2 av m. fl.i motsvarande del r- som ställdes mot utskottets hemställan med den ändringdäri som föranleddes av bifall tUl motion 2895 av m. fl. imotsvarande del - med acklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 228 röster mot81 för reserva-. tion 2 av m. fl. i motsvarande del. 1ledamot avstod frän att rösta. Användningenav inkomsterna av avgifterna för andra ändamål än kompensation till jordbruket Först biträddes reservation 3 av m. fl.med 137 röster mot 15 för motion 2895 av m.fl. i motsvarande del.157 ledamöter avstod från att rösta. Härefter avgavs vid votering genom rösträkning 155 rösterför utskottets hemställan och 155 röster för reservation 3 av . Kammarensbeslut innebar att ärendet skulle bordläggas. Utskottets hemställan bifölls med 171 röster mot 138 förreservationen av m. fl. Mom. 2 (ändrade regler för särskild fastighetstaxering) Utskottets hemställan bifölls med 229 röster mot 80 förreservationen av m.fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(stämpelskatten för juridiska personers förvärv av fast egendom) Utskottetshemställan - som ställdes mPt reservatipn 1 av m.fl. imptsvarande del - bifölls med acklamatipn. Mom. 2 (dispensreglerna) Utskpttets hemställan - spm ställdes mot reservation 2 avKnut m. fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 3(undantagen för kpmmuners Pch menigheters förvärv av fast Nr 159 geno"!) Utskpttetshemställan - spm ställdes mpt reservatipn 3 av 1904 m. fl. i mötsvarande del - bifölls medacklamatipn. Mom. 4 Utskpttets hemställanbifölls. Friståendeskolor på gymnasial nivå Mom. 4 (slopande av mervärdeskatten på livsmedel) Utskottets hemställan bifölls med 293 röster mot 17 förmotion 1500 av m. fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 1983/84:44 Anslag till oförutseddautgifter för /85 (prop. 1983/84:100 delvis) 1983/84:31 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden 1983/84:21 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden 1983/84:33 Ändrade regler förbankinstitutens kreditgivning, m. m. 1983/84:146) Kammaren biföU vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. Förste vice talmannen övertog ledningen av kammarensförhandUngar. 6 § Fristående skolor på gymnasial nivå (forts, från prot.158) Fortsattes överläggningen om utbildningsutskottetsbetänkande / 84:27. 82BARBRO i (s): Vi började behandlingen av detta ärende ionsdags och får ta vid där vi då slutade. har tidigare fattat beslut om fristående skolorpå grundskolenivå. Med fristående skolor avses sådana skolor som har annanhuvudman än Fristående skolor på gymnasial nivå stat och kommun. behandlar vi utbildningsutskottetsbetänkande om fristående skolor för elever på gymnasial nivå. Förslagen ipropositionen, som ligger till grund för betänkandet, avser bl. a. villkorenför statligt stöd till sådana skolor och ett nytt statsbidragssystem för skolorsöm inte har statligt reglerade tjänster. Vi behandlar riksinternatskolorna,skolor som bedriver sin verksamhet utifrån privatskoleförordningen, enskildalanthushållsskolor, enskilda yrkesskolor, IB-utbildningen i ,i och skolor som även utan statsbidrag står under statligtillsyn. Huvudman för fristående skola kan vara en stiftelse ellerett aktiebolag. Riksinternatskolan i har dock kommunen som huvudman.