prot · G709104 · 1983-12-31 00:00:00 — Om studiemedlen enligt 10, 13, 16, 17, 19 och21-23 §§ utgår med lägre belopp än av basbeloppet utgörstudiebidraget dock endast så stor del av som svarar motförhållandet mellan det belopp som utgår och av basbeloppet. Studiemedel utgår av basbeloppet förvarje hel, sammanhängande tidsperiod för vilken den studerande har rätt tillstudiemedel. Tidsperioden skall omfatta för heltidsstuderande 15 och fördeltidsstuderande . För varje hel, sammanhängande tidsperiod förheltidsstuderande och för deltidsstuderande utgör studiebidraget121 kronor. Om studiemedlen enligt 10, 13, 16, 17, 19 och21-23 §§ utgår med lägre belopp än av basbeloppet utgörstudiebidraget dock endast så stor del av som svarar motförhållandet mellan det belopp som utgår och av basbeloppet. Denna lagträder i kraft . 12. beträffande medelsanvisningtill studiemedel m. m. att med bifall till motion 1983/84:515 yrkande1 i motsvarande del och med anledning av proposition 1983/84:100 i motsvarandedel och med avslag på motion 1983/84:1612 yrkande 5 till Studiemedel m. m. /85 anvisar ett förslagsanslag av 4 ." 97LENA (): Utskottet behandlar i det nu aktuellabetänkandet de olika studiestödsanslagen i budgetpropositionen med undantag föranslaget som rör studiehjälpen till gymnasieelever, vUket vi fått ensärskild proposition om. Vi behandlar också 10 motioner om studiemedel,vuxenstudiestöd och vissa studiesociala frågor. Årets budgetproposition innehåller inga förändringarbeträffande studiemedlen, eftersom så sent som fattadebeslut i den frågan. ställde sig då bakom den översyn av systemet somregeringen tidigare aviserat. Vi underströk att man i översynen förutsättningslöstskulle pröva olika vägar att göra omprioriteringar i syfte att kunna höjastudiemedlens nivå för de grupper som bäst är i behov av stöd. I översyneningår flertalet av de frågor som tagits upp i motionerna, varför vi föreslåratt nu inte tar några särskilda initiativ. Någrapartier är inte nöjda med detta. Jag kan börja med , som vill bytastudiefinansieringssystem. Så sent som ställde man upp på enförutsättningslös omprövning inom nuvarande system. Enda avvikelsen var, dessutom omgående ville höja totalbeloppet. Jagciterar ur reservation 3 i socialförsäkringsutskottets betänkande 11. "För att åtminstone skapa utrymme för detökade utflödet av studiemedel bör bidragsdelen fr. o. m. den 1 juU 1984omvandlas till återbetalningspUktiga studiemedel." trodde manalltså fortfarande på studiemedelssystemet och dess framtid. skrev man en motion om att byta system,eftersom, som man säger, det är uppenbart att någon lösning påstudiemedelsproblemen inte står att finna inom nuvarande studiemedelssysteminom överskådlig tid. förslag om bankfinansiering utreddes på sintid av stu-diestödsurredningen och förkastades så gott som helt av remissinstanserna.I tilläggsdirektiv från den borgerliga regeringen , alltsådå också satt i regeringen, slogs fast att vi skall behållastudiemedelssystemet. Likaså att det inte kan bU tal om några större höjningarav totalbeloppet inom den närmast överblickbara tiden. Jag tror att kammaren väl vet att den ekonomiskasituationen sedan detta skrevs - alltså 1978 - inte precis blivit ljusare, ävenom det sedan regeringsskiftet ändå kommit en hel del hoppfulla tecken. Med tanke på alla de turer som gjort istudiestödsfrågorna och som vi redovisat i tidigare debatter, börjar derastrovärdighet naggas i kanten. föreslår en höjning av totalbeloppet till från . Det var inte särskUt bråttom att genomföraförstärkningar hade ansvar för studiestödsfrågornai regeringen. Det var tvärtom så, att tilläggsdirektiv tiUstudiestödsutredningen när det gällde just nivån fördröjdes kraftigt - andrafrågor skulle tas med förtur. När utredningen äntligen skulle ta sig anstudiemedlens framtid blev den nedlagd av . har beställt omprioriteringar för att kunnahöja nivån, och det är naturligt att detta kommer att ingå i nästabudgetarbete. andra krav - om översyn av inkomstprövningsreglernaoch ferieinkomsternas inverkan - ingår i den förutsättningslösa prövning somriksdagen ställt sig bakom. Vpk vill inte ha några omprioriteringar utan nya pengartill en höjning av studiemedlens nivå och studielön. Ekonomiskarealiteter talar mot detta. Det finns dessutom andra problem med ettstudielönesystem, nämligen att det kräver att vi tar bort avtalsfriheten påden svenska arbetsmarknaden. Remissinstanserna förkastade också dettaalternativ i studiestödsutredningens principbetänkande. Beträffande vuxenstudiestöden föreslås däremot vissaförändringar i budgetpropositionen. a. föreslås en differentiering av detsärskilda vuxenstudiestödet för att skapa utrymme för en höjd ersättning tillde studerande som avstår från inkomst för att börja studera. Beloppen förtim-och dagstudiestöd höjs. En avsevärt friare medelsanvändning förvuxenutbildningsnämnderna föreslås också. Här är det endast som har invändningar. Manvill föra över medel till annat användningsområde, och det leder till ettmindre antal stöd och lägre belopp. Denna kraftiga urholkning motsätter vi ossbestämt. Stöden är avsedda att kompensera för inkomstbortfall och omkostnaderunder studierna, och det finns fortfarande ett stort antal sökande som intekunnat få del av stöden. I övrigt kan nämnas att utskottet uttalat sig positivtbeträffande motionskrav om en utvidgning av timstudiestödets användningsområdeoch om vissa samordningsfrågor både inom studiestödsområdet och mellan dettaoch andra socialpolitiska stöd. När det gäller vuxenutbildningsnämndernas ställning iolika avseenden vill vi avvakta den utvärdering som pågår hos CSN. Jag yrkar, herr talman, bifall till utskottets hemställanoch avslag på reservationerna och på motion. 98GULLAN () replik: angav själv det viktiga somhänt, nämligen att den ekonomiska situationen sannerligen inte är ljusare nu -den är tvärtom mycket dyster, med ett budgetunderskott som de facto är ca 90miljarder kronor. Vi anser därför inte att det är möjligt att åstadkomma enväsentlig höjning av de studerandes studiemedelsbelopp utan att vi undersökeren annan finansieringsväg, nämligen genom bank och genom andra kreditinstitutoch naturligtvis med det ansvarstagandet att staten på något sätt står somgarant i bakgrunden - detta för att de unga så snabbt som möjligt skall få endräglig ekonomisk situation. Om huvudargumentet - nämligen bättre villkor förde studerande - är vi alla i utskottet överens. Att vi sedan när det gäller vuxenutbildningsmedlen ärbetydligt sparsammare än regeringen beror på många faktorer. Jag råder LenaÖhrsvik att läsa igenomcentrala om vilka som har fått studiestöd och vadutbildningen har betytt för dem. Av denna rapport framgår att det är ettväldigt dåligt intresse för att över huvud taget söka dessa studiestöd, bl. a.beroende på att arbetsgivarna ofta själva anordnar kurser. Därför behöver maninte söka stöd. Först sedan socialdemokraterna tvingade fram ett kollektivtansökningsförfarande, har det blivit någon fart på ansökningarna. Det är en mycket stor dominans för de fackliga studierna.75 % av dagstudiestödet går till fackliga studier, och resten säger att destuderar för nöjes skull. Jag anser, herr talman, att vi inte har råd med någrastudier för nöjes skull i rådande ekonomiska läge. Därför är de moderatareservationerna mycket väl underbyggda, inte minst med hänsyn till de storabelopp som har gått tillbaka till statskassan därför att de inte harutnyttjats. föreslår vi att en del av dessa medel i stället gårtill studieförbunden, den väg som den borgerUga trepartiregeringen på sin tidanförde. Socialdemokraterna har sedan traskat efter i olika sammanhang, senaststrax när stiftade en lag om ett nytt slagsarbetslöshetsunderstöd med vuxenutbildningsmedel. 99 (vpk) replik: Frågan om studielön avfärdar LenaÖhrsvik med att vissa avtalsproblem skulle vara förknippade med detta begrepp.Men, , grunden till att vi vill föreslå någon form avstudielönesystem är att vi betraktar - och vill att samhället skallbetrakta - även utbildning som ett arbete och som ett sätt att delta isamhällsbygget. Får jag, herr talman, påminna LenaÖhrsvik om att det inte är länge sedan riksdag beslöt om lönedelar ivissa åtgärder för ungdomar. Jag tänker bl. a. på ungdomslagen. Där finns enlönedel, som det gick att komma överens om till slut. 100JÖRGEN () replik: påstår att det inte händenågonting på studiemedelsområdet, när varutbildningsminister. Men om påstår detta, har hon läst på dåligt,därför att under den tiden höjdes ju faktiskt totalbeloppet och avskaffadesäktamakeprövningen i studiemedelssystemet. Sedan sade att man nu har sett vissahoppfulla tecken från den socialdemokratiska utbildningsministern. Vilkahoppfulla tecken, ? Är det förslaget om att man skall återinföraäktamakeprövningen i studiemedelssystemet som är det hoppfuUa tecknet? På denpunkten korrigerade ju en enhällig riksdag utbildningsministern. Jag vill gärnafråga : Vilka hoppfulla tecken finns? Det som sedan har hänt är att har beställt enöversyn, bl. a. efter en folkpartimotion, där även frågan om ferieinkomster tasupp. Jag vill även fråga: När kommer denna översyn att vara klar? Kan man räknamed att ett förslag kommer relativt snabbt? Det vore väldigt bra. 101 ()replik: Jag skall börja med att svara på frågor. Beträffandeöversynen nämnde jag i min inledning att jag utgår från att omprioriteringenmåste vara klar i budgetarbetet . Närdet gäller återbetalningssystemet krävs mer omfattande överväganden. För attavgöra hur man skall förfara med t. ex. bidragsdelen och övriga regler inomåterbetalningssystemet behöver man litet . Omprioriteringen räknarjag dock med skaU komma i nästa budgetarbete. Medde hoppfulla tecknen avsåg jag den ekonomiska utvecklingen. Om lyssnat på mig ordentligt, hade han fått detta klart för sig. Det handlarom den ekonomiska situationen då bedömde att detinte fanns utrymme för några större ökningar av totalbeloppet Och denekonomiska situationen . Jag sade att det inte var särskilt bråttom attgenomföra förstärkningar för studerande. Det står jag för.Studiestödsutredningens tilläggsdirektiv dröjde ju väldigt länge, och vi fickfler frågor som skulle behandlas med förtur. När vi sedan äntligen skulle taoss an frågan om studiemedlens nivå fick vi inte fortsätta att arbeta. Det varfaktiskt så. Denhöjning som hänvisar till, en höjning från , varen direkt kompensation för att reglerna i basbeloppsberäkningen ändrades. Sådet var ingen reell höjning av studiemedlen. Detta plus ett avskaffande aväktamakeprövningen är det enda som har gjort. Vi har ifrågasatt omdet var detta som behövde prioriteras. Det var våra invändningar på denpunkten. Sedantill vpk och frågan om studielönen. Jag avfärdar faktiskt vpk:s förslag både avekonomiska skäl och av det skälet att man måste ändra i avtalsfriheten om maninte kan godta att även i fortsättningen ha kompensation. Det hela måsteregleras på något sätt. Detfinns beräkningar på att en studielön skulle kosta mellan 3 och 4 miljarderytterligare . Det innebär att man måste skriva av de lån som stårute, och det skulle kosta mellan 10 och 15 miljarder. Därför tycker jag att detfinns klara ekonomiska skäl som talar för att vi får avstå från det. 102 () replik: Fakta talar ju för sig själva. Under den icke-socialistiskaregeringsperioden höjdes totalbeloppet. Det krav som studenterna hade drivitmycket länge och som man drev också ur jämställdhetssynvinkel, att denorättvisa äktamakeprövningen i studiemedelssystemet skulle tas bort,uppfylldes. Det kostade mycket pengar. Fakta talar också för sig själva när detgäller vad som har hänt sedan socialdemokraterna kom till makten. Det gjorde var att föreslå denna riksdag att återinföraäktamakeprövningen, vilket i och för sig innebär att man i realiteten serkvinnan som ett bihang till mannen i många fall. Dettaförslag motionerade vi emot, och satte också socialdemokraternastopp för det. Man gick tvärtemot detta regeringens "hoppfullatecken", eller vad man nu skaU kalla det för. 12Riksdagens protokoll 1983/84:103-104 Jag vill fråga : Kan nu lovakammaren att socialdemokraterna inte kommer tillbaka med förslaget om attåterinföra äktamakeprövningen? Jag har ställt den frågan tidigare tillutbildningsministern och fått ett mycket suddigt svar. Jag hoppas att LenaÖhrsvik kan ge ett klarare svar . 103 () replik: Tyvärr kan inte få någotspeciellt klart svar på den här frågan, eftersom översynen ärförutsättningslös. Jag tänker inte föregripa den översynen. Vi har alltsååterförvisat ärendet och begärt en översyn i ärendet för att försöka hittaandra finansieringsalternativ. Men inget alternativ är helt uteslutet om manskall ha en förutsättningslös översyn. Jag hoppas att detta står klart förJörgen - han har redan tidigare fått det svaret. När det gäller insatser för studerande har jagredan en gång tidigare klargjort att den höjning som gjordes var en direktkompensation för den basbe loppsförändring som genomfördes. Jag tycker attJörgen skall titta på vad det är för basbelopp som hans procenttalskall utgå på. Det är ganska intressant med tanke på utvecklingen . Talmannen anmälde att JörgenUllenhag anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. 104RUNE (): Senaste gången vi här i kammaren debatteradestudiemedelssystemet, så var det med anledning av de förändringar somregeringen föreslog i den s. k. sparpropositionen . Man önskade dåslopa bidragsdelen i studiemedlen och återinföra makeprövningen av inkomst ochförmögenhet. Dessa båda förändringar skulle ge utrymme för en höjning avstudiemedlen. Kritiken mot de föreslagna förändringarna blev hård frånde studerande och deras organisationer. avvisade de förslagna förändringarna. De innebaren studiesocial tillbakagång. Förslaget om återinförande av makeprövningenskulle dessutom innebära att man på nytt ökade byråkratin påstudiemedelsområdet och tog ett steg tillbaka i jämställdhetsarbetet. föreslog i stället en höjning av studiemedlen till från . Vi aktualiserade behovetav en översyn av studiemedelssystemet. Vi pekade på att den socialasnedrekryteringen till högskolorna har ökat och att de studerandes socialaförhållanden förändrats så, att det finns betydligt fler studerande medfamilj än när systemet infördes . Vi ansåg också att man måsterikta uppmärksamheten på den snabba ökningen av studieskulderna och därmedåterbetalningsreglerna. Det fanns ingen majoritet i för de förändringarsom regeringen föreslagit, och utskottets socialdemokrater valde klokt nog attgå oss till mötes ochacceptera de förslag som vi presenterat i vår partimotion. beslutblev därför, som utskottet föreslagit, en förutsättningslös översyn avmöjligheterna till omprioriteringar inom studiemedelssystemet i syfte attåstadkomma en höjning av studiemedlen för de studerande som är i störst behov avmedel för att kunna bedriva sina studier. beslöt också i enlighet medvårt förslag om en höjning av studiemedlen från . I det betänkande som vi behandlar tas bl. a. demotioner upp som berör studiemedelssystemet och som lämnats in under åretsallmänna motionstid. De krav som framförs i årets motioner känns till storadelar igen från höstens riksdagsbehandling. Ett par motionskrav finns det dockanledning att något kommentera. har i och med sitt krav om ett nyttstudiefinansieringssystem övergett sin gamla linje som man så sent som i höstasreserverade sig för i utskottet, dvs. slopad bidragsdel och en kraftiguppräkning av studiemedlen. Man anser det inte längre möjligt att lösastudiemedelsproblemen inom ramen för nuvarande system. Den i partimotionenskisserade förändringen är inte särskilt konkret och ger inte mycket vägledningför vad det är för typ av nytt finansieringssystem som man vill ha. 1utskottsreservationen har man dock preciserat sig till ett system enligt vilketstudierna skall finansieras med lån i bank eller annan kreditinrättning. Ettsådant nytt system skall träda i kraft . Moderaternasnya tankegångar reser många frågor. Vad får ett sådant system för effekter fören bred rekrytering till högskolestudier? Vilka räntenivåer skall gälla? Hurskall återbetalningsreglerna se ut? anförande tidigare underdebatten gav inte mera kött på benen om hur förslag egentligenkommer att se ut. Den andra motionen, som jag vill kommentera något, ärmotion 1583 av och . Den motionen visar på detviktiga faktum att det inte bara är studiemedlens totalbelopp som påverkar destuderandes ekonomiska situation. Motionärerna pekar helt riktigt på att såvälskatte-, bidrags- som socialförsäkringsregler har betydelse för den studerandesekonomi. Genom förändringar av dessa regelsystem kan man, sommotionärerna föreslår i ett par exempel, åstadkomma förbättringar för destuderande . Det är bra att de förslagen också kommer att prövas iden förutsättningslösa översynen. , herr talman, vill jag helt kort beröra detfortsatta arbetet med reformeringen av studiemedelssystemet. Otåligheten blandde studerande är stor. Det har vi fått åtskilliga bevis för . Jagvill därför - precis som - understryka vikten av att detöversynsarbete som vi här i kammaren beslutade om inte drar ut påtiden. Jag hoppas därför att arbetet i departementet har planlagts så att viredan till hösten skall kunna behandla de första förslagen till förändringaroch förbättriiigar av studiemedelssystemet. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till hemställan isocialförsäkringsutskottets betänkande nr 16. 105 () replik: Vårt förslag är inte konkret, säger . Det är ju intemöjligt att innan utredningen har tittat på de alternativa möjligheterna varamera konkret . Jag vill dock slå fast att vi anser det synnerligenviktigt att man kommer fram till en ordentlig höjning av studiemedelsbeloppet.Eftersom vi också förordar att man skall utreda statens förpliktelser gentemotde studerande, får självfallet t. ex. räntesatsen inte bli för hög. Jaganser absolut att vårt utbildningsföriag är Uka konkret som det utskottetbeslutade om , där man säger att det skall göras enförutsättningslös utredning för att bedöma vilka omprioriteringar som ärmöjliga för att få utrymme för att höja studiemedelsbeloppet för de studerandesom är i störst behov av medel för att kunna bedriva sina studier. Här kan manställa väldigt många frågetecken! Utskottet slog åtminstone fast att några nyamedel inte står till förfogande, utan här gäller det omprioriteringar. Jagsäger som , att jag befarar att äktamakeprövningen finns med ibagaget. Jag befarar också att vissa studerande kan ställas utan studiemedel,eftersom dessa tydligen skall bedömas efter sociala behov och inte på grundvalav studieförutsättningar. Anf.106 () replik: Jag vill bara säga till att jag tyvärr inte med bästavilja i världen med hjälp av partimotion eller den reservation somfinns i utskottsbetänkandet kan utläsa hur det här systemet skall se ut. Detenda som framgår av reservationen är ju att man skall övergå till finansieringvia bank och andra kreditinstitut. Hur det system som man flyttar över skall seut finns det inga preciseringar om. Det var just de frågorna jag ställde: Hurskall man ha det med räntenivån och återbetalningsreglerna? Det vore rättintressant att få se funderingarna på de punkterna. Det intressanta är i ochför sig inte vem som plockar fram pengarna, eftersom de tas ur den totalasamhällsekonomin på ett eller annat sätt. Det är hur systemet skall ses ut ochvilka regler som skall gälla som jag tycker det är intressant att få veta. Anf.107 () replik: Detta bör både och andraveta när utredningen har kommit till stånd och gjort sitt arbete, vilket viförordar skall ske med stor skyndsamhet. Vi får inte heller reda på vad denutredning som utskottsmajoriteten har ställt sig bakom kommer fram till förränden är klar, men eftersom det där inte finns några nya medel, torde det intebli några väsentliga förbättringar för de studerande. 108 (): Jag vill bara helt kort ta upp vår motion 779. 1 denna hemställs att enfriare resursanvändning bör gälla för varje vuxenutbildningsnämnd, at t enöversyn bör göras av de kriterier som används vid fördelningen avvuxenutbildningsmedel mellan de olika vuxenutbildningsnämnderna liksom attoutnyttjade medel skall kunna reserveras för samma nämnd , ochslutligen behandlas förmögenhetens inverkan på studiemedelstilldelningen. I samtliga dessa frågor hänvisar utskottet till att de f.n. är föremål för utvärdering och översyn av centrala . Detär ju bra, men jag vill påpeka att det är ytterst angeläget att dennautvärdering och översyn tar tUl vara de erfarenheter och den kunskap som finnsute i vuxenutbildningsnämnderna. Jag förutsätter därför att centralastudiestödsnämnden samarbetar nära med de regionala nämnderna och att utskottetnoga följer detta arbete. Överläggningenvar härmed avslutad. Beträffande socialförsäkringsutskottets betänkande 17 omanslag till administration av socialförsäkring m. m. finns ingen talare anmäld. Mom. 7 och 12 (storleken avstudiemedlen och studiebidraget m. Utskottets hemställan, som ställdes motdels reservation 1 av Margö i motsvarande del, dels det av JörgenUllenhag under överläggningen framställda yrkandet, Mom. 9 (inkomstprövning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avMargö i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 11 (nytt studiefinansieringssystem) Utskottets hemställan bifölls med 231 röster mot 78 förreservation 2 av m. fl. Mom. 13 och 15 (tim- och dagstudiestödets nivå ochmedelsanvisningen till vuxenstudiestöd m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avNils Carlshamre m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 19 (timersättning vid grundutbildning för vuxna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avNils Carlshamre m.fl.- bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Omsorg om äldre och handikappade m. m. Utskottets hemställan bifölls. 1983/84:14om anslag till omsorg om äldre och handikappade m. m. 1983/84:100 delvis) samt 1983/84:15 om anslag m.m. tillAllmän hälso- och sjukvård och till Övrig 1983/84:100 delvis). betänkanden 14 och 15 kommer attbehandlas i tur och ordning, och voteringarna kommer att äga rum i ettsammanhang efter avslutad debatt. Först upptas socialutskottets betänkande 14 om anslag tillomsorg om äldre och handikappade m. m. Omsorgom äldre och handikappade m. m. 111BLENDA LITTMARCK (m): I föreliggande betänkande behandlas bl. a.moderata samlingspartiets motion om äldreomsorgen. Den utgår frånerfarenheterna att kommuner och landsting inte följer lagstiftarens, dvs.riksdagens, intentioner inom äldrevården. Det självbestämmande och det samrådsom vi här har uttalat oss för kommer inte människorna till del. Man kan dockvarsna ett uppvaknande. Det talas om att ordna en mänsklig ellermänskligare äldreomsorg. I ett civiliserat land skulle man egentligen intebehöva använda komparativformen - mänsklig borde vara det självklara. Socialtjänstlagen föreskriver i 6 § att den enskilde genombiståndet skall tillförsäkras en skälig levnadsnivå och att biståndet skallutformas så att det stärker hans resurser att leva ett självständigt liv. insatser för den enskilde skall utformasoch genomföras tillsammans med honom. Äldre människor skall få möjlighet attleva och bo självständigt och att ha en aktiv och meningsfull tillvaro igemenskap med andra. Om man läser Spris rapport 135 om en prövning avmöjligheterna till förändringsarbete inom äldreomsorgen, finner man att det ärlångt kvar innan socialtjänstlagens intentioner förverkligats. En äldre människa som behöver hjälphar mycket litet inflytande över sin situation, sitt boende och sin vårdformoch hjälptilldel-ning. Hon kan utan föregående varning flyttas från eninstitution eller vårdform till en annan. Om han eller hon inte orkar medtrapporna hemma hos sig, är tydligen institutionen det enda alternativet förmyndigheten, inte att söka en liknande lägenhet på nedre botten eller finna enplats i ett hus med hiss. Omkring hälften av dem som flyttat upplever att det ärnågon annan än dem själva som bestämt att flyttningen skulle ske.