prot · G70914 · 1983-12-31 00:00:00 — Av vad jag nu har sagt framgår vilka slags åtgärder jagräknar med att regeringen kommer att kunna föreslå för att skyddasmåspararna på börsen. Det var det som första fråga gällde. Närdet gäller den andra frågan - om regeringen är beredd att skärpa reglerna förinsideraffärer - är som framgått svaret ja. 19BJÖRN (): Jag ber att få tacka finansministern för svaret. Det är trevligt att - jag får väl säga för omväxlingsskull - kunna föra en debatt med där vi är i grunden ense. Detgäller behovet av en väl fungerande aktiebörs och av fungerande och allmäntrespekterade etiska regler för börshandeln. Utgångspunkten för min interpellation är självfallet demånga s. k. affärer som har inträffat i samband med vissa börsbolagsverksamhet. , , , Kubenär alla namn som har skapat oro och osäkerhet bland vanliga aktieägare och somföranlett ingripanden från börsstyrelsen. Aktiebörsen är ett viktigt forum föratt tillföra de svenska aktiebolagen riskvilligt kapital och därmed ökamöjligheterna att utveckla det svenska näringslivet och göra detkonkurrenskraftigt . Börsen gör det möjligt också för småsparare attlåta sitt kapital komma den producerande industrin till godo, i stället för attkanaliseras fill improduktivt sparande eller finansiella transaktioner avallehanda slag. Man bör därför inte missgynna sparande i aktier ellerhandel med aktier i förhållande till annat sparande. Det regelsystem i fråga ombl. a. beskattningen av aktier som existerade vid regeringsskiftet förra åretvar, enligt min mening, väl avvägt och gav börsen den nödvändiga injektionenutan att för den skull ge aktieägarna en orimligt gynnad ställning i övrigt.Det är därför beklagligt att den nya socialdemokratiska majoriteten haravskaffat t. ex. bestämmelserna om skattereduktion för aktieutdelningar och nustår i begrepp att ersätta det uppskattade skattefondssparandet med ett s. k.allemanssparande. Det är också beklagligt om regeringen gör allvar av sinaplaner på någon sorts skatt på aktieomsättningen eller om man vill ändrareglerna för reaskatt i samband med försäljning av aktier. På de båda senare punkternakänner vi inte regeringens avsikt, men det är möjligt att finansministern kansäga någonting om detta . Den aktuella diskussionen om börsetik handlar om ett parolika saker. Först s. k. insideraffärer. Den som känner till viktiga beslut ibörsnoterade företag har möjlighet att göra förmånliga aktieaffärer innan detaktuella beslutet blivit känt för flertalet aktieägare. Det gäller både beslutsom leder till högre kurser och beslut som leder till lägre kurser. Den nugällande "insiderlagstiftningen" innehåller ju bara ett krav påoffentlig anmälan av insideraffärer - och det har säkert i sig en återhållandeeffekt - men min uppfattning är att det behövs en skärpning av lagstiftningen,som gör i vart fall vissa typer av insideraffärer olagliga. Jag tolkarinterpellationssvaret så att finansministern har samma mening och att han harför avsikt att lägga fram ett förslag om skärpt lagstiftning i frågaom insideraffärer. Det beskedet hälsas med tillfredsställelse. S. k. uppflaggning, dvs. krav på att den som köper enstörre aktiepost i syfte att få ett ökat inflytande över aktiebolaget skalloffentliggöra detta köp, är en fråga som är speciellt betydelsefull för de småaktieägarna. En stor köpare kan ju genom det ökade inflytande som köpet medförpåverka för börskursen avgörande faktorer, och de små aktieägarna får dåhjälplöst iaktta hur kursen på deras aktier förändras eller hur deras endachans att bevara sitt kapital är att acceptera ett uppköpserbjudande. Sammakrav som de kan självfallet de anställda i börsföretagen resa. Också på denna punkt ger finansministern ett positivt ochenligt min mening helt tillfredsställande svar och meddelar att han kommer attlägga fram förslag till , efter det attvärdepappersmarknads-utredningens förslag har remissbehandlats. Finansministernsäger i det sammanhanget i sitt svar att i den mån andra lagändringaraktualiseras kommer de att behandlas med utredningsbetänkandet. Jagskulle vilja fråga finansministern: Vad tänker finansministern på när han talarom "andra lagändringar"? Jag har också i min interpellation berört dengraderade rösträtten när det gäller aktier. Om man vill öka de enskildaaktieägarnas möjligheter att påverka aktiebolagen via bolagsstämmorna, bör allaaktier ge lika inflytande, dvs. principen bör vara en aktie - en röst påstämman. I varje fall bör det gälla de börsnoterade företagen. Här ärfinansministern mera tveksam, men jag tolkar ändå svaret som att det geruttryck för förståelse för det här kravet och att man i finansdepartementetvill se vilka de praktiska implikationerna med avskaffande av den graderaderösträtten är. En särskild sak som uppmärksammats i samband med att någraaktiebolag uteslufits från börsens A-listor och att handeln med dessa bolagsaktier stoppats på själva börsen är att detta kan få skattemässiga fördelar,för bolagen genom att värderingen av bolagens förmögenhet inte längre skallutgå från börskursen. a. en arfikel i av harman pekat på att knytningen till den s. k. OTC-listan alltså i vissa fall kanvara en fördel för bolaget och dess större aktieägare. Det kan inte gärna havarit avsikten att uteslutningen från börsen skulle kunna ge bolagen sådana Om åtgärder för att skydda småspararna på börsen Om åtgärder för att skydda småspararna på börsen Här finns det väl därför anledningatt överväga om man kan använda andra typer av sanktioner än uteslutning frånbörsen, vilka inte får denna icke avsedda skatteeffekt. Syftet med systemet med etiska regler påbörsen måste vara att ge alla köpare på börsen samma möjligheter - stora somsmå. Ingen skall behöva avstå från att köpa aktier av rädsla för att blimanipulerad av större och mer initierade aktieägare. En reviderad lagstiftningoch bättre börsetik är därför naturliga önskemål från dem som vill ha enfungerande och livskraftig aktiehandel och därmed ett starkt, fritt näringsliv. Jag noterar att i de här grundfrågorna tycksfinansministern och jag vara på samma linje. Jag tackar honom än en gång försvaret. Också jag noterar den fridsamma ton som råderi detta meningsutbyte. Jag skall svara på de båda frågor som . Den första frågan var: Vilka andra lagändringar skulle aktualiseras utöver demsom blir följden av förslag från den särskilda utredningen? Bankinspektionen gör en granskning av hur OTC-marknadenhar fungerat. Jag kan inte utesluta att också den granskningen leder tillfrågor som bör ta ställning till. Men jag känner f. n. inte till attnågonting sådant skulle ligga i det. Den andra frågan som tog upp gällerbörsstyrelsens sanktionsmöjligheter, som enligt min mening nu antingen är attingenting alls göra eller att kasta ut företag från börsen, vilket kan få sådanakonsekvenser som pekade på. Resultatet av de överväganden som pågår inom börsstyrelsenoch av överväganden som vi gör i departementet kan möjligen bli att vi ocksåhär har något att underställa . Slutligen vill jag, herr talman, när det gäller systemetmed graderad rösträtt säga att demokratin på aktiemarknaden och påbolagsstämmorna kanske inte är riktigt så fulländad som den skulle kunna vara.Det är naturligtvis ett märkligt förhållande att en aktieägare kan ha aktiermed 1 000 gånger större röstvärde än andra aktier. Det kan förefalla enkelt attsäga: Låt oss i fortsättningen förbjuda att aktier med skilda röstvärdenemitteras. Det är inget problem för nybildade bolag. Men för de bolag som finnskan man möjligen säga att felet har varit att man låtit det här systemettillämpas för . För bolag där man kanske har en mycket liten del avakfiekapitalet i med fullt röstvärde och den allra största delen avaktiekapitalet i aktier med t. ex. en tusendels röstvärde kan ett förbud motfortsatt emission av aktier med skilda röstvärden medföra problem. Om man ifortsättningen skulle tvingas att vid varje nyemission emittera aktier medfullt röstvärde, skulle det nämligen kunna leda fill att röstmajoriteten isådana bolag mycket snabbt skiftade från nuvarande ägare till andra. Det kan ivissa lägen möjligen vara en fördel, men jag tänker på den stora mängd avfamiljeföretag som nubörjar förekomma på börsen och i dess närhet. Den risken kan uppstå Nr 14 att sådanaföretag - och även andra företag - därför att de inte vill förlora Måndaeen den kontrollenöver företaget avstår från nyemission och anskaffning av riskkapi- tal som ärsynnerligen behövligt för deras verksamhet. Därför har vi _ diskuterat en mera mjuk övergång från det nuvarandesystemet till en Omåteärderföratt ordningdär röstvärdesdifferenfieringen successivt minskar i bolagen. Det är skvdda små- längs devägarna vi nu prövar oss fram. Jag är också därvidlag beredd att snarorna nå börsen återkomma till med förslag , när vi har tänkt färdigt. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1983/84:14och 15 till socialutskottet 8 § Föredrogs menbordlades åter betänkanden /84:1-3 9 § Anmäldes ochbordlades Propositionerna 1983/84:8 Ett nationellt mikroelektronikprogram 1983/84:27 Åtgärder för elever med handikapp i detallmänna skolväsendet 10 § Anmäldes och bordlades Redogörelse 1983/84:2 revisorers verksamhetsberättelse för /83 11 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1983/84:16av m. fl. 1983/84:18av m. fl: 1983/84:19av m. fl. Statsbidragtill barnomsorg och social hemhjälp (prop. 1983/84:9) 12 § Anmäldes och bordlades betänkanden /84:1 Internationella kapitalrörelser 1983/84:2 En fast ränta vid industriinvesteringar 1983/84:3 Utformningen av det nya femkronorsmyntet 13 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1983/84:108 av (vpk) till utrikesministernom stödet till : Läget i har skärpts ytterligare under senaretid. inledde sin största militärmanöver någonsin i området.Trots att politik led nederlag i , genom attrepresentanthuset avvisade ytterligare CIA-stöd till "contras", harUSA såväl genom CIA som genom utökat militärt stöd till de reaktionäraregimerna i området fortsatt "hökarnas" linje. De senaste bevisen pådetta är bombningarna av oljedepåer i närhet. Reaganregimen sökervidare "destabilisera" genom olika ekonomiska åtgärder.Conta-doragruppens möten har hitintills inte varit framgångsrika. Tvärtom harde repressiva regimerna i området beslutat om ett utökat militärt samarbete.Nicaragua är i behov av såväl ekonomiskt som politiskt stöd. Ettsådant stöd skulle innebära att ställer sig på de progressivakrafternas sida i . Mot bakgrund av ovanstående vill jag frågautrikesministern: Vad avser den att göra för att stödjaNicaragua internationellt, och avser den att avsättatekniskt bistånd till landet? 1983/84:109 av () fill statsrådet om effektiviteten i SIDA:s verksamhet: I en intervju i TV med SIDA-chefenAnders Fosse angående den av regeringen aviserade nedskärningen avu-landsbiståndet med 500 milj. kr. sade Fosse att detta inte skulle innebäraförsämringar för de länder som mottar svenskt bistånd. Denna neddragning skullekompenseras med att vår biståndsorganisation - SIDA - i stället skulle blieffektivare. Med anledning av SIDA-chefens uttalande vill jag fråga statsrådetföljande: Vilkaslutsatser drar statsrådet av SIDA-chefens uttalande? 1983/84:110av i (m) till försvarsministern om planeringen inomförsvaret med anledning av minskade resurser: Inom det militära försvaretförsöker man planera för att snabbt anpassa sig till starkt minskade ekonomiskaresurser. Personalminskningar utöver fidigare beslutade blir tydligen aktuella,bl. a. inom Gotlands kustartilleriförsvar, GK/KA3. Vill statsrådet medverka till att dessa ansträngningarinte leder till åtgärder som kan kallas välmotiveradrationalisering? Vill statsrådet medverka till att samhället ienlighet med Nr 14 tidigare beslut inte drabbas? Meddelande om 1983/84:111 av BirgerHagård (m) till utbildningsministern om utnämningen fråeor av rektorer viduniversitet och högskolor: Vilka är regeringens kriterier vidutnämningar av rektorer vid universitet och högskolor? 1983/84:112 av () fillkommunikafionsministern om planerna på att godkänna en ny typ av moped: 1983 görs en stor satsning på ettgemensamt nordiskt trafiksäkerhetsår. Dess värre visar olyckskurvan i Sverigeen oroande tendens. offentliggör regeringen att från årsskiftet1983-1984 kommer att tillåtas en enklare mopedvariant som inte skall utrustasmed blinket eller stopplykta. Anser statsrådet att detta är en bra åtgärd av regeringenför att öka trafiksäkerheten? 14 § Kammaren åtskildes .