prot · G709110 · 1983-12-31 00:00:00 — Vivill vidare att ett utredningsarbete som gällde frågan om otillbörligaunderskottsavdrag skall få återupptas inom ramen av någon lämplig utredning.Utskottet hävdar att det redan finns utredningar som tar upp de härfrågeställningarna, men vi anser att arbetet bör ske samlat. Utredningarna kommerinte att kunna behandla alla de frågor som vi finner det rimligt att ta upp. Slutligenmenar vi i reservation 11 att föräldrar som har vårdbidrag i samband med att detar hand om gravt handikappade barn måste kunna få avdrag från vårdbidraget förutgifter för vård och tillsyn av de handikappade barnen, detta för attmöjliggöra en vettig kompensation så att de kan förvärvsarbeta. Jag ber med detta att få yrka bifall till de reservationer som harfogats till utskottets betänkande med numren 1, 4, 5, 6, 7, 8,11 och 12. 20 (): I skatteutskottets betänkande 30 behandlas bl. a. motioner angåendeinkomstskattereglerna. I motion 2525 av m. fl. ställs kravetatt skatteskalan skall utformas enligt skatteöverenskommelsen 1981 mellancenterpartiet, och socialdemokraterna. Det krävs bl. a. attbasenheten fastställs till . Vidare krävs att förslag ny skatteskala, som då överensstämmer med överenskommelsens skala, snarastframläggs av regeringen. Skatteöverenskommelsen utgjorde ett viktigt led i attåstadkomma ett skattesystem som kunde stimulera till arbete och produktion.Därför bör den också fullföljas. Måleti skattereformen är att , vid en utdebitering på , skall80 % av alla heltidsarbetande och av alla skattskyldiga ha enmarginalskatt på högst . I partimotion 2525 krävs bl. a. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att skattereformensmålsättning skall fullföljas. Vi hade förväntat oss att också socialdemokraternaskulle ställa upp på detta. Så sent som uttalade finansministerKjell-Olof att målsättningen låg fast. har socialdemokraterna i skatteutskottetavstyrkt centermotionen, men har inte med ett enda ord motiverat detta. Jagställer därför en fråga till socialdemokraterna: står socialdemokraterna ? Vill socialdemokraterna fullfölja överenskommelsen eller inte? diskussion för med framträdande företrädare försocialdemokraterna sades bl. a. att visst står socialdemokraterna fast vidöverenskommelsen, men målet kommer att uppnås något senare än vad somförutsågs. Det skulle vara värdefullt att här få ett besked om var socialdemokraternastår . Ireservation 5 berörs fackföreningsavgiften. Vi reservanter har både ireservationen och tidigare framhållit att regeringen borde ha verkställtriksdagens begäran att få en fullständig redovisning av bl. a. de konfliktbidragsorri betalas ut av fackföreningar och arbetsgivarorganisationer samt enkartläggning av storleken av dessa i förhållande till de samlade medlemsavgifterna,innan någon ändring vidtogs. har inte regeringen verkställt riksdagensbegäran. Så länge detta inte har skett saknas en väsentlig förutsättning föratt bibehålla lagstiftningen om skattereduktion av fackföreningsavgifter. Iutskottsbetänkandet behandlas också några motioner från angåendeberäkningen av särskilt underlag för tilläggsbelopp. I motionerna kritiserasreglerna om UTB från såväl materiella som formella utgångspunkter. Kritiken icentermotionerna riktas främst mot beräkningen av räntetill-lägget för bil ochräntetillägget för bostadsbyggnad i jordbruket. Motionärerna anser att det ärorimligt att räntetillägget för bil skall beräknas på av bilensinköpsvärde oavsett bilens standard. Motionärernabegär att räntetillägget, om det skall vara kvar, beräknas på värdet efteravskrivning. Motionärerna anser vidare att bestämmelserna angående räntetilläggför bostadsbyggnad är lika orimliga och i vissa fall kan innebära atträntekostnader för investeringar i jordbruksdriften medför räntetillägg. Likasåär räntetilläggsreglerna ytterst tillkrånglade och besvärliga. Det kan intevara rimligt att man som man förenklar deklarationsförfarandet förpersoner med tjänsteinkomster utökar och försvårar förfarandet när det gällerrörelseidkare. Redanförra året påtalade skatteutskottet detta och förutsatte att riksskat-teverketså långt det är möjligt skulle söka tillgodose kravet på enkelhet i denpraktiska tillämpningen. Tyvärr blev inte bestämmelserna enkla. Utskottet sägeri år att enligt utskottets uppfattning kan dock avsevärda förenklingar göras isystemet. Det måste vara ett krav att de skatteintäkter som de nya reglerna förUTB medför för statsverket står i rimlig proportion till de betydandeadministrativa och andra kostnader som tillämpningen av UTB enligt fastställelsemetodenför med sig. Det är också angeläget att man så långt det är möjligt tillgodoserkravet på rättvisa och likformighet vid taxering. mening kan från dessa utgångspunkter kritik riktas mot de nyabestämmelserna, bl. a. när det gäller räntetillägg för lån mot låg eller ingenränta, för bil i näringsverksamhet och i vissa fall för bostad i jordbruk.Utskottet slutar med att säga att det ånyo vill understryka angelägenheten avatt RSV genom olika åtgärder söker underlätta uppgiftslämnandet och föreslår deändringar i regelsystemet samt vidtar de justeringar av anvisningarna som kanvisa sig påkallade. Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna, sägerman. Jag finner dessa uttalanden tillfredsställande och hoppasatt det efter detta enhälliga uttalande från utskottet, där man så starkttrycker på problemen i detta avseende, verkligen vidtas justeringar för att fåbort de värsta oformligheterna, vilka vi väl är överens om finns på dettaområde. Jag hade inte tänkt gå i polemik mot . Men jagmåste säga att uttalande om att den statliga progressiva skattenskulle avvecklas och att i stället en proportionell skatt skulle införas,förvånade mig. Visserligen ville man ha kvar något av den progressivabeskattningen, men den skulle vara ytterst begränsad. Själv anser jag att viäven framöver måste ha en viss progressiv beskattning beroende på vederbörandesinkomstförhållanden. När moderata samlingspartiet talar om att marginalskattenbör sänkas till , vill jag fästa kammarens uppmärksamhet på att moderaternai sin familjepolitik har föreslagit en höjning av kommunalskatten med 8,5miljarder kronor. Visserligen kommer inte detta till uttryck i marginalskattehänseende,men det kommer att märkas på den skatt som den enskilde får betala. Förslagetinnebär fuUt utbyggt att var och en, vare sig hans inkomst är , . kr., får en höjd kommunalskatt med . Jag påstår att talar med två tungor när de åena sidan vill sänka marginalskatten och å andra sidan vill minska detgrundavdrag som tillämpas i den kommunala beskattningen. Dessa två åtgärder gåremot varandra. försöker dölja den skatteskärpning som faktiskt blirföljden av deras förslag. Vad gäller familjepolitiken får vi tillfälle att diskuteraden , och jag skall därför inte gå in på denytterligare här. Med det anförda ber jag att få yrka bifalltill reservationerna 2, 5 och 9 och i övrigt bifall till skatteutskottetshemställan. 21 BOLUNDGREN (m) repUk; Det var bra att sade att mankanske skall ta viss hänsyn till inkomsten vid beskattningen. Det skall mannaturligtvis göra. Men han vinklade frågan något annorlunda än han brukar göravid de diskussioner vi har fört. Fler och fler börjar bli överens om att den progressivastatliga inkomstskatten inte har den utjämnande effekt som ursprungligenavsågs. Även inom socialdemokratin har det börjat höjas röster för att manmåhända bör övergå till en mer proportionell inkomstskatt. Därför har viframlagt förslaget att man bör försöka avskaffa den statligainkomstskatten och sätta upp vissa delmål. Just med hänsyn till de verkligafördelningsproblem som beror på skattebetalningsförmåga har vi föreslagit skall införa ett grundavdrag för barn. Det är detta grundavdrag som innebärett skattebortfall på för kommunerna och som måste tasigen genom ett minskat allmänt grundavdrag. Dessutom föreslår vi enmarginalskattesänkning på totalt per helår. När tog upp frågan om att vi vill höjakommunalskatten, väntade jag att han också skulle säga att vi inte bara villsänka den statliga inkomstskatten, utan att vi faktiskt också vill införa ettskatteavdrag för barn, vilket totalt innebär en sänkning av kommunalskatten.Totaleffekten blir, som jag sade, en riktad skattesänkning till barnfamiljerna.Jag hoppas att det var ett misstag av att inte redovisa hela vårtförslag. Jag vet att ute i landet har affischer där dedöljer sanningen, men det är naturligtvis politisk taktik, s. k. buskagitation.Jag förutsätter att av ren glömska underlät att nämna att visänker skatten för barnfamiljerna högst väsentligt. 22STIG JOSEFSON (c) replik; använde uttrycket att döljasanningen. Jag frågar mig om inte det är vad gör när de talar omatt sänka marginalskatten, men tar bort en betydande del avgrundavdraget. Effekten blir ju i många fall inte en skattesänkning utan enskatteskärpning, men tyvärr visar det sig inte i marginalskatten. Moderaternakan säga att de sänker marginalskatten, trots att de på denna väg iverkligheten åstadkommer en skattehöjning. När det gäller familjepolitiken tror jag att man är ganskaöverens om en sak, nämligen att man skall förbättra förhållandena förbarnfamiljerna. Frågan är hur det skall finansieras. Utan tvivel föreslårmoderaterna att reformen skall finansieras genom en höjning av kommunalskattenmed 8,5 miljarder. 23 BO () repUk: De olika partierna har lagt fram en hel delförslag rörande familjernas situation. De kommer att diskuteras i särskildordning i kammaren, men förslagen kan naturligtvis inte helt isoleras fråninkomstbeskattningen i övrigt, som vi debatterar. Jag kan notera att såväl som föreslårskatteskärpningar för att finansiera vissa åtgärder. Från sida är det- om jag inte tar alldeles fel - fråga om att slopa förvärvsavdraget.Folkpartiet föreslår att man skall skärpa inkomstskatten för dem som har frånungefär 8 000 . Det kan diskuteras hur mantekniskt utformar förslagen, men det är samma princip som ligger bakom. Det intressanta här är att slå fast att vårt förslaginnebär att det införs ett grundavdrag för barn. Det finansieras genom enminskning av det allmänna grundavdraget. Flertalet heltidsarbetande,pensionärer med låga inkomster och studerande som haranledning att arbeta för att finansiera sina studier jr uq kompenseras i särskildordning - i vad gäller de heltidsarbetande genom sänkta marginalskatter iövrigt. Vi föreslår, precis som sade, en sänkning avmarginalskatterna. Men dessutom föreslår vi en fördelningspoli-tiskt riktigreform, eftersom man genom grundavdraget för barn tar hänsyn tillförsörjningsbördan. Anf.24 () replik: Jag ville genom att beröra denna fråga meddela kammaren det faktum attmoderaterna höjer kommunalskatten med 8,5 miljarder- med . oberoende avhur hög inkomsten är när den väl överstiger . Det är ett faktum, som BoLundgren inte kan motsätta sig. Hurvi skall finansiera barnomsorgen får vi tillfälle att diskutera längre fram. Talmannenanmälde att anhållit att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik. 25 (); Jag har med stort intresse lyssnat till debatten mellan ochStig Josefson om tolkningen av deras olika skatteförslag. Jag vill medanledning av den debatten bara påpeka för att det är lätt att sägafel. Det gjorde faktiskt , när han sade att förslag gårut på att höja skatten för dem som tjänar . Vårt förslaginnebär att man skall höja skatteuttaget för alla inkomsttagare. Det är enöverföring som vi i vårt förslag gör från dem som inte har några barn tillbarnfamiljer. Det är denna typ av reformer som vi får lov att hålla oss till idet ekonomiska läge som kommer att råda i landet . Idet betänkande som vi nu debatterar behandlas bl. a. motioner som innehålleryrkanden med anknytning till skattereform. I skattemotion1983/84:1501 återfinns ett antal yrkanden som, om bifaller dem,innebär att reformen blir vad som avsågs när överenskommelsen träffades.Tyvärr kan jag konstatera att socialdemokraterna i utskottet avvisat attrestaurera den uppgörelse som man på avgörande punkter starkt försämrat. Deyrkanden som vi från sida framställt innebär att skatteskalan bUridentisk med den som uppgörelse träffades om. Det inflationsskydd somursprungligen avtalades återinförs och skatteskalan inflationsskyddas fuUt ut.Det senare ligger utanför den uppgörelse som träffades mellan ,och socialdemokraterna, men det är i det läge som uppstått efterdevalveringen enligt mening en fullständigt naturligåtgärd. Jaghar vid ett flertal tillfällen här i kammaren försökt få en förklaring frånfinansministern och socialdemokraterna i skatteutskottet till att man inte villgå med på kravet att inflationsskydda skatteskalorna fullt ut, när man nu har satt upp målsättningen att hålla inflationen vid underinnevarande år och vid . Jag vill därför än en gång göra ettförsök att få en förklaring på denna punkt. Därför frågar jag: Tror nisocialdemokrater själva på er målsättning att hålla de uppställdainflationsmålen? Om svaret på den frågan är ja, vad talar då emot attskatteskalan inflationsskyddas, så att inflationen inte höjer skatten på nytt?Skulle det inte visa att ni verkligen menar allvar med era inflationsmål om nigick med på ett fullständigt inflationsskydd för skatteskalorna? Skall vi i vårt land lyckas att få ordning på ekonomin ochatt fortsättningsvis hålla den i ordning, krävs det enligt meningatt människor kan förbättra sin ekonomiska situation genom att arbeta. Även omskatteskalorna skulle fastställas till den nivå som förutsattes i uppgörelsen,är marginalskatten enligt mening fortfarande för hög. Vi måstedärför gå vidare med fortsatta marginalskattesänkningar. Målet för en nytreårsetapp bör vara att inkomster . penningvärdeinte skall träffas av högre marginalskatt än . Marginalskattetaket bör ocksåsänkas till . Från sida menar vi därför att regeringen böråterkomma med förslag till fortsatta marginalskattesänkningar årsinkomster i så god tid att dessa kan prövas av . Med stödav vad jag här sagt yrkar jag bifall till reservationerna 3 och 10. Då det gäller avdragen för fackföreningsavgifter har dennafråga ganska ingående berörts av både och . Jag kandärför nöja mig med att, med instämmande i vad de i huvudsak har sagt, yrkabifall till reservation 5. Då det gäller reglerna för beskattning av barn som arbetari föräldrarnas rörelse vill jag ansluta mig till det yrkande som framförs imotion 748. Det är egentligen ganska obegripligt att barnen kan betraktas somarbetstagare om de arbetar hos exempelvis grannen, medan de inte kan anses somarbetstagare om de arbetar i föräldrarnas rörelse eller jordbruk. Jag yrkarsåledes bifall till reservation 12. 1 detta betänkande behandlas också en partimotion frånfolkpartiet om rätt till avdrag för vissa gåvor till internationelltbiståndsarbete m.m. Det är ofta omvittnat att de ideella organisationerna görovärderliga biståndsinsatser av humanitärt slag. Jag tänker på organisationersom Röda korset. Rädda barnen, de fackliga och kooperativa organisationerna ochinte minst trossamfunden. Ofta har dessa organisationer etablerade kanaler,vilket förbilligar administrationen av hjälpinsatserna och effektiviserartillgängliga resurser. Ofta har de också en genuin kunskap om förhållandena imottagarländerna, vilket ökar värdet av den insatta hjälpen. De finns också ide flesta eller i många fall på plats och slipper därmed kostnader förbasverksamhet. 1 ett läge där landets ekonomi är ansträngd borde det varamöjligt att dra nytta av den vilja till humanitära insatser som finns inomdessa organisationer och hos allmänheten. Frågan om rätt till avdrag för gåvor tillinternationellt biståndsarbete har under en lång följd av år varit uppe tillbehandling i Jag tycker att det nu kan vara dags att se tillatt en sådan avdragsrätt skapas, och jag yrkar därför bifall till reservation13. 26 (vpk); Den stora debatten om skatter- i varjefall den debatt som förs utanför - gäller inte hur vi skall få innya lappar i ett redan omfattande skattelapptäcke, utan den rör ett helt nyttskattesystem, ett nytt skattetänkande. Tyvärr tycks den debatten helt ha gåttförbi skatteutskottet och dess ledamöter. Så måste man i alla fall tolka detsom sägs - eller, kanske rättare sagt, det som inte sägs - i betänkandet. kommunisterna för i en partimotion omskattepolitiken en diskussion om det rådande inkomstskattesystemets förfall,detta utan att utskottet med ett enda ord diskuterar vare sig utgångspunkternaför kritiken mot och erfarenheterna av det nuvarande systemet eller de analysersom måste göras och de slutsatser som måste dras på grund av denna kritik.Detta är ytterst beklagligt, eftersom även skatteutskott givetvisborde medverka i en sådan diskussion. I stället värjer man sig med att den s.k. skattereformen ännu inte helt införts. Det förefaller som om de som stårbakom betänkandet tror att den reformen har en sådan karaktär att den kan lösamånga av de problem som skattesystemet innehåller. Så är dock inte fallet. En framtida skattepolitik måste, som vi säger i motionen,utformas för två skeenden: dels ett långsiktigt, dels ett kortsiktigt. För attgenomföra grundläggande förändringar erfordras en relativt , och det ärdärför nödvändigt att utveckla och förändra det befintliga systemet.Att, som utskottet gör, enbart se på det befintliga är alltså otillräckligt, omman vill medverka till att lösa de många problemen och orättvisorna i detkomplex som inkomstbeskattningen f. n. utgör. I ett framtida skattesystem måste reglerna utformas på ettsådant sätt att en verklig utjämning kan komma till stånd, att var och en fårbetala skatt efter bärkraft. Men ett sådant system kan inte begränsas till attlåta enbart inkomsterna utgöra skattebas. Det måste framför allt innehålla nyaskattebaser och en utveckling av nu existerande men underutveckladebeskattningar. En sådan ny skattebas är produktionen. Till de klassiska idéerna inom arbetarrörelsen har hörtatt skattepolitiken skall verka socialt utjämnande och att den skall syfta tillatt bygga upp en offentlig sektor som förmår tillgodose för folkflertaletviktiga sociala behov och mål. Det rådande skattesystemet har, som jag tidigare påpekat,numera mist sin förmåga att främja sådana syften. Skatter som inte har någonutjämningseffekt dominerar. Också inom arbetarrörelsens politiskt ledandeskikt har man i viss mån retirerat inför de borgerliga nationalekonomernaspåståenden att skatterna för företag och förmögenheter måste mildras. Att skattesystemet kommit in i en återvändsgränd äremellertid en följd av att man alltför mycket fixerat det skattepolitiskatänkandet till en speciell sida av ekonomin. Det ekonomiska flöde somsammanfattningsvis brukar betecknas som BNP utgör f. n. något över 600 miljarderkronor . Den samlade förmögenheten, å andra sidan, har uppskattats tillmellan 4 000 och , alltså ungefär tio gånger så mycket.Så länge skattetyngden koncentreras på det förstnämnda flödet, är det givet attskattepolitiken får snäva gränser. Det är inom den stora förmögenhetssektornsom de snabba förändringarna sker f. n. Dessa förändringar är av helt andradimensioner än inom det s. k. BNP-flödet. Även om alla förmögenhetsökningarinte är realiserbara är det dock uppenbart att ett utomordentligt stort och istort sett obeskattat flöde av pengar samlats inomförmögenhetssektorn. En illustration till detta är den helt exempellösastegringen av aktiekurserna i och den storaomfördelning av förmögenheter som skett , frånvanligt folk och framför allt det allmänna, till en i huvudsak privatägdfinansiell sektor. Denna förmögenhetsbildning är inte bara ett hot mot densamhällsekonomiska balansen utan också en fördelningspolitiskt djupt stötandeoch delvis korrumperande företeelse. Att dra in större delen av den extremastegringen framstår både som en nationalekonomisk nödvändighet och som ettvillkor för utformningen av en rättvis skattepolitik. Regeringen och utskottet har tydligt demonstrerat sinovilja att göra något åt den extrema förmögenhetsutveckling som ägt rum och somtydligen kommer att fortgå, och detta oavsett vissa personers skatteflyktandetill eller andra, i skattehänseende, bekvämlighetsflaggade länder. Jag skall inte gå närmare in på förmögenhetsbeskattningenoch de åtgärder kommunisterna där föreslår. Det kommer SvenHenricsson att göra i debatten om nästa betänkande, som speciellt behandlarfrågan om kapitalbeskattningen. Jag skall bara något ytterligare beröra detfaktum att vårt skattesystem är generöst mot bl. a. ägarna av dessa storaförmögenheter. I har den ekonomiske reportern hur de som har stora förmögenheter undandrar sig beskattning, och detfullt legalt. De betalar nästan samtliga mindre i skatt än vad de flesta medvanliga arbetsinkomster tvingas till, trots att de förstnämnda har inkomster imiljonklassen. "63 nya miljonärer i " varrubriken i nämnda tidnings måndagsupplaga . Det är en ökning från92 till 155 stycken bara i . Och detta gällde inte personermed förmögenheter över 1 miljon utan sådana med inkomster i miljonklassen - enalldeles orimlig inkomst, då absolut ingen med hederligt arbete kan skapa ettsådant värde att det i dagens läge motsvaras av en miljoninkomst. Nej, det rörsig i huvudsak om de snabba klippens inkomster, som inte innefattar arbete utanenbart spekulation och liknande. Den värste av dessa hade en inkomst på 65,2milj. och erlade endast 1,8 miljoner i skatt, dvs. S. k. underskottsavdrag har gjort det möjligt för dessapersoner med stora förmögenheter och med miljoninkomster att mer eller mindrenolltaxera. Man skall ha klart för sig att denna inkomst på 65,2 miljoner är ennettoinkomst efter det att alla s. k. avdrag för intäkternas Den ursprungliga bruttoinkomsten vet viingetom. Vi kan bara ana osstill att den har varit mångfalt större. Denne hånflinande kupongatlet är bara ett av mångaövertydliga exempel på det svenska skattesystemets förfall. Sätten för de besuttna att undandra sig den skatt deegentligen borde erlägga är många. Ett typexempel är när en miljonär för attundergå förmögenhetsbeskattning lånar upp ett större antal miljoner några dagarföre nyår, med sina andra miljoner som säkerhet, för att in på detnya året återbetala lånet. På så sätt kan man sudda ut förmögenheter över ennatt, den natt som är avgörande för beräkning av förmögenhetens storlek ochbeskattning. Detta kallas med ett fint ord skatteplanering. Det är inteannat än legal skatteflykt och skattekineseri. De grövsta av dessa fall harsynats av bankinspektionen. Man fann ett hundratal fall av, som man kalladedet, osunda privatlån. Det rörde sig i dessa fall om skattekineseri omfattande4,. Som kommentar till detta säger, i en morgontidning,bankinspektionens chef; "Vi vidtar inga formella åtgärder." Det finnsalltså på det hållet inget som man kan eller vill göra åt detta kineseri. Denna typ av transaktioner, som kanske kom den storaallmänheten till kännedom först genom den förre justitieministern , borde stoppas genom skattelagstiftningen eller på annat sätt, så attdenna typ av avdrag icke godkänns. Det borde stiftas en lex för attförhindra en del av dessa skattetransaktioner. I ett långsiktigt perspektiv mäste nya baserför beskattningen tas i bruk, för att man på ett verkningsfullt sätt skallkunna tvinga fram en beskattning efter bärkraft, och då menar vi verkligbärkraft, på ett sätt som också drabbar dessa "stackars"nolltaxerande miljonärer. Vi föreslår i detta avseende att produktionen fårkomma att utgöra skattebas och att beskattningen på inkomster av vanligtarbete i huvudsak upphör. En sådan omläggning skulle otvivelaktigt gagnavanliga inkomsttagargrupper, som därigenom skulle slippa de nuvarandemarginaleffekterna vid olika typer av extraersättningar, som exempelvisövertids- och OB-tillägg liksom även andra tillägg för insatser påicke-ordinarie arbetstid. Det upplevs självfallet som otillfredsställande attextrainkomsten f. n., på grund av de marginaleffekter som finns, till mer änhälften försvinner i skatt. Det är naturligtvis otillfredsställande när dettasker i grupper som har helt vanliga nivåer på sina arbetsinkomster.