prot · G709122 · 1983-12-31 00:00:00 — skriverutskottsmajoriteten något kryptiskt att utskottet utgår från att regeringenkommer att behandla den aktuella frågan - i den mån så ej redan kan anses haskett genom proposition 1983/84:89 - i samband med redovisningen av de frågorsom återstår för polisreformens fulla genomförande. Enfråga som jag gärna skulle vilja ha svar på från utskottsmajoriteten är omfrågan om en plan för poUsutbildningens dimensionering är slutbehandlad ellerom den inte är det. 69 HANS iRöstånga (fp); stöder merparten av regeringens förslag när det gällermedelsanvisningen till poUsväsendet. Vi delar uppfattningen att det är kampenmot den ekonomiska brottsligheten, narkotikabrottsligheten och den grövrevåldsbrottsligheten som måste prioriteras. Mot denna bakgrund ställer vi ossbakom regeringsförslaget om omvandling av 50 polistjänster till Eko-poliser.Däremot har vi ingen förståelse för att regeringen inte nu föreslår ytterligareresurser i kampen mot narkotikabrottsligheten. Utskottetpåpekar i detta betänkande att narkotikamissbruket är ett av vår tids störstasociala problem, och den uppfattningen delar vi väl alla i denna kammare.Tyvärr finns det inga tecken på att detta missbruk på något sätt håller på attavklinga. Snarare tycks det vara tvärtom. I praktiskt taget hela landet finns riklig tillgång på narkotika, ofta mer lättillgänglig än illegal sprit.Narkotikamissbruket och därmed narkotikabrottsligheten måste därför mötas medförstärkta polisinsatser, något som också kommer till uttryck i folkpartietsreservationer. Vårt förslag är kostnadsneutralt. Iannat sammanhang föreslås besluta om en klumpsumma förnarkotikabekämpningen. Den summan är avsedd att disponeras av regeringen ochkan alltså även komma polisen till godo utöver det anslag som vi nu diskuterar. Dennaanslagsprincip är milt sagt säregen. avhänder sig därigenommöjligheten att besluta om vad den vill prioritera inom narkotikabekämpningen.I efterhand, och om ledamöter är , kan vi möjligen viamassmedia få reda på hur beviljade anslag har fördelats. En kamp mot narkotikamissbraket, hävdar vi att detbehövs ytterligare resurser inom polisväsendet för att komma till rätta mednarkotikabrottsligheten. Vi anser att det finns behov av fler narkotika-rotlaroch att dessa behov föreligger . Ireservationer föreslår vi därför en omvandling av 20 tjänster från denarbetskraftsreserv som polisen har till narkotikapoliser och dessutominrättande av ytterligare narkotikarotlar. Anslagettill polisens förvaltningskostnader bör därför höjas med . I gengäldkan anslaget under A 2. sänkas med motsvarande summa.Vårt förslag om större resurser för att bekämpa narkotikabrottslighetenbelastar alltså inte budgeten utöver regeringens förslag. Med detta yrkar jag bifall till reservationerna 4 och 6 och i övrigttill utskottets hemställan. AnslagtiU polisväsendet, m. m. 70 (): Polisverksamheten genomgår f. n. påtaglig omdaning. För några veckorsedan beslöt om en polisreform, som bl. a. förstärkerlekmannainflytandet i polisverksamheten och flyttar en del av polisens resurserfrån central till lokal nivå. I justitieutskottet förbereds just nu ett förslagfrån regeringen om en polislag som har arbetats fram av poUsberedning.Den har under remissbehandUngen fått ett positivt mottagande. Anslagtill polisväsendet, m. m. Regeringen har också aviserat att förslag om ettandra steg av polisreformen, som bl. a. stärker den lokala polisverksamhetensmöjligheter att anpassa resurserna till poUsdistriktets behov genom s. k. friaresurser. Förslag kommer att lämnas till i så god tid att det kangenomföras före den 1 juU 1985. Utöver detta har polisberedningen fåtttilläggsdirektiv, som bl. a. berör den regionala polisverksamheten. Det kanbetyda ytterligare reformförslag beträffande polisen . Deförändringar som är aktuella - och jag vågar säga att det gäller ävenpoUslagen - har kunnat beredas och genomföras i bred enighet. Denna enighet omsatsningarna på polisen återspeglas också i det utskottsbetänkande nr 22 somvi nu behandlar. I enskilda borgerliga partireservationer kan man visserligense små ekonomiska avvikelser från regeringens förslag, men de har närmastkaraktären av små krusningar på ett . vill t. ex. lägga till10 milj. kr. till ett polisanslag, som uppgår till 3 . Iaffärsverksamhet kan det närmast ses såsom felräkningspengar. Närdet gäller de personella resurserna inom polisen har regeringen föreslagit enomfördelning av 50 polismanstjänster från övervakningspolisen till Eko-poUsen.Mot detta har, inte överraskande, rest invändningar. De anser ireservation 5 att behovet av resursförstärkningar mot Eko-brottsligheten inte"gör sig gällande med sådan styrka" att regeringens förslag om ytterligare50 Eko-poliser bör tillstyrkas. Detta är avslöjande för . hade jag möjlighet att i TV diskutera bl. a. med den moderateriksdagsmannen . Han gav då besked om att inte kanstödja de lagstiftningsåtgärder och liknande åtgärder mot denna brottslighetsom regeringens har föreslagit. Man borde söka andra lösningar,menade , bl. a. en förstärkning av poUsens resurser beträffandeEko-rotlarna. möter jag här i kammaren partivän i debatt omden resursförstärkning med 50 Eko-poliser som regeringen har föreslagit. Då fårjag besked om att anser att polisen inte alls skall ha några nyatjänster i kampen mot Eko-brottsligheten. Nuär ringen sluten, . kan ingen moderat komma och påstå att ni ärberedda att göra något mot ekonomins brottslingar. Herrar och hartillsammans låtit masken falla. F.n. arbetar av vårt lands polismän på Eko-rotlarna mot enbrottslighet, som torde omsätta . Tolv gånger såmånga poliser arbetar mot snatteri och traditionell stöldbrottslighet, somomsätter bara ett par miljarder kronor . Idet läget skäms inte moderata samlingspartiet för att i en reservation i justitieutskottetsäga att man kan "ifrågasätta nyttan och behovet" avpersonalförstärkningar på Eko-rotlarna. Det står faktiskt så i reservationen.Enbart i har poUsen en balans på drygt 1 000 Eko-brottsärenden. Runtom i landet väntar mängder med Eko-mål på att bli åtgärdade. Resurser förspaning mot ekonomins brottslingar saknas nästan helt. I det läget sägermoderaterna att mån ifrågasätter nyttan och behovet av personalförstärkningar. Om ni moderater vore ärliga, borde ni till nästaval utforma en valaffisch där det kunde stå; "Ekobrottslingar och fifflarekan vara trygga i ." Det är sanningen, . Ännunågra korta kommentarer vill jag göra. har i reservation 4föreslagit ytterligare 30 polistjänster för narkotikabekämpning. Det råderingen delad mening mellan folkpartisten och övriga i justitieutskottet ombehovet av resursförstärkningar i kampen mot narkotikabrottsligheten. tillförde också regeringen narkotikapolisen 100 poUsmanstjänster.Regeringens har föreslagit att 25 polismän tillförsnarkotikarotlarna. Departementschefen har anmält" att prövning av detförslaget skall ske i samband med prövningarna avandra åtgärder mot narkotika och narkotikabrottslighet. Samtliga i utskottet,utom folkpartisten, har accepterat regeringens förslag på den punkten. Inågra motioner har föreslagits att nya rotlar inrättas. F. n. finns länsrotlari 24 poUsdistrikt, lokala rotlar i ytterligare 6 distrikt och en rotel irikspolisstyrelsen. har också haft synpunkter pårotelindelningen. De frågorna ankommer det på regeringen att pröva. Någotuttalande från har justitieutskottet inte ansett behövUgt. UlfLönnqvist m.fl. i har även aktualiserat frågan om ändradpolisdistriktsindelning i . har i betänkandetunderstrukit att det finns betydande skillnader i storlek mellan de nuvarandepoUsdistrikten i . Detta kan vålla problem, men det bör ankomma påregeringen att pröva en ändrad distriktsindelning. Handenspolisdistrikt anser motionärerna bör tillföras ökade resurser. Detpolisdistriktet har också, sedan m. fl. senast motionerade omförstärkningar, tillförts nya tjänster: en ny kriminalinspektörstjänst, enomvandlad kriminaUnspektörstjänst och - fr. o. m. - 16polismän utöver personalstat och 20 polisaspiranter, som harplacerat i Handens polisdistrikt. En sådan framgång med en resursmotion,avslagen av , torde ingen annan här i kammaren ha haft under senareår. anser det inte heller nödvändigt med något uttalandeom ytterUgare förstärkningar. Samma bedömning har utskottet gjort när detgäller de motioner som krävt polishusbyggen. Tillsist har justitieutskottet behandlat en motion av fråncentern, motion 1149 om återinförande av titlar eller yrkesbeteckningar i våra pass.Motionären anser att man kan bli mycket väl bemött i utlandet, om man i sittpass har en fin svensk titel. vill att personer med dessafina titlar skall kunna få ett bättre bemötande utomlands när de visar upp sinapass än vad svenskar utan titel i passet eller svenskar med mindre fina titiarkan få. Justitieutskottethar enhälligt ansett att det inte är någon uppgift att göra något uttalande i den riktningen och avstyrker därför motionen. Med detta ber jag att få yrka bifall till justitieutskottets hemställani betänkande nr 22 på samtliga punkter. AnslagtiU polisväsendet, m. m. Anslagtill polisväsendet, m. m. Anf.71 () replik: säger att centerreservationerna utgör små krusningar på ettstiUa hav och att det är felräkningspengar på 10 miljoner som det hela rör sigom. 10 miljoner kanske inte tycker är så mycket, såvitt jagförstår. Då kan jag inte heller förstå varför han inte stödde krav påatt öka platsantalet från 200 till 300 när det gäller grundutbildningen förpoliser. Uppgiftenatt det skulle finnas 1 000 tillgängliga och överflödiga poliser tas tillintäkt för att dramatiskt skära ned polisutbildningen, men jag tycker verkligenatt den uppgiften måste ifrågasättas. Den är en statistisk skrivbordsproduktsom inte återspeglar verkligheten. Jagär övertygad om att de här poliserna är i tjänst inom polisväsendet, t. ex. dåordinarie befattningshavare av olika skäl är förhindrad. Utan deras arbeteskulle verksamheten inte fungera i normal omfattning. Ettannat förhållande som inte nämnts i något sammanhang i budgetpropositioneneller här i debatten är den övertid som poliserna har. Under de senaste årenhar det varit ett övertidsuttag som motsvarar ungefär 800 årsarbetskrafter. Densiffran bör väl begrundas när det gäller dimensioneringen av utbildningen.Övertiden ger en falsk bild av resurserna. Ocksåur arbetsmiljösynpunkt är övertiden värd att uppmärksammas. Jag vill fråga ArneNygren om han tycker att det är riktigt och lämpligt ur arbetsmiljösynpunkt attpressa poliserna till övertidsuttag motsvarande 800 årsarbetskrafter. 72 ()replik: Jag hade hoppats att vi skulle kunna äta middag i lugn och ro, men detblir tydligen inte riktigt så efter senaste anförande. Han sade,och det berördes också av , att de borgerligas reservationer varsom krusningar på en annars lugn yta, men plötsligt drog ett slagskepp framöver havet och det sköts ordentligt skarpt. Jag måste svara på ettantal av de ganska grova anklagelser som han gjorde. a. att i lever ekonomiska brottslingar ochfifflare tydligen trygga. Det tycker jag var ett för den här kammaren ganskaotrevligt uttalande, måste jag säga. Det var ändå under borgerliga regeringarsom vi började bygga upp Eko-rotlarna ute i landet, började satsa på attutbilda poliser mot ekonomisk brottslighet. Det var under borgerliga regeringarsom brottsförebyggande rådet fick i uppdrag att starta utredningar om hur manskuHe komma till rätta med den ekonomiska brottsligheten. ArneNygren känner väl till detta, men det ingår i den socialdemokratiska retorikenatt det inte gjordes någonting under borgerliga regeringar och att vimotarbetar förslag som går ut på att komma åt den ekonomiska brottsligheten.Jag tycker att ni bör hålla er för goda för att fortsätta den typen av debatt.Den är inte med sanningen överensstämmande. Jagkan inte påminna mig något förslag, som framförts i riksdag och somhandlar om att komma till rätta med ekonomisk brottslighet eller att skärpastraff för ekonomisk brottslighet, som vi har rnotsatt oss, om vi har varit övertygade om attdetta är den riktiga metoden att komma åt dessa brott men inte slårsönder möjligheterna att bedriva näringsverksamhet här i landet. Det är dettadiskussionen har handlat om. Jag tycker att det känns obehagligt attvi skall behöva föra debatten på den nivå som nu lånade sig till. Vår kritik mot omfördelning av 50 polismän knyter sig tillprinciper. Börjar vi omfördela poUser inom gällande ramar i än den ena än denandra riktningen, utan att har framfört synpunkter på vadden tycker är vettigt att prioritera inom polisverksamheten, då tror jag attlandets riksdag är inne på fel väg. Jag tror alltså att man i det väsentUgaskall överlåta åt att göra prioriteringar i fråga om var manskall sätta in poUsmän för att komma åt brottslighet. ArneNygren lät siffroma flöda om hur den ekonomiska brottsligheten i landet brederut sig och hävdade att vi därför behöver satsa på att angripa det slaget avbrottslighet. Det ligger säkert mycket i detta. Då vill jag bara påpeka attbrottsförebyggande rådet presenterade en storundersökning om våldsbrottslighetens utveckling här i landet som otvetydigtpekar på att våldsbrottsligheten breder ut sig, att den blir grövre och att dendrabbar fler människor i samhället. Motden bakgrunden måste man också överväga vilka prioriteringar som skall göras,och det framgick av mitt inledningsanförande att det mot den bakgrunden kan tesig tveksamt - i varje fall - att göra en omprioritering som innebär att mantar poliser från övervaknings- och,ordningsverksamhet och flyttar över dem tillEko-verksamhet. Våldet drabbar ju ytterst enskilda människor i vårt samhälle,och vi tycker att man skall diskutera den här typen av prioriteringar seriöstoch sakligt. Det är en viktig debatt, och jag tycker att haranledning att ta tillbaka uttalandet om att Eko-brottsUngar och fifflare leversäkert och tryggt i samhälle. AnslagtiU polisväsendet, m. m. Anf.73 HANS i (fp) replik: Herr talman! Riksdagsledamöters ochde olika riksdagspartiernas kamp mot narkotikan varken kan eller bör styras avpromemorior från , hur väl underbyggda dessa än är.Riksdagen skall inte avhända sig rätten att besluta om vad den vill prioritera.Särskilt när det gäller vårt lands största sociala problem skall vi inte behövaläsa i tidningarna . vad vi skall besluta. Vårt förslag till fler narkotikapoliser äröverblickbart för riksdagsledamöterna, och det är ett förslag som kan antas nuoch . 74 ARNENYGREN (s) replik: För att försöka klara det här före middagsuppehållet skall jag begränsamig till en mycket kort replik. Jagvill säga till att upphovsmannarätten åtgärdermot ekonomisk brottslighet har . Det gjordes oerhördainsatser också med alla razzior i deklarationshänseende osv.Dessa insatser utvecklades efter . fram många rapporter i brottsförebyggande rådet. De antogsbara till en del av de borgerliga regeringarna; de flesta kom inte fram iursprungligt skick eller lades åt sidan och ledde inte till åtgärder . Det är riktigt att vi behöver åtgärder också mot våld ochnarkotika, och det är ju dessa omprioriteringar som vi måste göra i ett lägedär vi inte har ytterligare resurser. Detta, vill jag säga till ,är just orsaken till att vi kan gå ned något litet när det gällerutbildning och intagning av aspiranter: Vi har inte resurser numera till attöka polisbeståndet här i landet. Vi kunde göra det under de ekonomiskt godaåren , när vi fick 400-600 nya poliser . kan vi inte öka på med några poliser, och dåbehöver vi inte heller öka utbildningen mer än vad som sker . Kammarenbeslöt att förhandlingarna skulle fortsättas . 12 § Anmäldes och bordlades Proposition 1983/84:190Vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m. 13 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1983/84:2777av m.fl. 1983/84:2778 av m.fl. Ändring i lagen (1974:203) omkriminalvård i anstalt m.m. (prop. 1983/ 84:148) 1983/84:2779 av m.fl. 1983/84:2780 av BjörnMolin m.fl. 1983/84:2781 av m.fl. Fortsatt valutareglering (prop.1983/84:151) 14 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1983/84:501 av () till finansministernom sänkt uttagsprocent för preliminär B-skatt: Avser finansministern, mot bakgrundav regeringens inflationsmål för innevarande och , att föreslå en lägreuttagsprocent för preliminär B-skatt än nuvarande av näst föregående årsslutliga skatt? 1983/84:502 av andrevice talman () till jordbruksministern omlakvattenförsurningen från Bersbo gruvor i ; tungmetaller samt stora mängdersvavelsyra urlakas från gruvdriftens avfallshögar. Regnvattnet ikombination med luftens syre frigör zink, koppar, kadmium, bly och svavelsyra.Med ytvattnet rinner dessa slaggprodukter till sjöarna, som försuras och dör.En sådan sjö är utanför . står i sin tur iförbindelse med andra sjöar, exempelvis Yxningen som är av riksintresse för denvetenskapliga naturvården. Underlång tid har ägnat denna fråga storuppmärksamhet. i har även tillskrivitregeringen i frågan. Vissa undersökningar har utförts, men det synesfortfarande inte finnas något absolut svar på hur man skall komma till rätta medläckaget från gruvdriftens avfallshögar. I avvaktan på en slutlig lösning ärdet emeUertid viktigt att med temporära metoder förhindra ytterligareförsurning av vattnen. En sådan kan vara uppsamUng av lakvattnet i bassängervilket sedan kan kalkas innan vattnet förs vidare. Medanledning av ovanstående vill jag fråga jordbruksministern; Är regeringenberedd att tillskjuta de medel som behövs för en temporär lösning avlakvattenförsurningen från Bersbo gruvor i ? 1983/84:503 av IngelaAndersson (vpk) till utbildningsministern om beslutet om den nyahögskoleorganisationen: års höstriksdag antogs en propositionsom byggde på departementspromemorian 1983:6 angående vissahögskoleorganisatoriska frågor. Beslutet innebar bl. a. att organisationen påUnje- och fakultetsbasis i vissa fall kan brytas upp och att i stället s.k.utbildnings- och forskningsnämnder bildas. På den samhällsvetenskapligafakulteten vid har detta omsatts i praktiken. Treinstitutioner har brutit sig ur fakulteten och bildat en ny organisation.Tanken bakom detta synes vara att skapa möjligheter för inrättandet av den s.k. Ekonomihögskolan, där näringslivet enligt planerna kommer att få en mycketframträdande plats vad gäller styrelseinflytande, finansiering och inriktningpå utbildning och forskning. Min fråga tillutbildningsministern blir därför: Varsyftet med beslutet om ny högskoleorganisation verkligen att skapa möjligheterför återupprättande av storfinansens handelshögskolor? 1983/84:504av (vpk) till jordbruksministern om anställningsformen förskogsvårdsstyrelsens skogsarbetare: Skogsvårdsstyrelserna har haftuppdragsverksamhet i fråga om skogsvård, avverkning och naturvård. I dennauppdragsverksamhet har objektanställda beredskapsarbetare utgjortarbetsstyrkan. Dessa skogsarbetare omfattas inte av exempelvis lagen omanställningsskydd. I ett skede då skogs- och skogsvårdspolitiken bör planerasmera långsiktigt, borde man kunna vänta sig en personalpoUtik som inte har ettsämre innehåll äri vad som gäUer inom arbetsmarknaden i övrigt. Jag vill därför frågajordbruksministern; Kommerjordbruksministern att vidta åtgärder som innebär att skogsarbetarna hosskogsvårdsstyrelserna erbjuds tillvidareanställningar? 15 § Kammaren åtskildeskl.