prot · G70957 · 1983-12-31 00:00:00 — Hemtagningssystemet verkar precis i samma riktning. Ipraktiken är det en dold protektionism. Jag tror att det krångel och denbyråkrati som detta medför inte gagnar den svenska industrin, framför allt intede svenska konsumenterna som får betala för dyrare kläder. Att vi vill undanta böcker och fidningar från dennamöjlighet är inte bara en markering. Jag tycker att det är en väldigt viktigfråga. bör få avgöra om sådana regleringar skall införas. Jag har inte alls någonting emot att ävenjordbrukspolitiken blir föremål för en granskning. Jag tror att vi kommer attbli tvungna att se över regleringarna även på jordbrukets område. Anf.68 (); Bara ett kort inlägg. Det var ett ganska intressant beskedsom gav beträffande importregleringarna på jordbruketsområde. Jag kan tänka mig att med ett visst intresse lyssnade pådet beskedet, om det nu finns någon substans bakom det. Ni är alltså beredda att gå från ett borttagande avimportregleringarna på tekoområdet till att avskaffa dem även påjordbrukets område. Det var en intressant notering. Även om man kan göra vissaförändringar, torde det få mycket negativa sysselsättningseffekter i mångadelar av vårt land. Vi vill alltså slå vakt om jorbruksnäringen i vårt land,lika väl som vi vill slå vakt om ett visst mått av tekoindustri. Här talas om behovet av konkurrens för att få en effektivindustri. Låt mig då bara påminna om att av allatekovaror som konsumeras i det här landet kommer utifrån i form av import, sånog är det konkurrens alltid. Jag tror inte att man kan gå ut och säga tillinvånarna i , i Boråsbygden och på många andra håll att det nu skall varafritt fram för tekoimport, att de får söka sig jobb någon annanstans, var de änkan finnas. Jag tror inte att det vore en ansvarsfull politik. Vi har ändå enstörre importandel när det gäller tekovaror i det här landet än deflesta andra länder i världen. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillhemställan i näringsutskottets betänkande 18. 69 (); Jag tror inte, vilket gör,att detta med nödvändighet skulle betyda att man i fick gå ut och sökaandra jobb. Jag tror tvärtom att det skulle vitalisera den svenskatekoindustrin. De varor som vi importerar från - och det är alltsåu-länderna som drabbas av de här regleringarna - kommer man ändå inte att kunnakonkurrera med. glömmer genomgående konsumenfintresseti den här frågan. Til syvende og sidst är det konsumenterna som får bärakostnaderna för de här regleringarna. När det gäller jordbrukspolitiken sade jag att jag troratt vi i fråga om vissa varor kommer att få skäl att se över även denna avhänsyn till konsumenternas intressen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter behandlingen avnäringsutskottets betänkande 19). Kammaren övergår nu till att debattera näringsutskottetsbetänkande 19 om Regioninvestgruppen. 71PER-RICHARD MOLÉN (m): Bör Regioninvest i , nu ettdotterbolag till , få ett anslag på 230 milj. Det är det somstatsrådet föreslår. Är det väl använda pengar? Låt mighär få teckna ner Regioninvests historia. beslöt att anslå 25 milj. kr. till ettinvestmentbolag, som skulle mildra effekterna av de söndervittrade visionernakring 80. Inriktningen skulle huvudsakligen vara att förvärvaminoritetsandelar och därigenom stärka företagskunnandet i . fick man 15 milj. kr. från AMS i form av enförlustgaranti för att ta över ett problemfyllt företag, . beslöt att anslå 75 milj. kr. för - somdet hette - , för att finna sysselsättning, speciellt iGällivare och . gjorde man förluster på 30 milj. kr.,när man hade en omsättning på 60 milj. kr. fick man en ny VD, och det ena köpet av företagefter det andra ägde rum. Minoritetandelsprincipen, som man till viss del redanhade frångått, förändrades nu i hög grad tillmajoritetsengagemang. Regioninvest fick ett helt annat ekonomiskt ansvar förverksamheten och för de 29 företag som då ingick i koncernen. Styrelsen bestod till övervägande del av personer frånregionens politiska och fackliga organisationer. Ordföranden var en regionaltverksam politiker. Koncernens försäljning steg års 40 milj. kr. till172 milj. kr. Förlusten steg i samma takt som omsättningen ökade.Halva omsättningen blev förlust. fick man helt hastigt akuta likviditetsproblem.Ett lån på 25 milj. kr. fick Statsföretag hosta upp. Vid ungefär sammatidpunkt, , begärde Regioninvest ett bistånd från på100 milj. kr. Det blev 55 milj, kr. erhöll man via Statsföretag, somi samma veva fick pengar från , ett förlusttäckningsbidrag på 110milj. föreligger förslag från regeringen att ytterligare 230 milj.kr. skall ges till Regioninvest via Statsföretag. Industriministern säger samfidigt att det nu får vara slutmed pengar till Regioninvest. Man kan ställa frågan: Hur säkert är dettabesked? Är industriministern beredd att här i riksdagsdebatten med 100 %säkerhet säga att det nu är stopp för mera pengar till Regioninvest? Ellerkommer det kanske att krävas ett nytt 100-miljonersbidrag av engångskaraktärredan år 1985? Om man tillåter sig att summera alla debelopp som givits till Regioninvest i bidrag, får man ihop 510 milj.kr. Då har jag inte räknat med de pengar som de 34 företagen i koncernen fåttfrån utvecklingsfonden och i form av utbildningsstöd, sysselsättningsstöd m. m.från länsarbetsnämnden. Fördelar man sedan de på de ca 1000 personer som just nu är verksamma i koncernen, finner man att dessa utöversin lön fått en subvention på . vardera, varav nu påett enda bräde . Så här går det enligt min mening inte att drivaföretagsamhet, inte ens i . En av svagheterna har varit att kommunal-och landstingsråden har spelat en avgörande roll i Regioninvest och även idotterbolagen. Politiker är inte företagare. Regioninvest är enligt min meningett utmärkt exempel på hur det kan gå och hur det går när politiker lägger sigi de affärsmässiga besluten och ständigt viftar med en i det närmaste vidöppenbörs med skattebetalares pengar. Jag undrar i all stillhet hur mycket pengar dehär politikerna i styrelserna i Regioninvestkoncernen själva skulle ha velatsatsa i de av dem beslutade företagsköpen. Från företagarhåll är man i skeptisk tillRegioninvest och menar att företaget genom sitt engagemang gör det svårare-förandra företagare att starta nya företag och t.o.m. att få sina verksamheter attöverleva. Det är givetvis svårt att bevisa detta påstående, men jag tycker attdet bör ge oss alla anledning att stanna upp och fundera över vad manegentligen sysslar med. Moderata samlingspartiet, som ända varitrestriktivt inställt till resursförstärkningar i detta sammanhang, anser attStatsföretag inom ramen för de miljarder det fick och de vinster somdet nu redovisar enligt sina delårsrapporter, bör kunna lösa Regioninvestsproblem. Några ytterligare medel ur statskassan är därmed inte motiverade. Detfinns andra och - den uppfattningen tror jag nog att statsrådet -mera angelägna hål att stoppa pengarna i. Jag yrkardärför, herr talman, bifall till reservation 1. bör också uttala sig för att Regioninvest aktivtbör pröva möjligheterna att engagera andra intressenter och eventuellt övervägautförsäljningar, så att majoritetsengagemangen kan motiveras och så att manmera kan gå in för den ursprungliga principen med minoritetsandelar. På så sättkan också mera av affärsmässig kompetens knytas till företagen. Jag har en känslaav att det fattas mycket i det avseendet. Jag yrkardärför, herr talman, bifall till reservation nr 2. 72PER-OLA (); När Regioninvest bildades - på initiativav . Åsling - var det en framåtsyftande åtgärd för att utvecklanäringslivet i . Jag vill gärna betona det inledningsvis, eftersomjag inte har den pessimistiska inställning till Regioninvest som Per-RichardMolén visade. Företaget, som först hette NJA-lnvest, tillkom i skugganav det havererade stålverk-80-projektet. Avsikten med idén om ett investmentbolagvar att skapa ett komplement till den övriga näringspolitiska öchregionalpolitiska medelsarsenalen. Inledningsvis var målet att gå in som minoritetsdelägare iutvecklingsbara företag. Syftet var att genom pengar tillföra dessautvecklingsbara företag kapital. Vi vet av erfarenhet att mänga småföretag iNorrbotten lider brist på eget kapital. Det har hämmat en positivutveckling. Jag medger gärna att även om det funnits problem harRegioninvest i många avseenden spelat en viktig roll för sysselsättningen ihårt drabbade regioner. Regioninvest har medverkat till att räddamånga arbetstillfällen som annars skulle ha försvunnit i ett läge då privataföretagsägare inte orkade med verksamheten. Även om det finns anledning till kritik vill jag inteförneka att Regioninvest i många avseenden tillfört nytt kunnande. Men dess värrefinns det problem, och vi har pekat på dessa i centermotionen i anledning avdenna proposition. Regioninvest har stegvis frångått sintidigare policy - att vara rninoritetsägare. Man har gått över till att blimajoritetsägare, för att sedan bli helägare av de flesta företagen. Vidare har företaget i många avseenden lidit brist påekonomisk planering och effektivitet, och det har satt sina spår i deekonomiska resultaten. Jag ifrågasätter om man kan säga att Regioninvestgör skäl för benämningen investmentbolag i den gamla ursprungliga betydelsen.Jag vill påstå att man inte har hållit kurs mot detursprungliga målet. Om man gjort det, hade man nog haft en annan situation . Man hade kunnat bevara karaktären av investmentbolag. ordentligt investmentbolag har också bidragit till att manunder på privat initiativ bildat ett nytt investmentbolag. Hade man hållit fast vid den tidigare policyn är jagövertygad om att de ökade resurserna hade kunnat användas för produktutvecklingoch marknadsföring av nya verksamheter. Pengarna hade med andra ord blivitdrygare. Nåväl, vi skall inte bara gråta över det som varit, utanvi befinner oss i ett läge där Regioninvest har en svår ekonomisk situation.Den handlingsplan som tagits fram ser vi från sida som helt nödvändig.Vi pekade för resten på behovet av en sådan handlingsplan.Kravet på effektivitet och lönsamhet måste vara det primära i denhandlingsplanen. De 230 milj. kr som föreslås ser vi som ett nödvändigttillskott för att trygga fina produktidéer inom ramen för Regioninvestsverksamhet. Vi anser dessutom, herr talman, att man aktivt borde ha prövat möjligheternaatt få privata intressenter att engagera sig i företaget. Vi anser att man påsikt måste återgå till den policy som var målsättningen förverksamheten inom Regioninvest. Dess värre har vi inte fått gehör för detkravet, och jag yrkar därför bifall till reservation 2. Handlingsplanen förutsätter ju en reducering avverksamheten i malmfälten framför allt när det gäller ,som varit ett problemföretag. Utskottsmajoriteten menar att manhär bl. a. får lita till att kommunala organ skall ha hög beredskap för attmildra de negativa effekterna av att företaget kanske skrotas. Jag tycker förmin del att det är att smita ifrån det regionalpolitiska och näringspolitiskaansvaret. För en malmfältskommun som redan är hårt drabbad av arbetslöshet ochav kräftgång när det gäller den statliga verksamheten, är det orimligt attikläda sig det ökade regionalpolitiska ansvar som majoriteten i utskottet villpålägga den. Utöver den handlingsplan som görs upp och de insatsersom har presenterats och som vi skall ta ställning till tycker jag att detfinns anledning att aktivt pröva om inte traditionella regionalpolitiska medelskall användas för att rädda väsentliga delar av den verksamhet som bedrivs imalmfälten. Mot den bakgrundenyrkar jag bifall till reservation 3. 73CHRISTER EIREFELT (fp): En dryg tredjedel av det begärda anslaget itilläggsbudget 1 gäller industridepartementets område och handlar om nyakapitaltillskott till några helt eller delvis statliga företag. Alldeles hade näringsutskottet ett delbetänkandeom tilläggsbudget 1 som huvudsakligen berörde Eiser, och är det alltså dagsför Regioninvest i , som enligt regeringsförslaget skall få ettytterligare anslag på 230 milj. kr. - detta efter det att man erhållit 55miljoner 1982 och 110 miljoner 1983. Dessutom har moderbolaget. Statsföretag,tillskjutits flera miljarder, som det har blivit avmed flera av sina tidigare förlustbolag. Det är motdenna bakgrund hävdar att Statsföretag utan ytterligare medelstilldelning måste kunna klara nödvändigautvecklingskostnader i dotterbolagen, alltså även i Regioninvest i Norr. Vi har tidigare i olika sammanhang redovisat vårprincipiella syn på statligt företagande och särskilt vår negativa uppfattningom kapitaltillskott för att täcka uppkomna förluster. Vi har pekat på att egenlönsamhet måste vara basen för eventuell expansion och att det bästa testet påen sådan förväntad lönsamhet är att kapitalet anskaffas på den vanliga kreditmarknadeni konkurrens med andra företag. Vi har också vid olika fillfällen sagt att de statligaföretagen skulle må bra av att få in delägare, enskilda eller kooperativa. Dethär synsättet är aktuellt också i samband med Regioninvest därför att man här,tvärtemot företagets ursprungliga målsättning har tagit över ägaransvaret helt,till , i nästan samtliga dotterbolag. Det finns i själva verket bara ettpar undantag från den regeln. Detta menar vi är negativt för utvecklingen, och vi hävdaratt man i stället måste komma tillbaka till den politik som gällde från början,nämligen att Regioninvest blir minoritetsägare i bolagen. Naturligtvis börRegioninvest också ha möjlighet att helt avyttra sitt engagemang,, om det avolika skäl skulle visa sig lämpligt. Den redovisning vi fick i utskottet förRegioninvestgruppen och den handlingsplan som tagits fram visar att det finnsmöjligheter till en långsiktigt positiv utveckling i ett antal av företagen igruppen. Naturligtvis är detta glädjande, främst med tanke på de mycket svårasysselsättningsproblem som finns i . Vi menar alltså att dessa möjligheter kan och bör tas tillvara utan ytterligare kapitaltillskott frän regeringen. Jag yrkarbifall till reservationerna 1 och 2. 74KARL-ERIK HÄLL (s): Låt mig börja med att läsa in till kammarensprotokoll varför behandlingen av proposition 25 kom att delas upp på tvåbetänkanden. När utskottet skulle till att behandla avsnittet som gällerRegioninvestgruppen inträffade nämligen någonting som vi fick anledning attfundera över hur det stod i relation till det beslut som tidigarehade fattat när det gällde Regioninvest. Den händelsen var att Regioninvestsstyrelse hade gett ledningen för Mekaniska Verkstad i uppdrag attuppta förhandlingar om detta företags avveckling. Det var det som föranleddedenna operation. Jag vill läsa upp det som sagts i det tidigare riksdagsbeslutet.Det står i näringsutskottets betänkande 1982/83:38, s. 23. "Utskottet anser i överensstämmelse med riksdagenstidigare uttalade mening att inriktningen av verksamheten vid Regioninvest iNorr AB skall vara oförändrad till dess att på grundval av en nyproposition har fattat beslut om företagets framtida verksamhet. Enligt vadutskottet har erfarit räknar Statsföretag med att, i avvaktan på attRegioninvest genom ett sådant beslut har fått ett ytterligare kapitaltillskott,kunna ställa de medel till Regioninvests förfogande som erfordras förupprätthållande av verksamhe- ten och för fortsatt bearbetning av de utvecklingsprojektsom bolaget bedriver. Utskottet utgår från att Statsföretag gör en sådan insats.Det är angeläget att regeringen håller uppsikt över att så sker och i övrigttar särskilda initiativ om så erfordras för att dess intentioner beträffande t.v. oförändrad verksamhet vid Regioninvest skall fullföljas. bör göra ettuttalande till regeringen i enlighet med vad utskottet nu har anfört." Det beslut som vid det tillfälletfattade gjorde att vi ville undersöka hur de här besluten stod i förhållandetill varandra. är det genom klarlagt att beslutet iRegioninvests styrelse inte på något sätt står i strid med beslut.Jag ville tala om detta för att få det fill protokollet, eftersom det framdeleskanske kan uppstå en och annan fråga. Sedan skulle jag vilja övergå till att kommentera dereservationer som har fogats till detta utskottsbetänkande. Den moderata reservationen går ut på den numera ganskavälkända melodin att man skall avslå. Så gör man också i det här fallet. Manvill inte vara med om att satsa de medel som så väl behövs för att rekonstrueraRegioninvest i Norr. Om detta avslagsyrkande skulle gå igenom i riksdageninnebär det att mellan 300 och 400 av de anställda i Regioninvestföretagenskulle få sluta sina jobb. Det bekymrar tydligen inte . Jag är nuinte så förvånad över det. Som jag sade börjar jag vänja mig vidkallsinnigheten från moderathåll. Låt mig något kommentera inlägg. Jagtror att det hade varit riktigt om han hade börjat det inlägget med att citeravad som har varit Regioninvests uppgift. I det betänkande vi nu behandlarframgår det på första sidan att "Regioninvest i är ett helägtdotterbolag till . Bolagets uppgift är att stimulera industriellutveckling i och att därvid skapa nya sysselsättningstillfälleni länet." Det var naturligtvis en förödande historik som räknadesupp från talarstol. Det är klart att man kan konstatera att det harkostat mycket pengar. Jag är alldeles övertygad om att det finns motiv för attdessa pengar har satsats. Att man inte har lyckats, kan man så här i efterhand-vilket naturligtvis är en trygg position - konstatera. frågar om det nu är slut med de statligamedlen, om man är riktigt säker på det. Även det har understrukits avmajoriteten i utskottet. Jag menar att vi får ha tilltro till att man menarallvar med de förslag som läggs fram. Jag skall inte kommentera angreppet på dem som sutfit idetta företags styrelse, och som uppenbarligen på grund av sitt kommunal- ellerlandstingspolitiska engagemang skulle misstänkliggöras. Jag kan hålla med omatt det inte kan sättas likhetstecken mellan landstings- och kommunalpolitiskaengagemang och duktiga företagsledare. Men det är också ett sätt att vinklafrågan när man talar om dem som direkta företagsledare. Det är de inte. Jagvill faktiskt fråga: Vad skulle ha föreslagit i stället? Omman hade gått på samma linje som tidigare 7 protokoll 1983/84:56-58 skulle förmodligen inget försök ha gjorts i Norrbotteninom ramen för Regioninvest att skapa de arbetstillfällen som Regioninvestegentligen skall vara ett instrument för att åstadkomma. Det finns också en folkpartimotion med exakt sammayrkande, och jag är mer förvånad över det. Men jag tror att det är ett utslagav den litet tuffare attityd som tydligen blivit melodi. Detgäller väl att hålla jämna steg med ! Jag konstaterar bara att manhär har samma ointresse för de anställda. När man nu säger att Statsföretag borde klara detta utansärskilda medel vill jag gärna ställa ett par frågor: Var skall Statsföretag dåta medel? Vilken övrig verksamhet inom Statsföretag skall stå tillbaka för skall kunna klara den här angelägna uppgiften? Jag ämnar inte uppehålla mig längre vid dessareservationer. I ett stycke är de alldeles utomordentligt klara - de yrkar bådaavslag på de 230 milj. kr. som majoriteten anser nödvändiga för att företageninom Regioninvest i Norr skall få en rimlig chans att leva vidare och utvecklastill förhoppningsvis trygga arbetsplatser för de anställda. Jag vill därföryrka avslag på reservationerna 1 och 2. Om nu dessa båda reservationer är klara, uppvägs det, somjag ser det, mer än väl av den luddighet som står att finna både icenterpartiets motion och i den reservation som fogats till utskottetsbetänkande. I motion 193 riktas kritik mot Regioninvest i Norr för frångått sin tidigare policy som minoritetsdelägare. Och inte bara det.Motionärerna påstår dessutom att det har varit Regioninvests strävan att blimajoritetsägare. Detta skrivs i en motion där namn finns med.Det ser jag allvarligt på. vet mycket väl hur det i de flestafall har gått till! Personligen kan jag inte undandra mig ett visst medansvari sammanhanget. Jag var faktiskt med som kommunalpolitiker och bänkade ganskahårt på Regioninvests dörr för att få dess hjälp när de enskilda, Per-RichardMolén, hade dragit sig ur. Låt mig bara som ett exempel på det nämna att det företagsom heter Kiruna-Truck var just ett sådant företag som enskilda ägde ochsom var på väg in i konkurs. Det företaget har visat exempel på en ganskahygglig produktutveckling, och Regioninvest fick gå in och ta hela ansvaret. Såhar det alltså varit, och det vet . Jag har också varit med ochav partivän , som dåvarande departementschef, viaRegioninvest fått hjälp att rädda hotade arbetstillfällen i . Jag har alltså medverkat till att avkräva Regioninvest dehär insatserna, begärt att man skulle gå in med kapital och med sakkunnig hjälpi de företags styrelser som det varit fråga om. Jag tror att vi skall vara uppriktiga och erkänna att dethar varit på det sättet. I motionerna heter det att det varit Regioninvests strävanatt bli majoritetsägare och helägare till företagen. I reservationen har det iviss mån skett en ändring, och där finns en annan skrivning. Där heter det: "Genom att Regioninvest har fått bära helaägaransvaret i nästan alla företag inom gruppen har tillgängliga resurser ialltför hög grad fått sättas in för att täcka dotterbolagens förluster." Jag menar inte att det är fel att man rättar sig själv.Det sätter jag värde på. Men nog var det i grevens tid! Man kan faktiskt ocksåfråga sig, efter de inlägg vi har hört, om det verkligen är fråga om ensjälvrättelse. Låt mig ta litet mer ur centermotionen. Där talas det omatt Regioninvest i sin handlingsplan borde pröva möjligheten att sälja vissadotterföretag. höll med om det. Jag vill faktiskt fråga : Vad är det förföretag motionärerna talar om? Vilka företag är det ni vill sälja? Jag ärganska övertygad om att jag inte kommer att få något svar, och om jag skulle fådet är det antagligen en hänvisning till att det, i enlighet med era yrkanden,är en angelägenhet för Regioninvest och Statsföretag. Men jag noterar nu i varje fall att man på hållanser att vissa företag inom den här gruppen bör säljas. Jag drar dånaturligtvis den slutsatsen att det är företag inom gruppen som ger vinst ochsom möjligen skulle vara attraktiva för någon köpare. Jag skulle gärna viljaveta, , vad det är för företag som det här handlar om. Vadskulle vilja göra med de företag som inte ger vinst, ?Skulle man vilja lägga ner dem, eller vad har man tänkt sig för framtid fördem? Slutligen hävdas i reservationen - och det harunderstrukits av - att "kapacitetsminskningen", somman också här föredrar att kalla det, skall mötas med regionalpolitiska ochnäringspolitiska insatser. Vilka insatser, , är det som manvill rekommendera? Jag tror inte att det är farligt att skriva på det härsättet, för jag har inte upplevt att det varit alltför många fall där intesamhället i någon form har fått ingripa sedan kapacitetsminskningar harinträffat. 1 utskottsmajoritetens skrivning står också att man utgår ifrån attinte bara kommunala utan också statliga organ skall ha en hög beredskap för attklara den påfrestning som uppstår i samband med denna åtgärd. Det skulle som sagt vara intressant att veta litet mera omvad det är för näringspolitik och övriga insatser som här vill förorda. Med detta vill jag yrka bifall till utskottetshemställan och avslag pä de reservationer som har fogats till utskottetsbetänkande. 75PER-RICHARD MOLEN (m); Helst skulle jag vilja ha ett besked frånstatsrådet , om han är beredd att här i intyga att ingamera pengar kommer att överföras till Regioninvest efter dessa 230 milj. kr.Men vi får väl avvakta när det gäller den frågan. När man lyssnar till får man en känsla avatt om han skulle vara herre över de svenska finanserna, så skulle den allrastörsta delen av våra resurser överföras till , och man skulle glömmaandra delar av vårt land. Vi kan ju ändå inte låta känslan för fårusa i väg med oss på det här sättet, så att vi glömmer bort att använda detsunda förnuftet. När det gäller syn på Regioninvest är detinte så att vi har använt någon backspegel. Vi har tvärtom varit mycketframsynta under alla år och varit restriktiva i fråga om att satsa pengar iRegioninvest.