prot · G709159 · 1983-12-31 00:00:00 — Det märks inte minstpå den ganska enstämmiga önskan om att fä arbetsro som finns inom värtskolväsende. Jag anser därför att vi helt enkeltinte har råd att avhända oss skolformer av den typ som vi har i dessaGöteborgsskolor och i , där man har ett positivtklimat i ett försöksarbete och en utbildning som tycks fylla ett verkligt behovi dagens utbildningsväsende. 90BARBRO i (s) replik: Det var tacknämligt att gavuttryck för vår gemensamma syn på skolan och sade att vi skall ha en bra skolaför alla elever. Det har jag velat markera under debatten. Jag tycker emellertid att man mer borde uppmärksamma vadpropositionen egentligen handlar om. Propositionen och betänkandet handlar ioch för sig inte om att vi skall lägga ned några enskilda skolor, utan vi tarställning till i vad mån det i fortsättningen skall ges statligt stöd tillskolor utanför det allmänna skolväsendet. Den som då särskilt vill lyfta framSigrid och högre samskola skall veta att dehar på sig för att diskutera verksamheten tillsammans med de lokalaintressenterna. borde man hinna med åtskilliga diskussioner. Detlokala behovet i den enskilda kommunen måste då rimligtvis vägas in. Jag tycker att reservanterna har uttryckt sig väldigtdåligt i reservation 3 när det gäller den speciella pedagogik som de nu villmarkera. Den skulle medföra speciella förutsättningar på det gymnasialastadiet, heter det i ett vagt uttalande. I reservationen står det: "Härtillkommer de lägre stadiernas undervisning enligt Montessoripeda- gogiken,vilket enligt vad utskottet har kunnat erfara medför speciella förutsättningarför vissa särskilda pedagogiska inslag i verksamheten på det gymnasialastadiet." Vilket gymnasium skulle inte kunna ta till vara detta? Detbehöver inte vara en fristående skola för att göra det. Låt mig också säga några ord angående STI. Man harframställt det som om vi skulle vilja lägga ned STI. Det är verkligen intefallet. Vi är mycket eniga om värdet av att skolan finns kvar med i stort settden inriktning den har . Det vore snarare önskvärt att verksamhet av dentyp som bedrivs på STI kunde utvecklas på fler platser i landet. Vi ser det somnaturligt att STl:s verksamhet skall bedrivas på samma sätt som verksamheten iskolor med kommunalt huvudmannaskap och med bidrag från stat och kommun. I de borgerliga partiernas reservationer anförs som skälmot en kommunalisering av STI:s verksamhet att den enligt nuvarande reglerinte kan inordnas i komvux, bl. a. på grund av att STI har en större andellärarledd undervisning. har regeringen utfärdat särskilda bestämmelserför Katrinehplms tekniska skpla, som hade en likartad målgrupp 1974. Jag villpåpeka att verksamheten vid STI, med sina speciella förutsättningar och sinsärart, kan bedrivas inom ramen för komvux i . STI kommer att finnaskvar med i stort sett samma verksamhet som den nuvarande - den enda skillnadenär att den kommer att bli en del av det kommunala utbildningsutbudet iStockholm. Fristående skolor på gymnasial nivå Förste vice talmannen anmälde att , och anhållit att till protokollet få antecknat att deinte ägde rätt till ytterligare repliker. 91GUNNEL (): Föreliggande betänkande behandlar bl. a. åttaskolor som sammanförts till en grupp, s. k. branschinriktade skolor, vilkaföreslås få sina statsbidrag indragna. Vad beträffar några av de skolornaförvånar det mig att de någonsin har haft bidrag och att andra, likartadeskolor inte varit bidragsberättigade - har haft bidrag, ICA-skolan harinte haft det. I propositionen renodlar statsrådet bidragsreglerna, ochjag anser liksom utskottet att skolor, till vilka eleverna rekryteras från speciellabranscher och där arbetsgivaren normalt bekostar utbildningen, inte bör åtnjutastatsbidrag. Förhållandet är annprlunda vad beträffar de längre kurserna vidKöpmannainstitutet. Det medger statsrådet pckså i propositionen. Elevernabekostar där sin utbildning själva. finns inte denna utbildning inomgymnasieskolan eller den kommunala vuxenutbildningen. Eleverna söker självatill kurserna; de tas inte ut. De har inte redan ett arbete, vilket är falletbeträffande eleverna vid bransch- och vidareutbildningar som anordnas av Vårgård och vid andra kurser hos . Däremot får dessa eleverefter utbildningen nästan undantagslöst ett arbete. Det är en utbildning somsamhället efterfrågar spm ger ungdpmarna arbete. Tyvärr harutskpttet inte tagit fasta på de argument spm vi fört fram i Fristående skolor på gymnasial nivå mPtipn 2667, där jag är en av mptipnärerna. Intresset för längre kurser ökarmarkant, men pm statsbidraget försvinner blir kostnaderna oöverkomliga förenskilda kursdeltagare, och utbildningen som sådan kommer i fara. Det är docknödvändigt att kurserna, om de händelsevis skulle råka överleva, fortsättningsvisfår stå under statlig tillsyn, så att eleverna blir berättigade tillstudiemedel. Propositionen och betänkandet motsäger inte att så kan bli fallet.Alltid något positivt! Trots detta är jag besviken pä utskottets enigaställningstagande. Mest besviken är jag naturligtvis på mina partikamrater, somjag väntade skulle slå vakt också om detta slag av fristående skolor.Köpmannainstitutet som helhet överlever bra utan statsbidrag. Dess verksamhetgår huvudsakligen ut på branschanknuten undervisning, som inte berättigar tillsådana bidrag. Endast de kurser som jag berört innebär alternativ tillgymnasieskolorna, något som i fråga om andra skolor ger statsbidrag. Jag har velat dra kammarens uppmärksamhet till enkvalificerad utbildning som genom detta riksdagsbeslut kan komma att gåförlorad. Denna utbildning är den enda i sitt slag. Men jag och minamedmotionärer från och inser det lönlösa i att mot ettenigt utskott yrka bifall till vårt förslag. 92 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag fårmeddela att anslag om kvällsplenum nu har satts upp. 93PÄR (): Trots detta meddelande skall jag försöka fattamig något kortare än de som jag förhandsanmält skulle medge. Jag kan inte motstå frestelsen att göra ett parreflexioner med anledning av den debatt vi just har lyssnat på. i säger att socialdemokraternainte vill lägga ned de fristående skolor till vilka man drar in statsbidraget.Jag tycker att det kanske är en litet hycklande position. I och med att mandrar undan de ekonomiska förutsättningarna för skolorna att fortsätta sinverksamhet håller man i praktiken i yxan och har alltså ansvaret för dennedläggning som förmodligen bUr följden. Jag tycker inte att socialdemokraternaskall undandra sig det ansvaret. En annan reflexion som man kan göra gäller en märkligsammanfallande händelse. Den enda av de skolor som regeringen vill dra instatsbidraget för, men som socialdemokraterna i utskottet funnit sakliga skälför. att ändå låta behälla bidraget, råkar vara just den skola beträffandevilken socialdemokraterna annars riskerar ett voteringsnederlag, eftersom vpkhar motionerat om fprtsatt statsbidrag. Det var tur, skulle man kunna säga, förmajpriteten att - det var just till den skplan man hittade sakliga skäl för attlåta statsbidrag utgå i fprtsättningen. Annars hade man spm sagt råkat ut förett vpteringsnederlag här i kammaren. Mittinlägg i övrigt gäller en litet speciell del av den här prpblematiken. hartillsammans med väckt en motion, 2671, som tar uppWaldorfskolornas situation. Waldorfpedagogiken bygger på en tolvårig skolgång.Det innebär att med den struktur som skolväsendet i övrigt har här i landet ären del av skolgången i grundskola och en del gymnasieskola. från Waldorfpedagogikens synpunkt föreligger detingen skillnad. Det är fråga om en sammanhållen tolvårig skolgång. Men det härkan alltså skapa byråkratiska problem när det gäller bidragsgivningen. Detmåste ju vara ett samhällsintresse, när vi nu är beredda att stödjaWaldorfskolorna, att vi ser till att Waldorfpedagogiken kan genomföras utifrånsina egna förutsättningar - dvs. att eleverna kan gå i alla tolvåren, precis som den här pedagogiken avser. här i är ett exempel på hurkrångligt det kan bli. har fått statsbidrag i ganska många årvid det här laget. Bidrag ges för, tror jag, två paralleller som betraktas somklasser på grundskolenivå. Men när det gäller de sista klasserna får man barabidrag för en parallell. Det innebär att antingen tvingas Kristofferskolankasta ut hälften av eleverna - det gäller av den tolvårigaskolgången -eller också får man lov att finansiera en extraparallell på annatsätt, utan statsbidrag. Man kan t. ex. höja avgifterna, vilket i och för sigkan skapa svårigheter för vissa elever - om,man nu inte befriats frän avgift -eller pressa lärarlönerna. Situationen är naturligtvis orimlig. Det här måstesåledes rättas till. Det är också vad vi föreslår i nämnda motion, dvs. attKristofferskolan får statsbidrag på samma grunder för alla åldersstadier. För inte sä länge sedan beslutade vi ju att ett antal nyaWaldorfskolor skall få statsbidrag för undervisning på grundskolenivå. Vad somhänder när Waldorfskolorna byggts ut i sådan utsträckning att de också omfattarutbildning pä gymnasienivå vet vi inte mycket om. 1 särskild ordning görs enprövning i det avseendet. Om det vill sig illa kan vi återigen hamna i denegendomliga situationen att eleverna hindras från att fullgöra alla tolv åren iWaldorfskolan - vars pedagogik, som sagt, förutsätter tolvårig utbildning.Naturligtvis är även det oacceptabelt. Därför vill vi motionärer att riksdagenklargör att de som fått statsbidrag för sina klasser pågrundskolenivå också skall få statsbidrag för klasserna på gymnasienivå. Tyvärrgår utskottsmajoriteten inte några klara uttalanden på den punkten. Det tyckerjag är ganska konstigt. Det är ju helt klart att Waldorfskolorna uppfyllerpropositionens krav när det .gäller stöd till fristående skolor pågymnasienivå. Det borde alltså inte vara särskilt mycket att tvista om.Majoriteten ville dock inte ställa upp, eftersom det tydligen inte stodnågonting om detta i propositionen. Därför har de icke-socialistiska representanternai utskottet reserverat sig. Enligt min mening borde det inte ha behövts. Jagyrkar dock bifall till reservationen på,denna punkt. vill jag sägaatt jag ändå förutsätter att Waldorfskolorna kommer att få statsbidrag även försin "gymnasiedel". Statsmakterna får inte vara hur inkonsekventa somhelst. Fristående skolor på gymnasial nivå Fristående skolor på gymnasial nivå 94 INGA (vpk): Jag skall börja med att citera ett brev fråntvå flickor som vill utbilda sig till professionella dansare. Brevet kom tillvpk:s riksdagsgrupp efter det att regeringen lagt fram den proposition somföreslår att Balettakademien i fortsättningen inte skall få statsbidrag. Manskriver så här: "Vi är två flickor på 16 resp. som tar 12lektioner i jazzdans, klassisk balett och , för att komma detyrke vi vill satsa på lite närmare. Vår dröm är att komma in på . Eftersom vi har börjat satsa på dansen ganska sent, såhar vi gett upp hoppet om att komma in på , för där måsteman ha tränat för att ha en chans att komma in.Möjligheterna att göra det är begränsade, speciellt i de mindre städerna. Dettamedför att barn som bor i eller barn som har föräldrar som har rådatt låta dem ta privatlektioner eller bo i privilegieras. Det har kommit till vår kännedom att regeringenplanerar att dra in anslagen till treåriga yrkesskola fördansare. Det kändes som ett slag under bältet! Var ska vi då bli av?Balettakademin eller är de enda möjligheterna för oss som harstartat sent och ändå vill ha dansen som yrke, de enda möjligheterna för oss sominte har haft samma möjligheter som de som bor i de större städerna. Dessutomhar det startats flera utbildningar runt om i landet, som förbereder för vidareutbildning vid eller . Var ska dessa ungdomar tavägen? Blir förslaget en realitet, så innebär det att SvenskaBalettskolan är enda möjligheten till högre dansutbildning i och somsagts innan privilegieras vissa grupper. Det verkar konstigt att ensocialdemokratisk regering, som ju förordar att allt ska vara jämlikt, att allaska ha en lika stor chans, uppmuntrar ett förslag som får sådana följder. Vi ärövertygade om att många andra ungdomar som dansar instämmer i våra åsikter ochatt de därför bör tas i beaktande." Regeringen föreslog alltså att de statliga anslagen tillBalettakademiens yrkesskola skulle dras in. Balettakademien har en treårigyrkesutbildning för dansare, som rekryteras från hela landet. Dansbegåvadeungdomar som på grund av bostadsort eller av ekonomiska skäl har börjat dansavid sen ålder har vid Balettakademien en möjlighet att utveckla sittdanskunnande. Det är på det sättet en viktig och annorlunda skola. Omstatsbidragen skulle avvecklas och skolan läggs ner, finns det f. n. ingetalternativ att erbjuda dessa ungdomar. Inom andra konstnärliga yrken - musik,teater, bildkonst m. m. - finns det möjligheter att som vuxen gå in i enstatligt stödd yrkesutbildning som kvalificerar till att utöva ett yrke pådessa kunskaper. Men så är det inte med danskonsten. Därför är det viktigt attBalettakademiens fortsatta existens garanteras. Så sker nu också. Denvpk-motion som föreslår vidare statsbidrag till Balettakademien hartillstyrkts, och jag kan bara uttrycka min glädje över att utskottet rättattill regeringens felsteg och förstått hur viktig Balettakademiens elevskola är. Också en annan motion av vpk har tillstyrkts.Det gäller motion 2662 yrkande 3 om . Ipropositionen tas frågan om vissa gymnasieskolors statsbidrag upp, ochregeringens förslag innebär klarare riktlinjer för statsbidragens villkor.Dessa villkor kan ses som ett steg på vägen mot ett kommunalt övertagande avskolorna. Vpk vill påtala att det är viktigt att skolor vid en kommunaliseringkan behålla en del av sin speciella särprägel. En viss skola kan fylla ettspeciellt behov just på grund av denna särprägel. Detta gäller bl. STIhar t. ex. en starkare koncentration på de tekniska ämnena och har flerlärarledda timmar än vad som är vanligt i annan motsvarande kommunalvuxenutbildning. Med utskottets behandling av denna skola kan också dennabehållas och även behålla sin särprägel, vilket det är viktigt att betona attden får göra. Jag har självfallet inget yrkande, utan vill också härbara uttrycka belåtenhet över att utskottet rättat till misstag som regeringengjort. Fristående skolor på gymnasial nivå 95ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk): I det betänkande vi nu behandlar berörsstatsbidraget och framtiden för två fristående skolor på gymnasial nivå iGöteborg, nämligen gymnasium och högre samskola. Vad gäller de skolorna kan noteras att de är välfungerande skolenheter som fyller en viktig funktion inom gymnasialaskolväsende - inte minst med tanke på att de är två av de få återståendeskolorna i som erbjuder en undervisning på treårigasamhällsvetenskapliga, humanistiska och naturvetenskapliga linjer. Enligt vårt partis sätt att se är en nackdel ochbegränsning för dessa skolor att de är privata. Det betyder att denavgiftsfinansierade undervisningen utestänger en del elever som av ekonomiskaskäl inte kan söka sig till dé här skolorna. Därför anser vi ifrån vårt partissida att skolorna bör kommunaliseras. Därvid kan skolorna naturligtvis behållaen del av sin särprägel, men öppnas möjligheter för andra elever,exempelvis även för arbetarklassens barn, att få del av den undervisning somdessa skolor erbjuder. av de nämnda skolorna och enavveckling av statsbidraget kan medföra problem. Därför är det angeläget attöverläggningar kommer till stånd mellan skolan, kommunen och de berördastatliga myndigheterna. Emellertid är det angeläget att skolan och berörda myndigheterges god tid till överläggningar. Därför föreslog vi ifrån vårt partis sida attdet statliga bidraget till dessa skolor borde förlängas så att en avveckling avstatsbidraget påbörjades under /89. Vi noterar nu med tillfredsställelse attutskottsmajoriteten tillstyrker vår motion om strävandena till kommunaliseringav de två privata skolorna i . Detta är inte minst tillfredsställandedärför att varken lärare eller elever i de berörda skolorna har någonting emotkommunaliseringen. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till BjörnSamuelsons reservation nr 7 och i övrigt till utskottets hemställan. Fristående skolor på gymnasial nivå 96 (): När propositionen om fristående skolor pågymnasial nivå låg på bord var det med bestörtning som jagtillsammans med några medmotionärer noterade att man var beredd att ganskaabrupt avskaffa statsbidraget för högre samskola och i . Vi kände väl till att skolförvaltningen i hadetagit upp överläggningar när det gällde att integrera skolorna i den kommunalaverksamheten och att man begärt rådrum för att nå klarhetom hur man skulle inordna den undervisning som bedrivs vid de berördaskolorna i den kommunala skolverksamheten. Man har pekat på att manbara har positiva erfarenheter från dessa skolor, och att man kan tillgodogörasig de rön och de erfarenheter som dessa skolor har kommit fram till inom denkommunala verksamheten. Så sker genom ett utomordentligt utbyte averfarenheter med och gymnasium. har man fått en förlängning av bidraget och skolornafår statsbidrag t, o. m. /89. Man skriver i utskottetsbetänkande att man anser att statsrådets bedömning har varit alltför snäv närdet gäller påbörjande av avvecklingen. Vi motionärer tycker att 1988/89 ocksåär litet snävt och att man inte borde sätta gränsen exakt vid den tidpunkten.Det är inte minst angeläget mot bakgrund av att ett värdefullt arbete pågår medomorganisation - både inrättande och nedläggning - av gymnasieskolor i Göteborgberoende på att befolkningsstrukturen i olika stadsdelar har förändrats. Vimotionärer kommer att följa utvecklingen med stort intresse, och vi kommer attfölja överläggningarna. Jag kan understryka, att det har framgått vid de samtalvi har haft med berörda lärare och elever, att de inte har något emot enintegrering med den kommunala skolan. Men de vill verka för - och det vill ävenGöteborgs skolförvaltning - att småskaligheten och den speciella undervisningsom finns på de berörda skolorna kan fortsätta. 97GUNNAR HOKMARK (m) replik: Det finns anledning att i denna replik tillDoris Hävik påpeka en sak, nämligen att anledningen till att de nämnda Göteborgsskolprna- som. nu samtliga hyllas - är av ett sådant värde för de enskilda eleverna, äratt de varit fristående och kunnat utveckla sin egen pedagogik, att de inte harrymts inom den stora, apparaten. Det är därför de har varit ett värdefullt komplementtill övriga skolor och kunnat erbjuda alternativ för elever som har trivtsdåligt i den offentliga skolan. Det finns ytterligare anledning att slå fast att man intevärnar om dessa skolors fortsatta existens genom att gä med på enkommunalisering. Gör man det får man bara en ny debatt liknande dem om AdolfFredrik eller i - och sedan läggs skolorna ned.Kommunalise-rar man skolorna hamnar de under den kommunala skolförvaltningen -och då kommer likformigheten förr eller . Jag vill starkt dementera att lärarna och eleverna pådessa skolor enhälligt är för en kommunalisering. Det är väl snarare så att de- om statsbidragen skall drasbort - hellre ser att de får leva vidare under kpmmun än att de intefår leva vidare alls. Men det är självklart att anledningen till att dessaskolor utgör den värdefulla tillgång de är just är, att de har fåttstatsbidrag. Låt oss inte hyckla kring detta! De som vill behälla dehär skolorna skall rösta för reservationerna och inte allmänt hoppas och troatt de skall kunna finnas i en liknande form . Vattendelaren finnsmellan de tvä uppfattningarna: Om man vill behålla särskilda fristående skoloreller om man inte vill göra det. Jag tycker att de föregående talarna skallstödja reservanterna om de menar allvar med vad de har sagt, inte försöka skärapipor i vassen. Fristående skolor på gymnasial nivå 98DORIS HÄVIK (s) replik: Jag vet inte vilken erfarenhet föregåendetalare har av eller andra skolförvaltningar. Jagtalade utifrån synvinkel. Och jag har en entydig bild från mångaöverläggningar jag haft med såväl lärare som elever. iGöteborg har uttalat sitt stora intresse för den undervisning som pågår vid denämnda skolorna. Jag kan inte se att lärarna anser att de skulle bli en annantingens ordning om skolorna skulle integreras i det allmänna skolväsendet iGöteborg. Vi har goda erfarenheter av skolorna. Det finns ingen anledning attändra på småskaligheten. Det kan vara utomordentligt bra att ha skolor inom denkommunala skolförvaltningen som också är utvecklande och som bedriverförsöksverksamhet. Skolorna har, , också tagit emot elevermed speciella skolproblem och haft möjlighet att därigenom hjälpa dem attavsluta sina studier. Man är intresserad av att fortsätta med detta och inlemmametoderna i den kommunala skolan i . Jag förstår inte att jag skall bli tillvitad att jaghycklar, när jag entydigt och uppriktigt redogör för kammaren för vad som harframkommit genom skolförvaltningen i . 99 () replik: Om det inte finns något att ändra vad gällerskolorna högre samskola och gymnasium, om de av allaanses vara små och väl fungerande skolenheter- varför då ändra bidragssystemet,som är en garant för att de kan fortsätta vara det? Debatten och det som harskett i andra sammanhang förskräcker. Socialdemokraterna är rädda föralternativen - det må gälla skolförvaltningen i eller behandlingen avandra fristående alternativ inom den offentliga sektorn. Garanten för att dessaskolor skall kunna fortleva är fprtsatt statsbidrag. Behåller man statsbidragenslår man vakt om verksamheten och ingenting behöver ändras. Om det är så DorisHåvik vill ha det skall hon självfallet stödja reservanterna! Fristående skolor på gymnasial nivå 100 () replik: Garanten för att man skall kunna behålla dessaskolor och bereda alla elever möjlighet att få del av denna speciellaundervisning och kanske också i viss mån en för framtiden utvecklandepedagogik, är ju att alla barn, oberoende av om de har möjlighet att betalaterminsavgiften eller inte, skall få den möjligheten. Denna möjlighet finnskvar även om skolan är integrerad, även om skolan ingår i kommunensskolförvaltning. Det finns ingenting som hindrar detta. Vad slårvakt om är ju ett helt annat system än det jag har förordat. Förste vice talmannen anmälde attGunnar anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägderätt till ytterligare replik. 101 (): Det finns inget försvar för eller någongodtagbar förklaring till vare sig regeringens förslag till borttagande avstatsbidraget till de båda Göteborgsskolorna högre samskola ochSigrid gymnasium eller utskottets ställningstagande. Vi har från gått emot förslaget i vårpartimotion. har framfört våra argument tidigare i debatten.Björn , och jag har även i en enskild motion krävt attregeringens förslag skall avslås. Den häpnadsväckande argumenteringen från statsrådet om attde berörda gymnasierna inte har en sådan inriktning att det är ettsamhällsintresse att de består har upprört oss. De treåriga teoretiska linjernapå gymnasiet har stor betydelse, inte minst genom sin högskoleförberedandekaraktär. Att fallet är detta med de två Göteborgsgymnasierna är klartdokumenterat. Man har också vid de båda gymnasierna klart visat, att man tarvara på gymnasisternas inneboende önskan att planera och ta ansvar för sittskolarbete. Detta blir till stor nytta vid senare skeden i livet. 1 samband med nedläggningshotet har f. ö. eleverna klartvisat att de på allt sätt försöker ta ansvar för sina skolor. De har på etthelt enkelt fantastiskt sätt engagerat sig för bevarande. Detta till nytta, omde fått gehör från majoriteten, för nya årskullar Göteborgsgymnasister. Det är väl fungerande skolor med lägre kostnad per elev änpä motsvarande skolor i som drabbas av en oförklarlig åtgärd. Ett borttagande av statsbidragen är avgörande för fortsattverksamhet - att påstå någonting annat är fel. En kommunalisering är ingen lösning.En sådan leder till att enheterna slås sönder. Göteborgsskolorna är gamla. Underåren fram till att de blev statsbidrags-berättigade var det föräldrarnasekonomi som gjorde det möjligt för barn att bli elever. Är det den ordningenoch den typen av skolor som socialdemokraterna vill främja? 102ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk):