prot · G70966 · 1983-12-31 00:00:00 — Vi har avvecklat globalkvoten för gummistövlar, och detkommer att ha betydelse på en del håll, men det är naturligtvis inte någondramatisk åtgärd. Detta läge beror just på att vi i övrigt är så öppna och haravvecklat så mycket av handelshinder. Ändå säger vi - och det är ett konkret åtagande, intenågot allmänt tal - att vi är beredda att gå vidare. Vi driver därför frågan omen snabbare tullreduktion inom MTN-systemet,och vi vill, som jag har sagt, seöver andra icke tariffära handelshinder i samband med att vi ser över vårtGSP-system. Vi gör här alltså konkreta åtaganden också när det gälleru-länderna. Vidare gjorde påståenden om att vi på någotspeciellt sätt fördyrar klädesimporten från . Jag tror att hennesinlägg här delvis byggde på missförstånd. Frågan om tullager gäller någotannat. beslut beträffande export gick framförallt ut på att importlicens skall företes - det har ju förekommit ett stortmissbruk av licenser, vilket själv var inne på i sitt förstainlägg, varvid man har skingrat en stor del av varorna innan man har haft rätttill detta, osv. Det är fråga om en uppstramning framför allt på den punkten,och det kommer inte att leda till den typ av kostnadsökningar som vi här talarom. Huvudpunkteni interpellation gäller- och det handlar här ingalundabara om textilområdet - hur export till i-länderna skall kunna öka.Huvudfrågan där är den ekonomiska politik som förs i i-länderna. Denåtstramning som man började sätta in andra hälft i i-ländernahar slagit hårt och inte bara bidragit till att fördjupa kris utanockså till att skapa denna. upprätthöll ju mycket av sin efterfrågani i-länderna andra hälft. De drog på sig skulder, men dessavar ändå hanterbara. Vissa länder hamnade i skuldkriser, men det var möjligtför dem att fortsätta att investera och att ge underlag för kanske en miljonjobb i i-länderna. Sedan kom den utomordentligt hårda åtstramningspolitik sombörjade föras i en del länder, bl: a. av i-länder där i regeringsställning.' Det ledde till en hård strypning avefterfrågan i i-länderna, och det ledde till en penningpolitik i som drogupp räntorna och därmed dollarkursen skyhögt. lån var ofta noteradei dollar, och hamnade på två sätt i en ny kris. De fick utökade kravpå lånebetalningar genom att kostnaden för dollarlånen ökade och genom atträntorna höjdes. Dessutom sjönk efterfrågan på de varor som är u-ländernashuvudsakliga exportprodukter, råvarorna, eftersom i-ländernas efterfrågansjönk. fick alltså mindre pengar att betala sina ökande skulder med. Jag tror att detta egentligen är huvudfrågan i fruSundbergs interpellation. Den ekonomiska politiken i i-länderna är en av deviktigaste faktorer som bestämmer möjligheter att ta sig ur denekonomiska krisen. Slutligen, ; Innebär den kritik som såkraftigt riktas mot våra avtal att har ändrat politik? Det varfaktiskt så , när det gällde äldrestödet, att ni ville ha högresubventioner till textilindustrin än vad socialdemokraterna önskade. För att överhuvud taget få igenom en minskning av subventionerna måste vi i utskottethemställa om höjning av regeringens subventionsförslag. Betyder IngridSundbergs kritik här och att har ändrat sig ? Om åtgärder mot handelshinder gentemot 18INGRID (); För att svara på senastefråga vill jag hänvisa till vad jag sade i mitt anförande, nämligen att det ärca fem gånger så dyrt att rädda ett jobb genom handelspolitiska åtgärder av dentyp som förekommer på textilområdet än att göra det genom direkta subventioner.Subventionskostnaderna är i det senare fallet praktiskt taget försumbara -åtminstone uppgår de inte till . Jag begärde ordet när sade attdet avgörande för utvecklingen är den ekonomiska politik som förs i i-länderna.Jag skulle vilja komplettera detta yttrande med att säga att den ekonomiskapolitik som förs i är minst lika avgörande. De länder som vi här hardiskuterat och som exporterar varor tillSverige är praktiskt taget uteslutandeländer med en marknadsekonomisk hushållning. Bara i ett fåtal fall är det frågaom statshandelsländer eller länder med marxistisk-leninistisk ekonomi, som i 7 protokoll 1983/84:64-66 1den här debatten har vi alltså huvudsakligen diskuterat . Jag skulle vilja att svarar på en endafråga: Kommer att aktivt försöka se till att minskarimportbegränsningen när det gäller u-ländertia dels i den pågåendeförhandlingsrundan, dels, och än mer, i den förhandlingsrunda som kommer närden nuvarande är kjar? När man läser vad sade i FN:s andrautskott, ser man ju att det gällde helt klara önskemål. Jag skall be ätt fåcitera ur pressmeddelandet. Där står det bl. a.: "är berett atttillsammans med andra länder vidta åtgärder för att avvecklahandelshinder." Är vi beredda att på något område i kommande avtal meddessa länder aktivt medge en ökning av exporten till vårt eget land? MatsHellström berörde inte heller min jämförelse med och . Med de nuvarande avtalen blir det ju enökning av exporten till vårt eget land. Jag har också sagt att u-ländernasandel av den svenska tekoimporten ökar. När det gäller värderingen av de nu pågåendeförhandlingarna, som talade om, vill jag framhålla att jagskriver i svaret - och regeringen sade detsamma i propositionen -att när samtliga avtal färdigbehandlats skall det för göras en samladredovisning av erfarenheterna. De flesta avtalen är, som sagt, klara men någraåterstår. Redovisningen kommer, men vi får givetvis vänta tills redovisningenkan föreläggas . Om det blir en , kommer nord-sydfrågornaoch minskningen av handelshindren när det gäller att vara en av dehuvudfrågor som kommer att driva aktivt. Men GATT-rundan kommer inte iår och troligen inte heller , eftersom det är osäkert om man kan uppnåenighet beträffande en sådan runda före mitten av . Överläggningen var härmed avslutad. 5§ Svar på interpellation 1983/84:77 om oljeembargot mot har frågat mig om färskapressuppgifter föranleder något nytt ställningstagande från regeringens sidanär det gäller fartygen , och och också om vilka åtgärder somvidtas av regeringen för att förhindra att svenskägda fartyg fraktar olja tillSydafrika. Han har härutöver frågat om denna övervakning behöver skärpas. Då flera av frågor varitföremål för frågedebatt vill jag i första hand hänvisa till det svar jaglämnade honom på hans fråga om vilka åtgärder regeringenvar beredd att vidta för att upprätthålla oljeembargot mot . I samband med en artikel itidningen togs förnyad kontakt med Zenit ShippingAB och med , som är ägare till Uddevallavarvet. vidhåller sin tidigare uppgift attAthene inte levererat olja till sedan företaget blev delägare ifartyget 1979. Med början har övertagitsåväl vissa fordringar som det faktiska engagemang gällande och somUddevallavarvet hade i ett norskt rederi. Transaktionerna gjordes medbokföringsmässig verkan . Även Uddevallavarvets ägare vidhållertidigare givna uppgifter beträffande fartygen och . Koncernenifrågasätter inte att fartygen anlöpt sydafrikanska hamnar och att oljalossades där före Zenits engagemang. Fartygen opererades och befraktades då avett norskt rederi. som Zenit haft engagemang i fartygen har dessavarit upplagda i . 21OSWALD (vpk): Jag tackar utrikeshandelsministern för svaretpå min interpellation. Som det sägs i svaret hade vi en debatt om detta förejul. Jag fann det nödvändigt att ta upp saken en gång till, eftersom det harkommit nya pressuppgifter. Vi var ense förra gången om inställning tillembargot enligt den officiella svenska politiken, som vi tycker är bra. Vi kansjälvfallet också vara ense om att för , månad och årskärper sin attityd i dels mot det egna folket, dels motfrontstaterna och hela södra . Vi kan vidare konstatera att FN;s embargogång på gång brutits av olika stater på olika sätt, inte minst när det gälleröverträdelse av oljeembargot, som ju är oerhört viktigt för Sydafrika.Sydafrika har inte några egna oljefyndigheter. Detta naturresursrika land haralltså inte olja och är mycket sårbart i det avseendet. Det gör attoljeembargot brutits med jämna mellanrum. Det bryts medvetet av vissa stater -vi vet vilka. I arfikeln i tidningen förs fram uppgifter frånShipping i om att 52 olika fartyg, bröt motoljeembargot och lossade olja i sydafrikanska hamnar.Av dessa var enligt samma artikel 21 norskflaggade båtar. Detta är intesärskilt renommerande för vårt grannland . Det som är intressant i sammanhanget är att Zenit Shippinggenom olika transaktioner fått delägarskap i vissa av båtarna. Men här kommervi naturligtvis inte mycket längre, eftersom uppgift står mot uppgift. Norskasjömän som arbetat på de här båtarna säger tydligt och klart att exempelvistankfartyget , som ägs av , vid vissa bestämdafidpunkter varit inne i sydafrikanska hamnar och lossat olja. Detta förnekas avZenit . Det sägs att dessa sjömän ljuger. Utrikeshandelsministernhänvisar till naturligtvis och kan självfallet inte göra annatän att ta nya kontakter. Det tycker jag är bra. Jag trorpå dessa sjömän. Jag tror att fartyget har varit inne och lossat olja i sydafrikanska hamnar och , fastdet sägs att fartyget varit där för att hämta en tekniker, som ocksåutrikeshandelsministern sade till mig , och för atthämta post och reservdelar. Det är alltså uppgift mot uppgift här. kan man bara säga att - det antar jag attvi är överens om -den , utrikeshandelsministern och andra somhar ansvaret här verkligen skall leva upp till de förklaringar som vi fick höraförra gången, att vi till varje pris skall upprätthålla oljeembargot. Vi skallarbeta för det. Men det finns risker. De norska redarna har, som vi kännertill, uppenbarligen gång på gång brutit mot FN:s oljeembargo och lossat oljamed sina norska tankfartyg i sydafrikanska hamnar. När vi råkar in i ettägarförhållande, genom de olika transaktioner som varit nödvändiga, är alltsårisken stor att , utan att vilja det, kommer i en sådan här situation,som jag tycker är väldigt komprometterande och där det behövs ytterligareövervakning. återkommer till konkretafrågor. Det är tveksamt om man skall diskutera konkreta frågor i frågedebatter,som ursprungligen skulle gälla principer, men det var länge sedan det var pådet sättet i . Låt mig då svara konkret, så långt jag har uppgifter. HerrSöderqvist tar upp uppgifter om oljeskeppningar av fartyget . Jag har fått översänt till mig ett dokument från ZenitShipping, där det framgår att företaget har granskat en av Athenesskeppsdagböcker, gällande perioden från till den 5september 1983. Var och en av dessa är genomdragen och förseglad med norskakonsulatets sigill samt stämplad och signerad av vederbörande konsul i aktuellhamn vid böckernas påbörjande resp. avslutande. Vidare är varje sida i skeppsdagbokensignerad av befälhavaren, och varje vakt ärkvitterad av vakthavande styrman. Vad gäller resa från november 1981 till januari1982 anför företaget med stöd av skeppsdagböckerna, att fartyget anlöpteSaudiarabien för att inta olja där. mottogsbesked att lasten skulle lossas i dit fartyget anlände den 5 sammamånad. Utiossningen var avslutad , varpå man avgickmot Fujairah, dit man anlände för att vänta på order. Dessa erhölls och medförde att man lossadeankar och avgick med i Persiska golfen för bunkring för attdärefter fortsätta till i Persiska golfen för dellastning ochMina al Fahal för slutlastning. Fartyget destinerades till Yokkachi i Japan.Den 31 december ändrades destinationen i i . Den 15 januari 1982fick man direktiv att stoppa för vidare order. anlände fartygettill för lossning och avgick därefter mot Fujairah . ZenitShipping vidhåller uppgiften att någon leverans av olja till integjorts . HerrSöderqvist återkommer också till frågan om vad lossade i imaj 1982, vilket vi diskuterade . Vad gäller denna resa anför med stöd av fartygets skeppsdagböcker följande. anlände och ankrade på Fujairahs redd den 14 mars1982. erhölls besked om ny last, vilket ledde till att fartygetanlände till och var fullastat . förtöjde supply-fartyget vid långsidan av för överföring av proviant. Överföringen varavslutad , då fartyget fortsatte sjöresan. Positionen var ungefär 12nautiska mil rakt ost om Cape vid . passerades den13 maj, och destinationen sattes därefter till S;t Croix i förorder. Den 15 angavs S;t som lossningshamn, och dit anlände fartyget den6 juni för lossning av den totala i Arabiska golfen ilastade kvanfiteten olja. säger att han inte tror på den här typenav uppgifter. Han tror mera på de uppgifter som har lämnats i tidningenArbetaren. Det är självfallet sak. Jag vill dock fästaOswald uppmärksamhet på att den organisation som ursprungligenväckt debatten i den här frågan, nämligen det norska för detsörlige , så sent som utgav ett pressmeddelande, därorganisationen tar fillbaka sitt påstående att lossat olja i imaj 1982. Organisationen har i ett brev fill norske betraktare vidsamma tillfälle framfört att man djupt beklagar att organisationen tagit fel idenna sak. 23OSWALD (vpk): Det är intressant med sakuppgifter. Som jagsade, står här uppgift mot uppgift. Vad vi vet i det här fallet är att dennorska redarfirman A/S Haftol är en av de redarfirmor i som har varit deallra största syndarna när det gäller just brott mot oljeembargot motSydafrika. Den detaljrika redogörelse för resa som MatsHellström här har lämnat är riktig så till vida som den i mycket stora dragöverensstämmer med de norska sjömännens berättelser. Man har varit inne ochhämtat olja. Man låg utanför i storm, fick ändrad desfination och gicksedan in och lossade oljan i . Det är klart att man kan säga att man litar mer på ettnorskt rederi - vilket är beryktat i internationella sammanhang redan genomarbetet inom i , som har till uppgift atthålla rätt på sådana här transaktioner! Man kan ta rederiets uppgifter förgott, tro mer på dem än på andras. Vad jag vill komma fram till i detta sammanhang är att dethar förekommit uppenbara brott mot oljeembargot. Det finns uppgifter om detfrån personal som har varit med och lossat olja. Jag har ingen anledning att lägga mig i vad grupperna iNorge som arbetar för södra har intagit för ståndpunkt. Också jag harsett deras meddelande, men de uppgifter som Arbetaren har fått fram genomintervjuer med norska sjömän har inte tagits tillbaka. Vi stårdär vi står. Det viktiga är fortfarande att norska fartyg upprepade Om hemkonsulentverksamheten efter 1985 gånger harbrutit mot oljeembargot och att det finns mycket som talar för att också defartyg som har ägts av har gjort det. Jag kan naturligtvis intesäga att uppgifterna i journalerna från fartygens betraktare och befäl ärförfalskade, men uppgift står mot uppgift. Då måste , precis somverkställande direktören för A/S Haftol, hävda att de sjömän som sagt att dehar lossat olja i ljuger. Där står vi. Det finns fortfarande all anledning att vara mycketmisstänksam och försiktig så fort det gäller svenska andelar i sådana här båtarvilkas frakter sköts av norska rederier som uppträder på detta sätt. Jag kan bara konstatera att faktaunderlagetär tillgängligt för såväl som den organisation somursprungligen satte i gång diskussionen om denna oljelastning. Det är alldelesuppenbart att norska för sörlige , som startade debatten, hardragit helt andra slutsatser av det för samtliga tillgängliga faktamaterialetän vad har gjort. Denna organisation har för sin del ocksåstarkt beklagat att den har tagit fel i denna sak. Det är den slutsatssom man nu har dragit. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på fråga 1983/84:225 om hemkonsulentverksamhetenefter 1985 har frågat civilministern omhan är beredd att redogöra för vad som händer med hemkonsulentverksamheten efter1985. Frågan haröverlämnats till mig. Som framgår av årets budgetproposition föreslår regeringenen indragning av hemkonsulenttjänsterna vid länsstyrelserna per den 1 januari1985. Det innebär att verksamheten koncentreras till en statlig, central nivåoch en , lokal nivå. De mera långsikfiga konsekvensernaav detta kommer att bedömas av den konsumentpolitiska kommittén (Fi 1983:03).Vidare har fått i uppdrag att vidta de omedelbara åtgärderresp. lämna de förslag som övergångsvis behövs när det gäUer bl. a. stöd tillden kommunala konsumentverksamheten. 26STINA (): Jag tackar finansministern för svaret på min fråga. Frågan ställdes med anledning av uppgifterom att förslag om avveckling av hemkonsulentverksamheten skulle föreläggasriksdagen. Och finns förslaget med i årets budgetproposition. då och jag tycker alltjämtatt förslaget rimmar dåligt med vad finansministern säger i sinkonsumentpolitiska översikt, daterad : "1ekonomiskt kärva tider är det särskilt viktigt med en effektivkonsumentpolitik. Det är inte bara sociala skäl för att satsa påkonsumentpolitiken som då vinner i styrka. Konsumentpolitiska insatser sompåverkar produktionen, som rensar marknaden från dåliga eller rentav skadligavaror, som bidrar till att bromsa prisstegringarna eller som hjälperkonsumenterna att hitta rätt på marknaden och använda sina pengar på ettförnuftigt sätt, kan ge stora samhällsekonomiska vinster." Somjag ser det, är detta en del av just de insatser som hemkonsulenterna arbetarmed. Den regionala verksamheten är ett viktigt led i samarbetet mellankonsumentverk och kommuner. Närman behöver pröva statens utgifter är det viktigt att se till att manmed sitt sparande inte förorsakar utgifter någon annanstans i den statligaverksamheten. Frågan om hur man skall kunna ta till vara den kompetens som f.n. finns hos hemkonsulenterna skall prövas, sägs det. Den bästa besparingen ärdå kanske trots allt att bibehålla dem i deras roll som konsumentverketsförlängda arm regionalt. Exempelvis marknadsundersökningar är svåra att görafrån central nivå. Utbildningen centralt är ett annat exempel. Rådgivning tillde kommuner som saknar konsumentpolitisk verksamhet är ytterligare ett exempel. Jagvill ställa ytterligare en fråga till finansministern. Enligtbudgetpropo-sifionen finns konsumentpolitisk verksamhet i kommuner så att 90%av befolkningen har tillgäng till denna. Anser finansministern att detta är enfillfredsställande siffra? Vi har i direktiven fill denkonsumentpolitiska kommittén konstaterat att den kommunala konsumentpolitikenförvisso kunde utvecklas starkare och få en mera generell täckning än vad denf. n. har. Det ingår i kommitténs uppdrag att överväga hur man på ettnågorlunda hkformigt sätt skall kunna ställa en sådan här service fill allakonsumenters förfogande. 28 (): Jag häller med finansministern om att det kunde vara bättre ute ikommunerna. Men när man i budgetpropositionen uppger att av landetsbefolkning har tillgäng till konsumentpolitisk verksamhet låter det också bra.I verkhgheten är det så att av de 284 kommunerna har 46 kommunerheltidstjänster för konsumentupplysning. 32 kommuner har någon som arbetar 5-9timmar , och 29 kommuner har någon som arbetar per vecka.77 kommuner saknar helt sådan verksamhet. I mitt eget län, , medåtta kommuner, finns det två kommuner som inte har någon form av konsumentpolitiskverksamhet. har fått detta uppdrag att se överkonsumentpolitiken, som finansministern säger, skall den ha slutfört sitt Om tillsättningen av ordförande i affärsbankernasstyrelser Som jag ser det hade det varit möjligt att låta kommittén först taställning i dessa frågor - då hade också fått möjlighet attgöra sin bedömning. Först som budgetpropositionen lades fram gavregeringen i uppdrag att vidta omedelbara åtgärder, och det ärdärför helt naturligt att regeringen inte får stöd av för sittförslag. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på fråga 1983/84:252 om tillsättningen avordförande i har frågat mig om regeringenkommer att effektuera beslut och lägga fram förslag om attstaten skall utse ordförande i . Den fråga tar uppövervägs f. n. inom . Jag räknar med att endepartementspromemoria med förslag om hur ordförandena i affärsbankernasstyrelser skall utses skall skickas ut på remiss . 30OVE (); Jag ber att få tacka finansministern försvaret på min fråga. Svaret var kort och koncist, men jag beklagar innehållet idet. Jag hade nog en förhoppning att regeringen inte minst efter de affärer somhar förevarit i , hade fått mindre lust att realisera förslaget frånSAP-kongressen. står flera banker infor ordförandeskiften. Självfalletär det av intresse för bankerna att få reda på hur regeringen har tänkt sig attdetta skall genomföras, även om de säkert har en mycket sval känsla förförslaget. Det är ett mångårigt krav från SAP att man på något sättskall ta kontroll över kreditväsendet. Det har motionerats om förstatligandevid SAP-kongresserna . Senast vid kongressen 1978 beslutade man attutarbeta förslag om hur kreditväsendet skall ställas under samhällskontroll.Detta beslut effektuerades alltså inte. Men till kongressen 1981 kom det nyaförslag om förstatligande och även ett annat förslag om att en majoritet avvalda samhällsrepresentanter skulle utses i affärsbankernas styrelser. Partistyrelsen hyste då en välgrundad tveksamhet införförslagen, men beslutet blev en kompromiss innebärande att samhället -. yilketalltså betyder regeringen - bör utse ordförande i och även i deras regionala styrelser. Samhället bör också enligtdetta beslut ha representanter i pensionsstiftelser och pensionsfonder. Under kongressbehandlingen av dessa förslag framfördesinvändningar. Man var rädd för att det skulle bli middagstalare eller talarevid födelsedagsuppvaktningar som skulle komma att utses. statligt tillsattaordförande är ju inte speciellt goda. Den ende verksamme statligt tillsatteordföranden avsattes ju så sent som för någon vecka sedan. Vilkenfunktion har då regeringen tänkt sig att den nye styrelseordföranden skall få?Är det fråga om ytterligare en kontrollfunktion? Det finns ju en banklag, detfinns en bankinspektion och det finns statliga representanter i affärsbankernasstyrelser. Är det fråga om någon sorts icke-etisk låneverksamhet som skallkontrolleras? Vi vet i så fall att det även i statens egen bank har funnitsärenden som har vållat mycken diskussion. Jagtycker att det här är en helt onödig inblandning i bankernas egnaangelägenheter. Om förslaget blev verklighet skulle detta skapa misstro. Detskulle skapa osäkerhet och försämrad ledningsförmåga i bankerna. Glömkongressbeslutet, herr finansminister! Låt affärsbankerna sköta presidiefrågani styrelserna utan politisk inblandning! Omlantbrukskooperationens möjligheter att be-driva aktiv medlemsvärvning För att inte.det här frågesvaret och inlägg skall läggaen grund för den fortsatta debatten i ämnet som kan komma att visa sig varafelaktig vill jag inskärpa att jag icke sagt, att det förslag som kommer attutgå från kommer att innebära att regeringen skall utseordförandena i affärsbankernas styrelser. Anf.32 (): Denna upplysning är naturligtvis positiv i den mån propositionen såsmåningom kommer att visa att regeringen inte skall utse styrelseordförande. Deinvändningar som jag reste i mitt inlägg är, tycker jag, mycket adekvata isammanhanget. Förfarandet kommer att leda tjll stora problem, till misstro,misstänksamhet och osäkerhet. Detta skulle inte gagna bankväsendet. Jag troratt de kontrollmöjligheter som redan nu finns är helt tillräckliga för attregeringen skall ha full insyn i verksamheten. Jagfår naturligtvis ge mig till tåls till dess att förslaget kommer. Eftersomförslaget är under utarbetande lär det väl inte dröja alltför länge innan detföreligger. Menjag skulle gärna vilja fråga finansministern: När kan vi räkna med attförslaget går ut på remiss? År det inom en mycket snar framtid? Överläggningenvar härmed avslutad. 8§ Svar påinterpellation 1983/84:76 om lantbrukskooperationens möjligheter att bedrivaaktiv medlemsvärvning har frågat mig om uttalanden iett beslut angående påtryckningar mot mjölkleverantörer föranledernågraåtgärder från min sida för att tillförsäkra lantbrukskoopera- Om lantbrukskooperationens möjligheter att bedriva aktivmedlemsvärvning att i enlighet med gällande konkurrens- och näringsfrihetslagstiftningbedriva aktiv medlemsvärvning och i anslutning härtill bland lantbrukarnasprida information om och propaganda för de kooperafiva idéerna. Interpellationen har alltså sin utgångspunkt i ett beslutav , .