prot · G709116 · 1983-12-31 00:00:00 — betänkande 1983/84:20 pm förenklad administrationav försäkringsersättningar vid statsanställdas sjukfrånvaro (prop.1983/84:109). 7 protokoll 1983/84:116-117 Adminbtrationen av försäkringsersättningar vid statsanställdassjukfrånvaro 89ELIS (); I socialförsäkringsutskottets betänkande 20behandlas proposition 1983/84:109 om förenklad administration avförsäkringsersättningar vid statsanställdas sjukfrånvaro. I propositionenföreslås att de statliga myndigheterna själva skall svara för administrationenav de statsanställdas korta sjukfall. Försäkringskassorna föreslås övertaadministrationen av de sjukfall som varar än . Enligtpropositionen innebär förslaget en förenkling av nuvarande administration.Förenklingen väntas ge en besparing i minskade administrationskostnader - hurstor anges ej i propositionen. Förenklingen sker tUl priset av att de statsanstäUda i ettviktigt avseende bryts ut från den allmänna sjukförsäkringen. I propositionenfastslås att de statsanställdas sjukfrånvaro intelängre skall prövas enligt sjukförsäkringens regler. Ett annat regelsystem - destatliga sjuklönebestämmelserna - skall i stället gälla . En grundläggande princip för sjukförsäkringen är och haralltid varit att den är en försäkring som skall gälla vid sjukdom och inte vidnågon annan frånvaroorsak. För att sjukpenning skall utgå måste sjukdomen hamedfört nedsättning av arbetsförmågan med minst hälften. Detta är de regler somstadgas i lagen om allmän försäkring och som gällt för samtligasjukförsäkrade. Regeringen föreslår nu att dessa regler inte längre skallgälla för statsanställda vid korttidsfrånvaro. Förslaget innebär alltså att vifår två oUka sjukdomsbegrepp, ett som gäller för majoriteten av de försäkradeoch ett som gäller för den tiondel av de försäkrade som de statsanställdautgör. Rent principiellt är detta förkastligt. En generellförsäkring måste ha regler som är lika för alla. Annars upphör försäkringen attvara generell. En särbehandling av en grupp leder lätt till att andra gruppergör anspråk på att få egna särbestämmelser. Försäkringens generella inslagtunnas ut, och socialförsäkringens inriktning blir tUl sist att ta hand om despridda grupper av medborgare som inte har någon anknytning till en större arbetsgivarorganisation. har i olika sammanhang hårtkritiserat regeringens förslag. Den kritik som framförts mot förslaget kansammanfattas i följande: Det innebär en oacceptabel särbehandling av statsanställdajämfört med övriga sjukförsäkrade. Det står därmed i strid motsjukförsäkringens grundprincip om en allmän försäkring med Uka regler för alla.Det öppnar vägen för andra grupper att kräva liknande lösningar och innebärdärmed en allvarlig risk för att sjukförsäkringens genereUa karaktär alltmeruttunnas. Det står i strid mot de samordningstankar som socialpolitiskasamordningsutredningen förordat och som och många andra instanser ihuvudsak ställt sig bakom, och det försvårar framtida möjligheter tillsamordning och besparingar inom socialförsäkringssystemet. De besparingseffekter som redovisas i propositionen ärinte alls underbyggda. Det finns en uppenbar risk för att ett genomförande avförslaget i stället för besparingarleder tUl ökade totala kostnader för sjukförsäkringen. Det löser inte deintegritets- och rättssäkerhetsproblem som är förknippade med att arbetsgivarenges möjlighet till insyn i den anstäUdes sjukfallsdoku-mentation. Försäkringskasseförbundetsäger vidare i sin kritik att motiven för dess kritik har varit att värna om depositiva värden som finns i en sammanhållen, allmän försäkring med enhetligaregler för alla: värdet av en fortsatt solidarisk uppslutning kring ettsocialförsäkringssystem som alla är delaktiga i samt värdet av de inneboenderationaliserings- och samordningsmöjligheter som ett generellt system på siktkan ge. Försäkringskasseförbundethar inte varit ensamt om sin kritik. Försäkringskassorna har utifrån sin långaerfarenhet av att handlägga sjukförsäkringen uttryckt farorna med att genomföraregeringens förslag. Den socialpolitiska samordningsutredningen har tidigare utrett hursocialförsäkringen skulle kunna samordnas och förenklas. Den utredningen fickett brett parlamentariskt stöd. En förutsättning för förenklingar och vidaresamordning var en enhetlig administration. Den lagda propositionen kullkastarhelt dessa tankegångar. Manfrågar sig hur det är möjligt att en avsevärd mängd stora och små statligamyndigheter med sinsemellan mycket varierande förutsättningar kan skötasjukfallsadministrationen bättre och billigare än 26 försäkringskassor med högkompetens och synnerligen enhetliga förutsättningar. Om handläggningen avförsäkringen för en stor grupp medborgare inte längre skall ske vidförsäkringskassan, finns en uppenbar risk för att bedömningen av rätten tillersättning vid sjukdom kommer att variera inte bara mellan olika statsanställdapå olika arbetsplatser utan också mellan statsanställda och övriga försäkrade. Detär också mycket tveksamt om förslaget leder till några besparingar för staten.Försäkringskassorna har alltmer uppmärksammat angelägenheten avatt redan korta sjukfall bevakas och att åtgärder sätts in på ett tidigtstadium för att förhindra längre sjukskrivningsperioder. Detta kan leda tillstora besparingar inom sjukförsäkringen. möjligheter attkontrollera och följa upp korta sjukfall när det gäller en stor grupp avförsäkrade försvåras nu avsevärt. Detfinns enligt vår mening all anledning att ta fasta på de påpekanden som gjortsi vissa motioner om att de föreslagna besparingarna inom administrationenmedför motsvarande utgifter för försäkringen redan vid en ökning av det årligasjuktalet bland de statsanställda med en tredjedels dag . En sådan ökningkan snabbt bU en realitet, om arbetsgivarna inte på samma sätt somförsäkringskassorna lägger ner ett omfattande arbete på åtgärder att hållasjuktalet nere. Jag vill fråga , som är utskottets och regeringensföreträdare: Vad är det som gjort att och socialdemokraterna heltfrångått sina tidigare ställningstaganden när det gäller A-inträdet? har ju i en reservation i sjukpenningkommitténs betänkandeSjukersättningsfrågor, som kom 1981, motsatt sig införande av Administrationenav försäkringsersättningar vid statsanställdas sjukfrånvaro A dministrationen av försäkringsersättningar vid statsanställdassjukfrånvaro sjuklön.Jag citerar ur reservationen: "En övergång till sjuklön i stället för sjukpenningunder skulle som nämnts innebära mycket genomgripande förändringar av socialförsäkringssystemet och med långtgående konsekvenser utan att man uppnår några egentliga fördelar. Tvärtom försvårar ett system med sjuklön överskådligheten. Mycket av nuvarande enhetlighet och enkelhet försvinner.--- . Vi motsätter oss införandet av ett sjuklönesystem då detenligt vår mening kommer att innebära hårdare sortering bland dearbetssökande." Jag frågar vad det är som har gjort att det förhenne är lättare att acceptera arbetsgivarinträdet än då hon skrevreservationen. har ju frångått principen att socialförsäkringen skallvara allmän och att samma regler skall omfatta alla medborgare. framställde frii eninterpellation i denna kammare till civilministern. Jag skall citera två av desex frågor som ställdes. "Hur kan det vara möjligt att den totalasamhällskostnaden blir mindre om sjukfallsadministrationen sköts av en stormängd stora och små statliga myndigheter med sinsemellan mycket varierandeförutsättningar än om den handhas av 26 försäkringskassor med mycket enhetligaförutsättningar? Hur kan myndigheterna till en lägre kostnad bygga upp denförsäkringsmässiga och medicinska kompetens, det kontaktnät med medicinsk ochannan expertis och det samarbete med rehabiUterande organ som försäkringskassornai dag har?" "har det varit ensträvan att socialförsäk ringen skall vara allmän, dvs. att alla skall omfattas av så långt som möjUgt likartade regler. Hur stämmer den pågående utredningens inriktning överens med denna målsättning? Innebär egentligen inte förslaget att den allmänna försäkringen bryts sönder och att fältet lämnas öppet för andra arbetsgivare ---- att göra anspråk på en egen sjukfallsadministration?" Det svar som fick av civilministern var att detpågick en beredning inom om att förenkla och förbilligaadministrationen av de statsanställdas sjukfall. "I sjukpenningkommittén behandlade vi förslag om attde privata arbetsgivarna skulle ta över sjuklöneutbetalningen. Vi lyckades slåtillbaka de attackerna. Det kom inget sådant förslag. På den punkten förelåg enreservation från LO, TCO, /SR och de socialdemokratiska ledamöterna." Jag frågar och socialdemokraterna än en gång:Vad är det som gjort att man frångått principen att socialförsäkringen skallvara allmän och att samma regler skall omfatta alla medborgare? Jag yrkar bifall till den reservation som ärfogad till socialförsäkringsutskottets betänkande nr 20. 90 MARGÖ (vpk): Alla socialpolitiska reformer har syftat till lika behandling avmedborgarna. Detta har alltid varit en grund i arbetarrörelsens inställningeninställning som fastslogs redan av . Denproposition som behandlas i socialförsäkringsutskottets betänkandeinnebär en förstärkning av statsanställdas särbehandling inom försäk-. ringen.I propositionen är det klart angivet att någon särskild prövning av varjeenskilt sjukfall enligt sjukförsäkringens regler inte är motiverad för densjukperiod det här gäller, dvs. , då den statligaarbetsgivaren ensam svarar för administrationen. Utskottet har gjort enomtolkning av detta och uttrycker det som att någon prövningav varje enskilt sjukfall enligt sjukförsäkringens regler inte är motiverad.Jag ifrågasätter riktigheten i denna omtolkning. Det är olika skrivningar - enskrivning i propositionen och en annan i utskottets behandling av dennaproposition. Då leder det till besvärligheter och problem vid tolkningen. Vadär det som skall gälla? Är det texten i propositionen, eller är det utskottetstolkning av denna text? Vi kanske kan få det klarlagt här . skrivning skall gälla, så innebär det att den statliga arbetsgivarenunder av sjukperioden enligt sjukförsäkringens regler skallkontrollera den anställde. I sjukförsäkringens regler finns det angivet att manskall kontrollera även genom hembesök. Enligt de regler som gällt harockså den statUga arbetsgivaren haft rätt att göra hembesök hos sina sjukaanställda. Men det har skett enbart i ett allmänt personalpolitisktsyfte, dvs. att ge den sjukskrivne en möjlighet att uppehålla kontakten medarbetsplatsen och känna arbetsgivarens och kamraternas stöd under sjukdomen.Men enligt utskottets skrivning och tolkning får arbetsgivaren en rentkontrollerande funktion. Det verkar som om utskottets majoritet inte har klartför sig de principiella problem som det för med sig om man ger arbetsgivaren enökad kontrollerande funktion. Det är alltid farligt med dubbla funktioner. Denanställde kommer nog bara att märka den kontrollerande funktionen, och detkommer att leda tiU att man undviker att ta kontakt med personalkonsulenten omman har fått något problem, eftersom det oftast är samma personalkonsulent somskall fullgöra kontrollen vid en eventuell sjukskrivning. Den kontrollerandefunktionen i det här sammanhanget bör ligga hos en opartisk myndighet. Detfinns en uppenbar risk föratt arbetsgivaren kommer att tillämpa olika grader avkontroll gentemot de anställda. Det spelar ingen roll hur stort förtroende manhar för de statliga myndigheterna som arbetsgivare. Man kan ju räkna ut atthögre chefstjänstemän knappast riskerar samma kontroll vid sjukdom som lägretjänstemän. Omskrivningen i propositionen skall gälla, dvs. att någon särskild prövningenligt sjukförsäkringens regler inte anses motiverad, då innebär det enåtergång till det gamla systemet då de statsanställda såg det som en löneförmånatt ta ut ett visst antal sjukdagar . Förändringen i administrationen avstatsanställdas sjukfrånvaro föreslås i besparingssyfte. Administrationen av försäkringsersättningar vid statsanställdas sjukfrånvaro Administrationenav försäkringsersättningar vid statsanställdassjukfrånvaro Men om förändringen medfören ökning av den årliga sjukfrånvaron bland statsanställda med bara entredjedels dag ökar försäkringsutgifterna, och det blir inte någonbesparing alls. Risken för den utvecklingen finns, då intelängre får möjlighet att som tidigare kontrollera och följa upp kortaresjukfall för en så stor grupp som statsanställda utgör. Omman hävdar att det blir billigare om arbetsgivaren, i det här sammanhangetflera arbetsgivare, tar över administrationen från vidkortare sjukfrånvaro, vilket vi betvivlar, så måste det bli svårt att hävda attinte samma förutsättningar skulle gälla för större privata arbetsgivare. Därmedhar vägen för privatisering och individuella försäkringslösningar öppnats. Förslaget bör avvisas. Jag yrkar bifall till den gemensamma vpk- och centerreservationen. Kammaren beslöt attförhandlingarna skulle fortsättas . 13 §Upplästes följande inkomna skrivelser: Dåmin partigrupp nominerat mig som suppleant i socialförsäkringsutskottetavsäger jag mig uppdragen som suppleant i finansutskottet och skatteutskottet. Dåmin partigrupp nominerat mig som ledamot i trafikutskottet avsäger jag miguppdraget som ledamot i socialförsäkringsutskottet. den 3 april 1984Gösta Dessaavsägelser godkändes av kammaren. 14 §Anmäldes och bordlades Skrivelse 1983/84:183 Överlämnande av allmännapensionsfondens fjärde fondstyrelses årsredovisning 15 §Anmäldes och bordlades Motionerna 1983/84:2748 av HansPetersson i m.fl. Ändring i räntelagen (1975:635) (prop.1983/84:138) 1983/84:2749 av StureKorpås m.fl. Godkännande avkonventionen om förbud mot militär eller varje annan fientliganvändning av miljöförändringsteknik (prop. 16§ Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1983/84:139av () till statsrådet ombarnmorskeutbildningen: I ett pressmeddelande från utbildningsdepartementetden lämnas informationen: Regeringenhar avslagit besvär från tre barnmorskestuderande som anhållit om befrielse frånutbildning avseende insättning av spiral som preventivmedelsåtgärd. Denna delär ett föreskrivet moment i barnmorskeutbildningen. Detre studerande vill av etiska och religiösa skäl inte genomföra ett moment iutbildningen som avser insättning av spiral (livmoderinlägg). De anser attspiralinsättning är att jämstäUa med abort. De studerande har begärt att fågenomföra utbildningsmomentet på alternativt sätt eller erhålla befrielse fråndetta utan att det skall påverka deras utbildningsbevis och därmed möjlighetenatt få legitimation som barnmorska. Regeringensavslag överensstämmer med och sjukvårdshuvudmännens linje. Ipraktiken betyder detta att yrkesförbud råder för dessa barnmorskor.Regeringens utslag är också ett klart ingrepp i samvetsfriheten och åsiktsfriheten.En åsiktslikriktning krävs, som kolUderar med tro och etik. De personerdet gäller har tydligt hänvisat till religiösa och etiska skäl som motiv försin vägran att utföra abortingrepp. I den "frihetskampanj" som densenaste tiden märkts i vårt land kunde man vänta att trosförföljelse av dettaslag skulle bekämpas. I författningssamling sägs detatt sjukvårdspersonal som har svårt att av etiska och religiösa skäl accepteraabortingrepp, skall få slippa deltaga i arbetet därmed. Denna självklaraprincip har frångåtts, och flera studerande har redan uttryckt sin oro ochfruktan för att de tvingas till att avbryta utbildningen och avstå från detyrke de känt kallelse till och ansetts lämpade för. Regeringsbeslutet påminnerom vissa förhållanden i totalitära stater och skrämmer kristna bekännare. svenska grundlagen har förr funnits en tydlig paragraf om samvetsfriheten.I den nu gällande författningen finns även garantier för den enskildes rätttill åsiktsfrihet, trosfrihet och integritet. har anslutit sig till konventionerna om demänskliga rättigheterna och framstår därtill som ett världssamvete till förmånför förtryckta och kränkta människor överallt i världen. Det förefaller därförytterst märkvärdigt att den minoritet i vårt land som förbehållslöst omfattarden kristna tron och vill följa diskrimineras. Medhänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till sjukvårdsministern: medverka till sådana ändringar i gällande bestämmelser attbarnmorskestuderande av etiska och rehgiösa skäl kan erhålla befrielse frånutbildning avseende insättning av spiral som preventivmedelsåtgärd? 1983/84:140 av Jan-ErikWikström (fp) till statsministern om samarbetet mellan och : har uppgifter cirkulerat isvensk press om uppseendeväckande detaljer i de förhandlingar som förts mellanSverige och om samarbete länderna emellan och om svenskt bistånd. Därhävdas också att statsministern på ett avgörande sätt deltagit i dessaförhandlingar. Medhänvisning till vikten av att klarhet kan bringas om vad som förevarithemställer jag om att till statsministern få ställa följande fråga; Villstatsministern ge en redogörelse för dels förhandlingarna mellan ochAlgeriet om samarbetet länderna emellan och om svenskt bistånd, delsstatsministerns roll i dessa förhandlingar? 17§ Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1983/84:475av () tiU kommunikationsministern om priserna påinrikesflygets Norrlandslinjer: har publicerat en utredning omflygprisernas utveckling på svenska inrikeslinjer . Av dennaframgår att prishöjningarna varit störst, procentuellt och reellt sett, påLinjeflygs Norrlandslinjer. Detta är mycket överraskande, eftersom flera av denorrländska linjerna redan tidigare lämnade ett bra ekonomiskt resultat. Dettakan tolkas så att resande till och från får betala Linjeflygs priskrigmed främst SJ på.närflyget till orter i Syd- och . Medanledning av det anförda vill jag ställa följande fråga till kommunikationsministern: Avserkommunikationsministern att vidta några åtgärder för att vidmakthålla den avbl. a. statsrådet deklarerade trafikpolitiska principen om ett randare ? 1983/84:476 av () till arbetsmarknadsministern om villkoren för utländskaartistuppträdanden; Att rockartisten hindrats från attuppträda i har gett eko i dagspressen, och unga musikintresserade ärupprörda över det inträffade. Bl.a. har det framkommit ätten tjänsteman vid AMS lagt konstnärliga och socialavärderingar rörande artisten i fråga. AMS:sofficiella beslut har varit att många jämförbara svenska artister saknararbete. Motbakgrund av detta fall som kommit i rampljuset, vill jag tillarbetsmarknadsministern ställa följande frågor: Vilkavillkor bör gälla för att utländska artister skall tillåtas uppträda i ? Ärarbetsmarknadsministern beredd att ändra bestämmelserna så attkonsertarrangörer får större frihet att bedöma vilka konstnärer som skalluppträda? 1983/84:477av () till bostadsministern om den statliga belåningen av visstbostadsprojekt; Enligt tidningsuppgifter har regeringen fattatbeslut om att ge statliga lån till Väsbyhem för ett projekt som ingår ibostadsmässan. Tidigarehar kraftiga överkostnader redovisats för det här projektet, och därför harbostadsstyrelsen och länsbostadsnämnden avstyrkt projektet. Anser bostadsministern det vara rimligt urbostadssocial synvinkel att som bostadsmässprojekt acceptera ett flerbostadshussom inte klarar statlig belåning utan en rad manipulationer för att döljaöverkostnader som egentiigen är oacceptabla från konsumentsynpunkt? 1983/84:478 av () till finansministern om tidpunkten för utseende av ledamöter ilöntagarfondsstyrelserna, m.m.: beslöt ominrättande av fem löntagarfonder. Varje fond skall ha en styrelse om nioledamöter. Varje fond skall ha ett eget kansli. Fonderna åläggs att användasina medel till att köpa aktier i svenska produktionsföretag enligt beslut avfondstyrelserna. Dessa köp skall genomföras så att varje fond tillAP-fonderna kan leverera in ett belopp motsvarande avkastning. Medanledning av att inga fondstyrelser utsetts av regeringen och att inga aktieköpskett av fonderna, vill jag fråga finansministern följande; När avser regeringen attutse ledamöter i fondstyrelserna? Kommerfonderna att redan från början disponera medel för inköp av aktier? Kommerfonderna att kunna leva upp till det föreskrivnaavkastningskravet? Nr 116 18 § Kammaren åtskildes .