prot · G709161 · 1983-12-31 00:00:00 — fall där så har skett - jag vill bara peka på ett enda, nämligenNorrhedsprojektet - har det gällt frågor av mycket stort intresse urnaturvårds- och rennäringssynpunkt. Men trots att dessa intressens företrädare,såväl myndigheter som organisationer och enskilda, har motsatt sig projektet,har inte i något fall koncession vägrats. Riksdagensuttalande /81 om hänsyn till framför allt naturvården och rennäringen är redanglömt. Jag vill påpeka detta, eftersom utskottets talesman hänvisade tillatt vi redan har beslutat om att man skall ta hänsyn till naturen. Ja, men detbeslutet har inte tHlämpats eller i varje fall tillämpats på sådant sätt av deprövande instanserna att jag för min del har svårt att dela utskottets ljusblåförhoppning om att tillämpningen av minerallagstiftningen när det gällernaturvården och rennäringen kommer att undanröja alla bekymmer. Prövningsmyndigheternahar visat att det gamla beslutei behöver skärpas, för att vi skall få dennatillämpning som vi eftersträvade . med hänsyn till dennnatillämpning som brister i förhållande till föregående års beslut som jag yrkarbifall till reservation 11. Jag hoppas att han därmed känner attden ensamhet som han upplevde på gator och torg under valkampanjen har Hndratsnågot. Anf.63 (): . är ett land med rika mineraltillgångar och med ett brettkunnande på mineralområdet. Men när det gäller att ta tHl vara vissanaturfillgångar är det sämre beställt. Så är det när det gäller vanadin. bryts ingen vanadin i , trots att fyndigheter redan är kända,fyndigheter som skulle täcka behov av vanadin . gör vioss helt beroende av import, och det kan inte vara ekonomiskt försvarbart förSverige. Defyndigheter som jag vill åberopa är de söm jag tagit upp i motion 697. hade vi i min hemkommun Ljusdalförhoppning om att vanadinbrytning skulle komma i gång i Järvsö.Förhoppningarna grusades. undersökte men fannatt det i , som också ligger i ; fanns mer brytvärd vanadin,fyndigheter som visat sig innehålla brytvärda kvantiteter, 13,2 miljoner tonmed vanadin, alltså landets mest brytvärda vanadinfyndighet. Nusäger näringsutskottet att det med hänsyn till NSG :s långt gångnautredningsarbete inte är motiverat att begär några initiativ frånregeringens sida för att få i gång en exploatering. Jag vill säga: Jo, i allrahögsta grad är det befogat, för nu vill läggaäven en brytning i på is, vilket återigen innebär ett bakslag förHälsingland, där det råder stark undersysselsättning och där varje arbetstillfällesom kommer till stånd är oerhört välkommet. Jagär tacksam för de kompletterande uppgifter som utskottets talesman gav i sitt inledningsanförande angående vanadinbrytning. Men trots det vetvi inte om något positivt kommer att hända i under överskådHg. tHl den andra delen av mitt yrkande i motion 697, en begäran attregeringen tar initiativ för att få i gång en brytning av nickel i Los iHälsingland. Först bör vi konstatera att tillhör de länder som har högförbrukning av mineralråvaror per capita. För nickel är den högst i världen.Man borde alltså genast sätta i gång med nickelbrytning i Los. Men även pådenna punkt säger utskottet att nickelfyndigheten i Los f. n. inte är brytvärd.Enligt NSG finns intressanta nickelfyndigheter på.annat håH. Framför alltgäller detta ett område i . Man kan befara attvästerbottningar-na.en dag får samma besked från statens representanter förgruvegendom som vi har fått i fråga om vanadin, att ingen brytning av nickelskall ske inom överskådlig tid. Medden viljeinriktning.som den socialdemokratiska regeringen har visat påmineralpolitikens område är det viktigt att de fyndigheter som är kända snabbttillvaratas och att resurser tilldelas för att få i gång denna utveckling. Det finnsutvecklingsmöjigheter, men utveckling kommer inte av sig själv. Det krävs enstatlig, aktiv mineralpolitik. Jag kommer vid en eventuell omröstning att stödja reservationerna 7och 8 till näringsutskottets betänkande 28. Anf.64 () replik: Jag kan mycket väl förstå de känslor som har inför detbesked som vi gemensamt har läst i tidningarna. Det kan skapa litet oro omkringden framtida förutsättningen för vanadinbrytningen i . Jag känner självden oron. Det var en av orsakerna till att jag genom utskottskansliets försorgförsökte få reda på vad man nu planerar att göra. Jag har försökt att ge enbild av det. Min förhoppning och min utgångspunkt i resonemanget är att maninte kommer att underlåta att använda de tekniska förutsättningar somuppenbarligen finns, i samarbete med järnbruken eller på annat sätt, för att tatill vara förekomsten av vanadin både av industripolitiska skäl och avsysselsättningsskäl. Vanadinfrågankan lösas på många oHka sätt. Det finns aHtså en uppenbar konkurrenssituationmellan gruvbrytning av vanadin och framtagande av vanadin i exempelvisstålverksprocessen. Det är fråga om på vilket sätt man kan motivera denekonomiska insats som det under alla förhållanden måste bli tal om. Jag ärdärför på det klara med att det är av ganska stort intresse vilken ståndpunktNSG:s styrelse kommer att fatta till den rapport som harlämnats. påtalade också nickelförekomsten. Vi har i utskottets betänkandekonstaterat att vi har en bristsituation totalt sett vad gäller nickel, men attdet inom landet finns nickelförekomster av varierande mäktighet och intresse.Oavsett att jag är norrbottning skulle jag ha svårt att vägasysselsättningstillfällen i Los mot sysselsättningstillfällen i de inre delarnaav . Man måste förstå att det även där kan uppstå en ganskabesvärande situation. Anf.65 (vpk): Man känner sig en aning stressad den . Det är stora,viktiga frågor som skall debatteras. Ändå skall man inte begära repliker, ochman skall korta ner sina anföranden. Här har ledamöter stått ochanvänt en väldig massa tid till frågor som kanske varit mindre väsentliga. vill jag först säga att jag har oerhört svårt att förstå attmerparten av det som finns under jord i vårt land skall tas om hand av ettlitet fåtal människor. Det vore mer naturligt att de vinster man gör pånaturfyndigheter som exploateras under jord skulle tillfalla det svenskafolket. Jag kan inte förstå varför vinsten från exempelvis guldfyndigheterna iEnåsen utanför i skall hamna i fickorna på Boliden AB:saktieägare. Inom arbetarrörelsen i det här landet kunde man väl vara överens omatt nationalisera ett sådant bolag som . Det är beklagligt att Karl-ErikHäll betecknar ett sådant förslag som ett skämt. borde tatiHbaka sitt påstående. Sedan till frågan om vanadin i och . Det ärinte första gången som jag motionerar i denna fråga, och det är bra att jag nuhar fått med mig flera ledamöter från . har NSG konstateratatt det är lönsamt att bryta vanadin i . Där finns den. Visserligen finns det vissa problem när det gäller vilka järn- ochstålverk som skall ta hand om malmen, om det nu bhr fråga om att tillämpa denmetoden. Såvitt jag förstår finns det inga oöverstigliga hinder. Det går ocksåatt använda plasmametoden, men då får man kol. Sedan uppstår det naturligtvisvissa problem med hanteringen av kolet, osv. Men inte heller detta torde varanågot olösligt problem. Det står klart att det är lönsamt att bryta vanadin iBjuråker. Fyndigheten är stor. Vi är helt beroende av import, vilket urmånga aspekter är oroväckande. Kan vi göra oss mindre beroende av andra ländernär det gäller en så viktig metall, tycker jag att vi skall göra detta. Därför anserjag att det är vikfigt med en viljeyttring, som går ut på attregeringen ges till känna att man bör igångsätta brytning av vanadin iBjuråker. Det är inte bara det att importen kan minskas. Sätter vi i gång medbrytning, kan det kanske också bli export. En annan viktig sak i - även Ljusdalskommun skulle f. ö. beröras - är frågan om arbete. I ett annat ärende harjag talat om hur svår situationen är på arbetsmarknaden. Inte minst från dennasynpunkt är det viktigt att nu gör ett uttalande om att brytning avvanadin bör igångsättas i första hand i . Jag utesluter inteheller att det är möjligt att bryta vanadin i , eftersom det finns enicke obetydlig fyndighet även där. Herr talman!Jag yrkar bifall tiH reservationerna 7 och 8. 66KARL-ERIK HÄLL (s): Även jag tycker, , att det voremycket naturligare om det beträffande malm- och mineralförekomsterna förelåg enannan ägarstruktur. Men när jag öppnar ögonen konstaterar jag attverkligheten inte ser ut på detta sätt. Om vi som det står i vpk:s motion skulle förstatligaBolidenbolaget, för att nu beröra bara en bit av vad vi talar om, skulle jagvilja fråga: Vad är priset på Bolidenbolaget ? Märk väl var mot denna bakgrund som jag talade om "ett lite dåHgt skämt".Hur mycket skall staten betala för företaget? Skall företaget måhändaförstatligas under andra premisser? Om man nu skulle gå in för att nationaliseringen skulleersättas, föreställer jag mig att finge skaka fram åtskUligamiljarder kronor. Om det är Måbrinks uppriktiga mening i dagens ekonomiskaläge, känner jag inte den minsta anledning att ta tillbaka mitt påstående attvpk:s förslag i den här diskussionen faktiskt är att betrakta som ett dåligtskämt. Låt mig vidare i frågan om vanadinbrytningens lönsamhetsäga: Tänk om det vore så, som Måbrink påstår, att den är klart lönsam,naturligtvis på grundval av den ekonomiska bedömning som Måbrink gör. Jag har imin hand ett besked från dem som borde känna till den här frågan - jag utgårfrån att de ivarje fall kan den bättre än jag. De penetrerar där på allvar under vilkaförutsättningar som en sådan brytning kan göras lönsam. Rapporten skall nubehandlas i , och de rön och det utgångsläge som där redovisashar brevledes delgivits . Man förväntar sig nu ett svar därifrån.. Jag önskar att jag kunde vara Hka tvärsäker som Måbrink.Då skulle allting vara betydligt enklare. Men, som någon tidigare sade, manbehöver ofta ett ganska bra underlag, dvs. helt enkelt vara seriös, när manlägger fram sina förslag. 67 (vpk): NSG har uttalat sig för att fyndigheten iBjuråker skulle vara lönsam att exploatera. Det tycker jag är tillräckligt föratt nu skall kunna göra en ordentlig viljeyttring i frågan. tar i något alldeles fantastiskt när detgäller spörsmålet om kostnaden för en nationalisering. Kostnaden är alltsåsocialdemokraternas huvudargument. Principerna när det gäller ägandet är alltsåoväsentliga. Vad vi har begärt är att arbetarrörelsen gemensamt skulle göra uppen plan för vilka företag som man i första hand skall nationalisera. Låt ossgöra det först, -! Sedan kan vi diskutera kostnaderna. Mensjälvfallet måste man också ändra på grundlagen. Det är en annan förutsättning. När det sedan gäller kostnaderna får man naturligtvis vägain en mängd faktorer. Har inte fått tillräckligt betalt under alla deår som bolaget har exploaterat naturfyndigheterna i vårt land? Också sådanafaktorer måste naturligtvis vägas in. Jag tycker inte att kostnaden behöverresas upp som något enormt hinder. Låt oss först och främst diskutera en planför hur det här skall gå till! Det är det vi har begärt. Vi har aldrig påståttatt nationaliseringen skall ske över , men resonerarungefär som om vi skulle ha framfört förslag i den riktningen. 68KARL-ERIK HÄLL (s): Jag var naturligtvis litet naiv när jagställde min fråga till Måbrink. Jag visste naturligtvis att jag inte skulle fånågot svar på den. Man kan naturligtvis tala länge om ett önskemål om en planför nationalisering av privat egendom. Så länge man gör det behöver man interedovisa vare sig kostnader eller tillvägagångssätt. Men det vore ganskaangeläget att man också tänkte litet längre. Om man nu verkligen skuHe få majoritet för en plan, skulleju alla människor ställa kravet att få reda på vad den skall innehålla. Det varmot den bakgrunden som jag tänkte - kanske litet förmätet - efter att också haläst motionen och närvarit vid utskottets behandling, att jag möjligen skullekunna få Htet ljus på vägen från vpk:s sida när det gäller hur man har tänktsig förlängningen av sitt förslag. Men jag lovar, herr talman, med hänsyn till mångafaktorer, inte minst tiden, att i varje fall inte jag skall förlänga dennadebatt ytterligare. inte ställa några frågorsom jag på förhand vet att jag inte kommer att få något svar på. Anf.69 (vpk): är verkligen demagogisk. Och det måste han naturligtvisvara, eftersom han inte är ett dyft intresserad av någon nationalisering. Detär bara att konstatera detta. Vimenar att nyckelindustrier i vårt land icke skall vara i privat ägo. ärfaktiskt en sådan nyckelindustri. Vi menar att det bolaget bör ingå i en planför nationalisering av ett antal företag. Omman upprättar en sådan plan, , förutsätter jag att man diskuteraroch väger in oHka faktorer. Det måste också finnas en tidsplan för närdenna.nationalisering skaH vara slutförd. Därvid måste hänsyn tas tiH bl. Jag har också besvarat fråga om vHkakostnader som skall räknas in vid en nationahsering. Jag har alltså inte allslämnat hans frågor obesvarade. Däremot kan jag inte precisera och säga attkostnaden uppgår till exempelvis . Det får man senär män arbetar med nationaliseringsplanen. Jagkonstaterar än en gång att icke vill röra ett enda finger föratt åstadkomma en nationalisering, utan han tar upp andra saker. 70 (): börjar det bli ganska intressant. Jag har fill skillnad från BertilMåbrink varit med om att aktivt arbeta för en nationalisering av svenskgruvindustri, och jag känner till värdet av det i och med att blevhelstatligt. Jag vet precis hur man hade behandlat.LKAB somgruvföretag. har jag glatt mig åt att detta företag har kunnatinleverera ganska ordentliga vinster till statskassan till fromma för folkhushållet. Jaghar emellertid också varit med om att detta företag gått dåligt. Det har gjortmig klart medveten om - vilket j ag förmodar att också är utanatt bry sig om det - att det talas om att brytningen och vinsterna av det somligger under jorden bör tillfalla samhället. Jaghar även viss erfarenhet av att man också kan få vara med om att dela förluster- det är j ag inte rädd för. Det tillhör en del av den verklighet som j ag sernär jag öppnar mina ögon. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslutetredovisas efter debatten om näringsutskottets betänkande 40.) Anf.71 TREDJE VICE TALMANNEN: Kammarenövergår nu till att debattera näringsutskottets betänkande 38 om ändringar ibörs- och fondkommissionslagstiftningen, m. m. Börs-ochfond-kommbsionslag-stiftningen, m. m. Börs-och fondkommissionslagstiftningen, m. m. Anf.72 PER (): I näringsutskottets betänkande 38 behandlas yrkandena i proposition 164om börs- och fondkommissionslagstiftningen med tillhörande motioner, framförallt från oppositionen. Det framgår mycket tydligt av näringsutskottetsbetänkande att det är betydande åsiktsskillnader mellan oppositionens ochregeringens företrädare på detta område. Det återspeglar sig också i antaletreservationer i ett förhållandevis tunt betänkande i övrigt. Majoritetenvill tHl att börja med göra en betydande förändring genom att utvidga antaletledamöter i börsstyrelsen från sju tiH nio. Det skall vara ytterligare tvåstatliga representanter, hävdar majoriteten. Oppositionenoch i synnerhet kan inte godta det resonemanget. Det behöver intevara en så stark statHg eller samhällelig majoritet i börsstyrelsen. Det finnsrisk för att börsstyrelsen i det läget kommer att uppfattas som inte varandeett fristående organ i förhållande fill statsmakten, och detta kan komma attnegativt påverka möjligheterna att bredda aktieägandet på fondbörsoch göra börsen mer internationell. Vi finner därför anledning att yrka avslagpå regeringens proposition i den delen. Denandra punkten, som är uppe till behandling, gäller fondkommissionä-rernashandelslager. De har under fått ha i lager av dengenomsnittliga omsättningen, dock maximerat till ett visst antal miljonerkronor. Regeringen går med på att höja maximHagret till 50 milj. kr. Vi moderatertycker att det är ett alltför lågt belopp. I stället bör regeln om att få ha av den genomsnittliga omsättningen , utan någotbeloppstak, gälla även i fortsättningen. Orsaken därtill är ganska naturlig. Ioch med att vi har fått en väsentligt vitalare kapitalmarknad för riskkapital,med och ett stort antal bolag strax utanför börsen, harockså fondkommissionärerna fått ett helt annat tryck på sig att hålla läger,att vara märket makers för nya småföretag, som behöver nytt och frisktriskkapital. Av denna orsak - förutom de höjda börsvärdena - börfondkommissionärerna få hålla ett väsentiigt större handelslager för att kunnaerbjuda en erforderlig service till småspararna. Vitar såsom en tredje punkt upp cirkelägande och maktkoncentration inäringslivet. Vi gör det genom en begäran om tilläggsdirektiv till utredningenom graderad rösträtt på aktier. Vi anser att den ökande andelen cirkelägande,där företag äger varandra och där bolagsledningar blir i princip oavsättbaraför de enskilda aktieägarna eller hela bolagsstämmor, om man inte får stöd frånett antal andra bolag, är en sak som det finns anledning att se-på för dennautredning. Vi möts dock inte av någon förståelse från majoriteten i dettasammanhang. Jag tycker att det är något uppseendeväckande att majoriteten intevill närmare studera den maktkoncentration som cirkelägande på Stockholmsfondbörs ändå innebär. Vivill från oppositionens sida även rikta uppmärksamheten på att man behöverfortsätta det arbete som börsstyrelsen mycket förtjänstfullt påbörjat med att öka informationentill aktieägarna, då i synnerhet till de mindre. I och med att börsen harblivit mer internationaliserad behövs en betydande samordning med vad somförekommer på de stora internationella börserna. I detta avseende har man imånga länder ett mer vittgående informationskrav än som är fallet här hemma iSverige: Såsomen femte punkt tar vi upp minoritetens och de små aktieägarnas ställninggentemot majoriteten. I detta avseende tycker vi att regelverket på börsen ärför svagt i i förhållande till vad som gäller exempelvis i ochNew . Det finns anledning att uppmana börsstyrelsen och näringslivetsbörskommitté att se över regelverket för att stärka minoritetens och de småaktieägarnas ställning i förhållande tiH majoriteten. Det är motiverat attytterligare trycka på det direkta kravet på lika behandling av små och storaaktieägare vid exempelvis övertagande av företag, vilket en uppblossande debattunder senare tid har givit vid handen inte alltid har varit fallet. Det äruppseendeväckande att socialdemokraterna stäHer sig negativa till detta krav. Såsomen sjätte punkt anser vi att det finns skäl att se över graderingen avbörslistorna. Vi tycker inte att regering och riksdag i sig skall ingripa mendäremot att man skall göra ett uttalande av den innebörden att vi får de storabolagen på den s. k. Al-listan och de minsta på de s. k. OTC-Hstorna. Vadvi i oppositionen i hela detta betänkande har tryckt på är att man skall getilläggsdirektiv till utredningen om att se över maktkoncentrationen inäringslivet, i synnerhet bland börsföretagen genom cirkelägande, samt vidgarätten för de mindre aktieägarna och minoriteten. Jag måste ånyo säga att jagär förvånad över att majoriteten inte har velat gå oss till mötes på någon endapunkt. Med det anförda vill jag yrka bifall tiH samtliga sex reservationer. Börs-ochfondkommissionslagstiftningen, m. m. 73 (): Regeringen har i proposition nr 164 föreslagit vissa ändringar avbörs- och fondkommissionslagstiftningen. Den första gäller en utökning avbörsstyrelsen. Dessutom föreslås att regeringen själv skall tillsättamajoriteten i börsstyrelsen samt att det allmänna skall utse den kvalificerademajoritet som krävs för vissa beslut. Förslagetom förändringar av börsstyrelsens sammansättning lägger man fram trots attdepartementschefen själv i propositionen säger att "börsstyrelsen på dethela taget kunnat bemästra de problem som uppstått". Manhar egentligen inte framfört något annat argument för förändringen än detallmänsocialistiska. Jagyrkar härmed bifall till reservation 1, som innebär avslag på propositionen idenna del. Vihar i utskottet även behandlat förslaget i propositionen om hur storthandelslager av aktier som fondkommissionärerna skall fillåtas ha. Vi har tagitemot uppvaktningar från och från . När vi hartagit del av deras synpunkter, har vi fått helt klart för oss att den Börs-ochfond-kommbsionslag-stiftningen, m. m. övregräns på 50 milj. kr. som föreslås i propositionen är alldeles för låg. Därför yrkar vi att den gränsen helt enkelt tas bort. Jag yrkar bifall till reservation nr 2. ' Jagyrkar också bifall till reservation nr 4. Det är mycket viktigt med en godinformation från börsföretagen till allmänheten. Det gäller inte minst till desmå aktieägarna och de många nya aktieägarna som vi har fått på senare tidgenom det ganska omfattande fondsparandet. Jag yrkar alltså bifalltill reservationerna 1, 2 och 4. 74 (): För är det väsentHgt att möjligheten till enskilt sparandei aktier förbättras. Det finns flera skäl till vårt intresse för den härfrågan. a. innebär ett breddat aktieägande att man minskar maktkoncentrationenoch att vi får ett sparande som bidrar till näringslivets försörjning medriskkapital. Enförutsättning för att flera småsparare skall våga skaffa aktier är att derassparande är skyddat mot manipulationer. Mot den bakgrunden tycker vi att dethär regeringsförslaget egentligen mest kännetecknas av de åtgärder som harutelämnats. Det är faktiskt anmärkningsvärt att den socialdemokratiska regeringenoch också socialdemokraterna i utskottet intar en så avvaktande hållningtill förslagen om en bättre börsetik. Denhär propositionen innehåller t. ex. ingenting om insideraffärer, ingenting ominformationen till den aktiesparande allmänheten och inte heller några förslagom s. k. uppflaggningsregler. Allade krav vi framfört för att förbättra reglerna på börsen behöver inte -ellerbör inte - föranleda lagstiftning från sida. Mycket kan säkertåstadkommas genom åtgärder av börsstyrelsen eHer genom överenskommelser inomnäringsHvet. I något fall kan lagstiftning bli aktuell. Det kan t. ex. gällainsiderspekulation. Vimenar att finansministern måste återkomma med de åtgärder för attskydda småspararna som saknas i det här förslaget. Sånågra ord om de punkter som finns med i propositionen. Den föreslagnaut'vidgningen av efteranmälningsskyldighéten ser vi som ett led i en förbättradinformation, och den tycker vi är bra. Vi har inte heller några invändningarmot att man förbättrar börsstyrelsens sanktionsmöjligheter. Möjligheten atthandla med i börsens lokaler accepterar vi givetvis också. Härkonstaterar vi dessutom i ett särskilt yttrande att börsmonopolet successivthar kommit att urholkas genom de olika förändringar som har skett iaktiehandeln. Vi tycker inte att det är någon nackdel, utan tvärtom att detfinns skäl att överväga ett avskaffande av det formeHa börsmonopolet. Däremotanser vi det inte befogat att ändra sammansättningen av börsstyrelsen. Detfinns såväl prakfiska som principiella invändningar mot den utökning somföreslås, och såvitt vi har kunnat bedöma fungerar nuvarande storlek ochsammansättning av börsstyrelsen utmärkt. Nästa förslag berörfondkommissiohärernas handelslager, där belopps- gränsen höjs från 25 till50 miljoner, i enlighet med en framställning från bankinspektionen. Andrainstanser har menat att det finns skäl att höja beloppsgränsen ytterligare, ochdet finns också framställningar om att helt slopa gränsen. Vihar för vår del funnit att det finns starka skäl för det sistnämnda förslaget,vilket då innebär att en fondkommissionärs handelslager kan uppgå till avrörelsens årliga omsättning. Vi menar bl. a. att ett större handelslager hoskommissionärerna ökar möjligheten att förenkla handeln med små aktieposter -alltså tHl småspararna. Slutligenhar vi från sida tagit upp frågan om s. k. indirekt kedjeägande,som i allt större utsträckning påverkar marknadens möjligheter att utövakontroll över börsföretagen. Vi befarar att detta indirekta ägande kommer attytterligare öka, inte minst på grund av företagens stora likviditet. Vi menardärför att den nytillsatta utredningen om röstvärdet för aktier bör få i uppdragatt utreda också den här frågan.