prot · G709146 · 1983-12-31 00:00:00 — Mankan säga att regleringens främsta syfte är att hindra rena finansiellaplaceringar i utiandet. Finansutskottetsmajoritet anser i likhet med riksbanksfullmäktige och regeringen attvalutaregleringen bör förlängas med hänsyn till obalanserna i vår ekonomi.. Ipropositionen föreslås en förlängning till den 1 juU 1985. Motionerna 2779,2780och 2781 begär att valutaregleringen endast förlängs till utgången av 1984.Valutaregleringen är föremål för utredning ivalutakommittén. Utredningen förväntas bli klar , men inte i så godtid att en ny lagstiftnng kan träda i kraft . Derapporter som lämnats från valutakommittén är inte av den karaktärenatt de nu kan läggas till grund för en ny lagstiftning. Mot den här bakgrunden är det naturligt att valutaregleringen förlängstill utgången av . Utskottets majoritet avstyrker därför motionerna. Imotionerna 2779, 2780 och 2781 föreslås en liberalisering av valutalagstiftningen.Det finns självfallet inga skäl att ändra lagstiftningen på området innanvalutakommittén blir klar med sitt arbete. Imotionerna 1438 av och 2120 menar man att en liberalisering avkapitalrörelserna och skapandet av en fri nordisk aktiemarknad skulle främjaett industriellt samarbete i . intar här samma ståndpunktsom . Motionerna strider mot och måste därför avslås avriksdagen. Det beskedet - i sakfrågan - fick ju också från ,direkt eller indirekt, redan under sin statsrådstid. Även finansministern har iett frågesvar till framhållit att vi måste följa ;skapitalstabiUseringsstadga. Detutredningsarbete som pågått och pågår på det nordiska planet har visat dels attvi måste acceptera , dels att valutaregleringen inte utgör etthinder för nordiskt industriellt samarbete. Motion939 tar upp de svenskägda företagens investeringar utomlands. Dessainvesteringar hotar sysselsättningen inom . Därför bör, enligt motionen,svenska direktinvesteringar i utlandet prövas från betalningsbalanssynpunkt. Denhär frågan har behandlats av direkt investeringskommittén. Betänkandet ärremissbehandlat, och regeringen håller nu på med att ta ställning till de olikaremissvaren. Även valutakommittén behandlar den frågeställning som finns imotionen. Det kommer alltså att dröja ytterligare någon tid innan en mer samladbedömning kan göras av svenska direktinvesteringar i utlandet. Utskottetavstyrker därför motion 939. Noterasbör emellertid att utlandsinvesteringar har både positiva och negativa effekterför den svenska ekonomin. Många menar att de positiva effektema överväger.Skall svenska företag hävda sig i ett internationellt perspektiv,så krävs vissa etableringar utomlands. Motion1123 behandlar regler för utlänningars aktieförvärv i svenska företag. Det är,enligt motionen, ett nationellt intresse att de svenska storföretagen behålls isvensk ägo. Därför föreslås det att återgår till sin tidigarerestriktiva praxis när det gäller tillstånd för utlänningar att köpa aktier isvenska företag. Härvill emeUertid utskottets majoritet gå en annan väg. beslutaderiksdagen på förslag av utskottet att den lag som ger oss skydd mot oönskatutiändskt inflytande skulle ses över. En viss skärpning av lagen har ocksåskett. Nämnas bör även att företagsförvärvslagen är föremål för översyn. Mot den här bakgmndenavstyrker finansutskottet motion 1123. Jag ber alt få yrka bifaU till hemställan i finansutskottets betänkande1983/84:42. Anf, 38 HANS iHallstahammar (vpk) replik; Jag skall fortsätta litet grand med de frågor som behandlades underdebatten och som nu berörde. Desvenska utiandsinvesteringarna har ju ökat väldigt starkt ochfortsätter att öka. Det här är ett stort problem för svensk ekonomi, så som jagser det. Och när man nu inte vill återgå till en äldre praxis då det gällerbeviljandet av tillstånd till utlandsinvesteringar, sker det med hänvisningtill att man måste kunna göra en samlad bedömning och att det möjUgen är en radpositiva effekter som följer av svenska utlandsinvesteringar. Jagtror också att det alltid kommer att göras en del svenska utlandsinvesteringar,men jag anser att den ökning och den tendens som visar sig är oroväckande. Mankan inte bara säga att det här skall vi tillåta därför att svenska företagskall kunna hävda sig ute i världen. Vi måste kunna skapa sysselsättning i vårtland. Det finns faktiskt ett direkt samband mellan de ökadeutlandsinvesteringarna och den minskade industrisysselsättningen här i landet.Därför tycker jag att man kunde bifalla vpk-motionen i denna del. Närdet gäller utlänningars aktieförvärv i svenska företag är det rätt intressantatt notera den kritik som riktades mot denna företeelse av socialdemokraternanär de var i oppositionsställning 1982. Då lades fram förslag frånsocialdemokraterna, och vi från vpk har väckt liknande förslag, men dembifaller man inte. Så totalt kan man svänga från en position som man haft iopposition till ett annat ställningstagande när man är i regeringsställningeller, som , skaU försvara regeringspolitiken. Ifrågedebatten diskuterades just utlänningars aktieköp i svenskaföretag. Då sade den socialdemokratiske representanten klart ifrån att sedanden borgerliga regeringen slopade möjligheten att via valutaregleringenkontrollera den här typen av affärer har man inget riktigt grepp översituationen. Man erkände att det var ett dåligt förhållande. Det finns all anledningatt bifalla vpk-reservationerna 4 och 5. Anf.39 () replik: i försöker göra gällande att vi skulle hasvängt i de här frågorna. Det är möjligt att vi på vissa punkter nu har andraattityder. Men det beror på att vi har tagit intryck av den information sominkommit från utredningar och . Man måste ju ta hänsyn till nya faktasom kommer in. Fråganom svenska investeringar utomlands har utretts av direktinveste-ringskommittén.Det hela är remissbehandlat, och frågan bereds nu i . Iavvaktan på detta kan vi självfallet inte bifalla någon motion. Närdet sedan gäller frågan om utlänningars aktieförvärv i har vi ju fåtten lag 1982. Den har skärpts till viss del. Utskottet har sagtatt det behövs ytterligare skärpning av denna lag. 40 HANS iHallstahammar (vpk) replik: Herr talman! Man måste ta intryck av nya fakta,säger och hänvisar till de olika motiv som anförts för att geen positiv tolkning när det gäller utlandsinvesteringarna. Jag tycker att manockså måste ta intryck av de faktiska förhållandena, att industrisysselsättningenhär i landet rasar och utlandsinvesteringarna ökar väldigt snabbt. Det bordeföranleda någon politisk slutsats från socialdemokratin. Närdet gäller utlänningars aktieköp i svenska företag kan jag bara konstatera attindustriministern hyser samma oro som jag när han tillsatt en kommission somskall undersöka om det kunde vara dags för skärpning på området. Jag kan inteförstå varför man inte, medan man väntar på förslag som eventuellt skall läggasfram, kan återgå till den restriktiva praxis som vi haft tidigare och som visatsig fungera väl. Det finns väl ingen anledning att lätta på trycket i de härfrågorna, när man ändå konstaterar att utvecklingen är oroväckande. Det bordeföranleda det precis motsatta beslutet. Jagfår meddela att anslag om kvällsplenum nu har uppsatts. Anf.42 (): Jag tycker att man måste sammanfatta den här debatten med att säga attdet finns goda skäl - det har expertkommittén inom valutakommitténs arbetevisat - att hävda att valutaregleringens effektivitet och berättigande sommedel i penningpoUtiken markant minskat under det senaste årfiondet. Det härhar en del länder i vår omvärld också tagit till intäkt för betydandeförändringar av valutapolifiken. I har man påtagligt UberaUseratvalutapolifiken vad gäller handeln med utländska värdepapper. I finns enoffentlig utredning i samma syfte. Vi kan alltså konstatera att våra nordiskagrannar har tagit väsentiiga steg i riktning mot en hberalisering avkapitalrörelserna. I det här avseendet är alltså regeringen, och för all delockså utskottsmajoriteten, kvar i gamla positioner. Man hänvisar till bristenpå balans i vår ekonomi, men man gör detta utan att egentUgen närmareanalysera valutaregleringens reella betydelse för penning- ochstabiliseringspolitiken. AvaUdeles speciell betydelse är enligt min uppfattning valutaregleringenskonsekvenser för det nordiska samarbetet. Vi har närmare utvecklat vårståndpunkt i reservation 3 till utskottsbetänkandet. En liberalisering avkapitalrörelserna i skuUe ge möjligheter att skapa en fri nordiskaktiemarknad, vilket egentligen är en absolut fömtsättning för ett närmareindustriellt samarbete på marknadens villkor och därmed också för en UtveckUngmot en nordisk hemmamarknad. Detär naturUgtvis en viktig princip att skall behandlas Ukformigtoch att en diskriminering av vissa länder på andras bekostnad inte skall fåförekomma. Men ;s kapitalliberaliseringsstadga kom till för över 20 årsedan, i ett helt annat ekonomiskt klimat i industrivärlden. Enligt minuppfattning är det orimligt att i längden förhindra naturliga och önskvärdaåtgärder i liberaliserande riktning på det sätt som den nu gör. Detborde därför vara angeläget för regeringen att ta initiativ för att inomOECD-kretsen argumentera för att man här i skulle kunna få anträda denväg som hela OECD-gruppen förr eller senare måste komrna att slå in på. Detär heUer inte att ta miste på att vid sitt plenarsammanträde iStockholm i febmari mycket klart och otvetydigt krävde att regeringarna iNorden, och då i första hand - som situationen nu är - den svenska, snarastomprövar sin inställning och överger sin passiva attityd och går från ord tillhandling. Det ministerrådsyttrande som åberopas i finansutskottets betänkandeimponerade alltså inte på plenarmöte. Denfråga som detta leder fill och som också aktualiseras genom den härdebatten om vårt ställningstagande fill finansutskottets betänkande är: Vadtänker nu den göra för att tillmötesgå den mycket klaraopinionsyttring som gav uttryck för , med krav pååtgärder för en liberalisering av kapitalrörelserna i ? har manfrån regeringens sida - och det gör också utskottsmajoriteten - förbigått dennarekommendation med tystnad, trots alla de stolta deklarationer som man varberedd att medverka till vid rådsmötet. Jag tror - detta är en prognos som jag vill göra. i sammanhanget - attfrågan om de fria kapitalrörelserna nii mognar snabbt till en total omprövninginom . En revidering av OECD-stadgan blir alltså ofrånkomlig i ennära framtid. Jag tycker det är beklagligt, med tanke på våra traditioner närdet gäller internationellt samarbete och med tanke på våra aktiviteter inomOECD, att intar den passiva attityd som regeringens agerande ochutskottsmajoritetens skrivning ger vid handen. Jag ber att med detta få yrka bifall till reservationerna 1, 2 och 3till finansutskottets betänkande 42. Nr 146 Anf. 43 (): Torsdaeenden " talman! Låt mig helt kort säga några ord omfolkpartiets inställning i *' sammanhanget. Från sida menar vi att tiden snart borde vara inneför en uppluckring av den nuvarande valutaregleringen och en Fortsatt valuta- däravmöjliggjord begränsning av den byråkrati inom bankväsendet som reglering krävsför att administrera valutaregleringen. Valutakommitténhar ju arbetat länge . Som sade, är en slutsats av det arbete somhar gjorts inom valutakommittén att den här typen av regleringar inte fungerarsom ett skydd för en självständig nationell ekonomisk politik utan tvärtom kanverka störande på möjlighetema att komma fram till samhällsekonomisk balans. Vi menar därför attvalutakommittén nu borde kunna avsluta sitt arbete och få möjlighetatt ta ställning till ett konkret förslag om aweckling avvalutaregleringen. Vi har av den anledningen föreslagit att i dagbara skall förlänga valutalagen fram . Så några få ordom utlandsinvesteringarna. Jag vill gärna upprepa vad som ofta har sagts - ochstyrkts i olika undersökningar - när det gäller både utländska investeringar iSverige och svenska företags investeringar i utiandet. Kapitalrörelseröver gränserna bidrar till välstånd och sysselsättning i vårt land. Om manhindrar utländska företag att satsa kapital och investera i uteblirdessa investeringar, och den ekonomiska och industriella utvecklingen bromsas. På samma sätt påverkasutvecklingen här hemma ogynnsamt av att svenska företags utlandsinvesteringarinskränks. Det blir inte fler utan färre jobb om man försvårar för de storasvenska exportföretagen att etablera sig utomlands. Utlandsetableringen är ettstöd för avsättning av svensktillverkade varor och därmed ett stöd tillsysselsättningen i den inhemska industrin. Jag yrkar bifall tillreservationerna 1-3. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1 och 2 (genomförandeav en folk- och bostadsräkning ) Utskottetshemställan bifölls med 171 röster mot 141 för reservation 1 av m.fl. Mom.3 (framtida folk- och bostadsräkningar) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den ireservation 2 av m. fl. anförda motiveringen - bifölls medacklamation. Mom. 8 (samkömingar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reseryation 3 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom. 11 (lag omarbetsställenummer) Nr 146 Utskottetshemställan bifölls med 171 röster mot 142 för reservation 4 av Torsdagenden m.fl. 17maj 1984 Finansutskottetsbetänkande 33 Punkt 1 Mom. 1 och 2(partisympatiundersökningarna) Utskottetshemställan bifölls med 237 röster mot 76 för reservationen av FiUp Fridolfssonm.fl. Mom. 3 Utskottets hemställan bifölls. Mom. I och 2 (fortsattvalutareglering) Utskottetshemställan bifölls med 172 röster mot 138 för reservation 1 av m.fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom.3 (liberalisering av valutalagstiftningen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av m.fl.- bifölls medacklamation. Mom.4 (gemensam nordisk aktiemarknad) Utskottetshemställan bifölls med 198 röster mot 113 för reservation 3 av m.fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom.5 (begränsning av svenska företagsinvesteringar i utlandet) Utskottetshemställan bifölls med 296 röster mot 16 för reservation 4 av iHallstahammar. Mom.6 (regler för utlännings aktieförvärv i svenska företag) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av i -bifölls med acklamation. 1983/84:38 Anslag till ersättning till Trelleborgskommun för mistad tolag (prop. 1983/84:100 delvis) 1983/84:41 Anslag till revisorer ochderas kansli på tilläggsbudget III tiU statsbudgeten för. /84(förs. 1983/84:22 delvis) 14§ Ändringar i vägtrafikbeskattningen betänkande 1983/84:40 om ändringar i vägtrafikbeskattningen(prop. 1983/84:178). 44 (): betänkande 40 är ytterligare ett bevis, och ett mycketvältaligt bevis, på vilka partier här i det är som visar förståelseför bilismen, för bilisterna och deras problem, och vilka parfier det är somarbetar i motsatt riktning. Desenaste årens riksdagsdebatter har präglats av en ökad förståelse för bilensbetydelse. De polifiska parfierna och deras företrädare har närmat sig deninställning som majoriteten av väljarna har. Men socialdemokraterna är i ettavseende avvikande på denna punkt. Deras högskattepolifik går igen även när detgäller hanteringen av bilismen. Det förefaller som om socialdemokrater iregering och riksdag egentiigen bara försöker använda bilismen som en mjölkkoför att få in så mycket pengar som möjligt till statskassan. Deborgerliga partierna i skatteutskottet har varit överens om attdet här är entokig väg, och de har i motioner yrkat avslag på propositionen om en kraftighöjning av fordonsskatten. Fördrygt upplevde vi en liknande situation. Efter en präktigkovändning hittade regeringen då på att föreslå att inkomstskatteomläggningeni viss utsträckning skulle finansieras genom en kraftig höjning avbensinskatterna. Den gången var även kommunisterna motståndaretill regeringsförslaget. Därför fick regeringen lov att ta tillbaka sittförslag. Men när regeringen föreslår en kraftig höjning av fordonsskattenfinns mte kommunisterna med på barrikaderna. Från vpk:s sida harman accepterat det aktuella förslaget. Det är emellertid glädjande att se attde borgerliga partierna håller ihop i detta avseende. Jagvill genast säga att det finns avsnitt i propositionen som inte ärkontroversiella. Det gäller vad som sägs om en skatteomläggning beträffandetyngre fordon. Men även därvidlag har vi från oppositionspartiernas sidainvändningar mot vissa detaljer. Man kunde väl tänka sig att genomföra deändringar som vi är överens om. Men eftersom vi är överens om att gå emot.förslaget om en kraftig höjning av fordonsskatten och eftersom vi harinvändningar mot vissa detaljer även på andra punkter, har vi i en reservationyrkat avslag på propositionen. Vi hemställer att regeringen lägger fram enomarbetad proposifion i enlighet med vad som sägs i reservationen. Man har tänktsig ett ikraftträdande . Vi menar att man i så fall har gott om tid på sig. Vi får ju inte pungslå bilismen i denutsträckning som regeringen föreslagit. Vidare föreligger ett särskilt yttrande från iskatteutskottet. Detta yttrande anknyter till motion 2519, vilken i sin tur haranknytning fill en mera omfattande trafikpolifisk motion, nämligen motion 2518. I skattehänseende handlar motionerna i viss mån om sådantsom är under utredning. Det gäller sådana saker som man väntar sig attregeringen skall lägga fram förslag om. Vi har därför valt att inteavge någon reservation i detta sammanhang. I stället tar vi i ett särskiltyttrande fasta på en del av de principer som återfinns i motion 2518. Jagrekommenderar kammarens ledamöter att läsa motion 2518. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall tillreservationen i detta betänkande. 45INGEMAR HALLENIUS (c): I proposition 178 föreslås en generellhöjning av fordonsskatten med för de flesta fordon. Från sägervi nej fill den föreslagna höjningen. Vi anser att en skattehöjning inte kommeratt lösa problemen. I stället kommer en sådan att skapa nya problem. Det ärtveksamt om den nu föreslagna höjningen annat än kortsiktigt kommer attinnebära någon inkomstförstärkning för statskassan. Det är väl känt att en sådan här skattehöjning generelltkrymper skattebasen och att den därigenom inte kommer att ge de inkomster somteoretiskt räknats fram. Det är speciellt aktuellt i detta fall, eftersom bilenär en nödvändighet för så många människor. Det innebär att en höjning avfordonsskatten krymper basen för andra skatter. Därigenom är inget vunnet urstatsfinansiell synpunkt. De skattehöjningar som regeringen föreslagit och somgodtagits av den socialistiska majoriteten är skadliga för tillväxten. Detgäller också denna skattehöjning. När det gäller beskattningen av bilismen finns det ävenandra starka skäl för att säga nej till det aktuella förslaget. Riksdagenbeslutade ju om en höjning av bilaccisen. Dessutom harbensinskatten höjts vid åtskilliga tillfällen . Vi anser därföratt det inte finns någon anledning att på detta sätt öka beskattningen. Beskattningen av bilismen drabbar dem som bor i glesbygdoproporfioner-ligt hårt. En person som på grund av bostadsortens läge ochförläggningen av sin arbetsplats är tvungen att använda bil får en störreskattebörda än en person som är bosatt i en tätort med omfattandekollektivtrafik. Det är därför enligt vår bestämda uppfattning nödvändigt attstörsta försiktighet iakttas med ytterligare skattebelastning på bilismen. När det gäller användningen av de beräknade inkomsternafrån skattehöjningen har vi från sida i vår budgetmotion underallmänna motionstiden föreslagit högre anslag till vägunderhållet änregeringen. Detta har vi kunnat göra utan att föreslå några höjda skatter.Utrymmet för ökade väganslag har vi åstadkommit genom besparingar på andraområden. ärden inriktning på budgetpolitiken som vi anser vara den rimliga. Närdet gäller den speciella frågan om skatten på s. k. anser vi inte att deförslag som lagts i propositionen är tillfredsställande. De ger inte neutralaskatteregler, utan här anser vi att regeringen får ta upp denna fråga tillförnyad prövning. Detär inte lämpligt att bryta ut de delar av propositionen som inte ärkontroversiella, utan propositionen bör avslås. Regeringen bör återkomma med enny proposition, där man tar hänsyn till de synpunkter som framförts, så att enreform på lastfordonsområdet kan träda i kraft . Jag yrkarbifall till reservationen. 46 (): I proposition 1983/84:178 görs en direkt koppling mellan höjningarna avfordonsskatten och anslagen till drift av det statliga vägnätet. En sådankoppUng är enUgt mening relevant endast om man generellt tillämparmetoden att avgifter på bilismen skaU användas till samhällsservice som direkthar tUl uppgift att serva denna. Somalla känner till är detta inte på något sätt fallet. Tvärtom torde de avgifts-och skattehöjningar som drabbat bilismen sedan det socialdemokratiskamaktövertagandet 1982 mer än väl täcka de ökade anslag som föreslås ibudgetpropositionen. Vi kan inte inse annat än att detta är ett försök att viaskattehöjningar för bilismen förstärka statsbudgeten. Ifolkpartimotionen 2853 har vi nämnt några av de ökade ekonomiska pålagor somdrabbat bilismen . Vi påpekar där att mervärdeskatten,bilaccisen och bensinskatten har höjts och att avdraget för resor med bil tilloch från arbetet har försämrats. Vi påtalar också att det drabbar dem som bor iglesbygd speciellt hårt. Tilldetta skulle jag vilja göra det ytterligare förtydligandet att det också blirekonomiska påfrestningar för dem som bor utanför våra centralorter i de numeraofta stora kommunerna. Mycket av samhällsservicen är tyvärr förlagd tillcentralorterna i våra storkommuner. Detta medför att de som bor i de tidigarekranskommunerna ofta har ärenden till den centraliserade förvaltningen ochservicen. Kommunikationerna inom kommunerna är tyvärr ofta så dåliga att dessaresor inte utan betydande olägenheter kan företas med ett allmäntkommunikationsmedel. Man är alltså hänvisad till att ta bilen, för att intebehöva sätta av onödigt mycket av sin arbetstid. Fordonsskattenär också ett sällsynt dåligt instrument, om man genom skattepolitiken villpåverka människornas val av transportmedel. Skatten utgår ju en gång årligenmed samma belopp, oavsett om man kör tusentals mil eller om man körnågra få mil. Det innebär att man endast en gång bestämmer sig för omman skall erlägga skatten eller inte, och detta innebär också ett valbeträffande om man skall ha bil eller inte. Det är alldeles uppenbart att den otroliga skattehöjarsjuka som tycksha drabbat landet nu inte kommer att ge de skatteinkomster som är nominelltberäknade. De pengar som människor i vårt land måste betala i högre skatter -det rör sig om betydande belopp - kan givetvis inte användas Helt klart minskar således, som påpekas i reservationen, basen förandra skatter. Denhär våldsamma dammsugningen efter nya skatter och gamla som kan höjas kommerdärför inte att ge det utslag i dammsugarpåsen som finansministern har tänktsig. Jag vill därför i detta sammanhang ställa frågan till skatteutskottetstalesman: Hur länge tänker ni fortsätta med denna förlamandeskattehöjarpolitik? Kan vi hoppas på att ni nu gjort undan det som skall görasinför eller kommer skattejakten att fortsätta? De skattehöjningar som föreslås kommer att drabba yrkestrafiken påett olyckligt sätt. Kombinationer med dubbla påhängsvagnar och kommer ivissa fall att drabbas mycket hårt. Det kan faktiskt i vissa viktklasser blifråga om skattehöjningar på . Även den som under vinterhalvåretställer av sitt släp kommer att drabbas hårdare än andra. Det är ju ingetovanligt förhållande. Med hänsyn till detta och med hänsyn till att vi frånfolkpartiets sida bestämt motsätter oss en höjning av skattetrycket yrkar jag bifalltill reservationen, vilket innebär avslag på propositionen samt en begäran omett bättre förslag från regeringen. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 47 (vpk): Hela idén med vägtrafikbeskattningen har sin upprinnelse i tanken atttrafiken skall svara för de kostnader som följer av vägslitaget.. Detta är juingenfing nytt.