prot · G709148 · 1983-12-31 00:00:00 — LarsUlander sade i sitt första inlägg att den ökade egenfinansieringsgrad som deborgerliga partierna föreslår på , skulle innebära en omfördelning frånbranscher med hög arbetslöshet till branscher med låg arbetslöshet. Såsomarbetslöshetsersättningen är konstruerad - med ett grundbidrag och ettprogressivt bidrag - ges det möjligheter att stödja just de kassor som har enhög arbetslöshet, . Det finns naturligtvis också möjligheter attgöra justeringar i det systemet. Vi har inte på något sätt motsatt oss sådanajusteringar. Tanken med detta system är att kassorna skall visa solidaritetinbördes. Det är på det sättet statsbidraget är konstruerat. Man kan bara beklaga attLars Ulander tydligen inte läser finansministerns Kontantstöd vid arbetslöshetm. Han kangärna få låna ett exemplar av denna proposition av mig. Jag citerade ordagrant. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 2 (kartläggning av deutslagnas situation) Utskottetshemställan bifölls med 272 röster mot 16 för reservation 1 av . Mom.4 och 5 (översyn av främjandelagen m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av - bifölls medacklamation. Mom.9 och 10 (bidrag tiU arbetsbiträde m. Utskottetshemställan bifölls med 276 röster mot 17 för reservation 3 av . Mom. 13 (allmän utformning av ett nyttlönebidragssystem) Först biträddes reservation 4 av m. fl. 47 för reservation 5 avKarin och . avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 176 röster mot 71 för reservation 4 av AlfWennerfors m. fl. 46 ledamöter avstod från att rösta. Mom.15 (introduktionsstöd såvitt avsåg kretsen av arbetsgivare) Utskottetshemställan med godkännande av utskottets motivering bifölls med 277 röster mot16 för utskottets hemställan med godkännande av den i reservation 6 av Lars-OveHagberg anförda motiveringen. Mom.16 (introduktionsstödet såvitt avsåg omfattningen) Utskottetshemställan bifölls med 275 röster mot 16 för reservation 7 av . Mom.18 (allmänt lönebidrag) Förstbiträddes reservation 8 av och med 70 röster mot16 för reservation 9 av . 204 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 231 röster mot 62 för reservation 8 av KarinAndersson och . Mom. 19 (det särskildalönebidragets utformning) Utskottets hemställan, somställdes mot dels reservation 10 avKarin och , delsreservation 11 av , bifölls med acklamation. Mom. 20 (det särskildalönebidragets omfattning) Nr 148 Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 13 av den - bifölls med acklamation. Mom. 21 (lönebidrag tillallmännyttiga organisationer såvitt avsåg omfattningen /85) Utskottetshemställan bifölls med 155 röster mot 137 för reservation 14 av . Mom.23 (lönebidrag till allmännyttiga organisationer såvitt avsåg målgmp-pen avhandikappade) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 15 av -bifölls medacklamation. Mom.24 (lönebidrag till allmännyttiga organisationer såvitt avsåg bidragetsstorlek) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 16 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom.27 (medelsanvisning till Särskilda åtgärder för arbetsanpassning ochsysselsättning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 17 av - bifölls medacklamation. Mom.28 (Samhällsföretagsgmppens organisation) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 18 av - bifölls medacklamation. Mom.29 (verkställande direktör i regional stiftelse) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 19 av och - bifölls med acklamation. Mom.30 (rekryteringen till Samhällsföretagsgmppen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 20 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.31 (Samhällsföretagsgmppens marknadsuppträdande) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 21 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom. 35 (driftbidrag till Samhällsföretagsgmppen m.m.) Utskottets hemställan, som ställdes mot dels reservation 22 av AlfWennerfors m. fl., dels reservation 23 av och , bifölls med acklamation. 5 protokoll 1983/84:148-150 Nr 148 Mom. 36 och 37 (lönsamhetskrav på Samhällsföretagsgruppen m. Fredaeen den Utskottetshemställan bifölls med 267 röster mot 19 för reservation 24 av 18 ma i 1984 Lars-OveHagberg. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom.38 (ägartillskott för investeringar inom m. Utskottets hemställan, somställdes mot dels reservation 25 av AlfWennerfors m. delsreservation 26 av , bifölls med acklamation. Mom.40 (arbetsrehabilitering av psykiskt handikappade) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 30 av - bifölls medacklamation. Mom.41 och 42 (medelsanvisning till Yrkesinriktad rehabilitering m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 31 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 (en sammanhållenöversyn av ersättningssystemet vid arbetslöshet) Utskottets hemställan biföllsmed 220 röster mot 71 för reservation 1 av m. fl. Mom.2 (uppdatering av utredningen om en aUmän arbetslöshetsförsäkring) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.3 (fortsatta förbättringar av arbetslöshetsförsäkringen) UtskottetshemstäUan - som ställdes mot reservation 3 av - bifölls medacklamation. Mom.4 (utvärdering av arbetsmarknadspolitiken) UtskottetshemstäUan - som ställdes mot reservation 4 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.5 (statsbidragen tiU arbetslöshetskassorna) Utskottetshemställan bifölls med 163 röster mot 128 för reservation 5 av . Mom.10 (vård av eget barn) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 av 66 rn. - bifölls med acklamation. Mom. ii (svårighetermed barntillsyn) Nr 148 Utskottetshemställan bifölls med 274 röster mot 16 för reservation 7 av Predapen d . Mom.14 (åtgärder mot utförsäkring) Skydd för vittnen Utskottets hemställanbifölls med 273 röster mot 16 för reservation 8 av inrkntika 1 ledamotavstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställan biföUs. 1983/84:29 Ändring i lagen (1950:382) om svensktmedborgarskap (prop. 1983/84:156) Jordbruksutskottetsbetänkande /84:34 Viss radiobiologisk forskning 1983/84:33 Ändring iutsökningsbalken (prop. 1983/84:149) 1983/84:20Vissa anslag ur kyrkofonden (prop. 1983/84:175) 1983/84:36 Reglering avpriserna på fisk m. m. 1983/84:188) Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. 4§ Skydd för vittnen m. fl. i narkotikamål, m. m. Föredrogs justitieutskottets betänkande 1983/84:24om anslag till m. m. 1983/84:100 delvis). Anf.55 (): Vid justitieutskottets betänkande nr 24 är fogade två reservationer.Reservation nr 1 har framställts med anledning av en moderat-och enfolkpartimotion angående skydd för narkotikavittnen m. fl. Hotoch våld mot vittnen, målsägande och åklagare förekommer i en oroväckande utsträckning, särskilt i narkotikamål. En ovillkorUg fömtsätt ning för att en framgångsrik brottsbekämpning skall kunna bedrivas är att samhället skall skydda dessa nyckelpersoner mot våld. En höjning av straffsatserna för övergrepp i rättssak och mened anser vi därför bör genomföras. Nr 148 Utskottet uttalade att det är av vikt att vittnen och andrasom Fredaeen den lämnaruppgifter vid rättegångar av samhället skyddas så effektivt som 18 mal 1984 möjligtmot hotelser och andra repressaUer. En del har redan gjorts för att Skvdd för vittnen 'menar emellertid att ytterligare insatser måste göras. Det bör bl. m fl i narkotika- övervägas öm det är möjligt att ge den som hotas ersättning för de ökade mål m m levnadskostnader som kan uppstå. Denna ersättningskulle tas ur allmänna Vidare bör man,enUgt vår mening, överväga frågan om en skärpning av straffet för övergrepp irättssak. När det gäller mened bör en reglering övervägas i syfte atttillgodose intresset av att effektiviteten i rättsskipning kan upprätthållas.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall till reservation nr 1. Reservation nr 2är en moderatreservation som följer upp vår kommittémotion under rubriken . Vi finner det angeläget att slå vakt om de värden som innefattas ibegreppet . Vi framhåller i reservationen att insikten om betydelsen avatt den enskilde i sitt hem kan känna sig trygg för inkräktare är väl förankradi det allmänna rättsmedvetandet: De gärningar som består i att någon trängersig in i ens hem och där begår stöld vittnar sålunda enligt vår mening omhänsynslöshet och innebär en grov kränkning av hemfriden. Mot denna bakgrundanser vi moderater det vara befogat att sådana gärningar frånstraffmätningssynpunkt jämställs med grov stöld. Meddetta, fru talman, yrkar jag bifall även till reservation nr 2 i dettabetänkande. Anf.56 (): När det gäller justitieutskottets betänkande nr 24 är huvuduppgiftenegentligen att behandla regeringens förslag om anslag till justitiedepartementetför nästa budgetår. I samband med behandlingen av regeringspropositionen, vilkenutskottet enhälligt tillstyrker, har vi också tagit upp ett tiotal yrkanden imotioner väckta under den allmänna motionstiden . Utskottetär enigt, utom på ett par punkter. Som framgått av anförandenyss föreligger två reservationer. Reservationnr 1 gäller frågan om skydd för narkotikavittnen m.fl. Utskottsmajoritetenanser, liksom reservanterna, att det är angeläget att man så effektivt sommöjligt söker förhindra att vittnen och andra som lämnar uppgifter vidrättegångar blir utsatta för hotelser eller andra repressalier. Vi hävdar dettainte bara av hänsyn till de enskilda människorna - det är naturligtvis mycketviktigt - utan också av hänsyn till att rättsskipningen skall fungera på etttillfredsställande sätt. I detta syfte skärptesunder straffet för övergrepp i rättssak ganska Det höjdes fråntvå till fängelse för fall då grovt brott AnledningentiU straffskärpningen var att det i samband med ett flertal brottmålsrättegångar- som ofta rörde narkotikabrott - fanns skäl att 68 anta att vittnen och tilltalade av fruktan för repressalier intevågade tala fritt. Nuvill reservanterna att det skall övervägas om inte ytterligare straffskärp ningar borde företas. Utskottets majoritet anser att erfarenheterna av vilken betydelse den straffskärpning som ägde rum kan ha haft bör avvaktas innan tar något nytt initiativ på det sätt som föreslås i reserva tionen. . , Ireservationen säger man också - och det var även inne på - att det borde övervägas att ge den som hotas ersättning av allmänna medel för de ökade levnadsomkostnader som kan uppstå till följd av det skydd som den hotade måste ha. Omdetta kan man väl säga att det är en vällovlig tanke. Förslaget saknaremellertid konkreta uppgifter om utformningen av systemet, varför jag ,med den tidspress vi har, avstår från närmare kommentarer. Somframgår av utskottsbetänkandet har det redan vidtagits åtgärder och pågåröverväganden i i linje med de nu aktuella motionsönskemålenoch önskemålen i reservationen. Jag yrkar därför avslag på reservation 1. Ireservation ,2 från moderata samlingspartiets ledamöter i utskottet föreslås attgärningar som består i att någon tränger in och stjäl i ett hem frånstraffmätningssynpunkt skall jämställas med grov stöd. Motiveringen för dettaställningstagande är - vilket har framgått av anförande - attdet är angeläget att slå vakt om de värden som innefattas i begreppet . Jaghar uppfattat det så att vi är ganska överens om motiveringarna ireservationen. Utan tvivel har en viss förskjutning av medborgarnas krav påskydd vid kränkningar av olika slag ägt rum. Den personliga integriteten ochtryggheten mot störningar av vad som räknas tiU hemfriden har alltmer kommit iförgmnden, i förhållande till kravet på skydd mot kränkningar av rentekonomiska intressen. Ihöstas överlämnades till regeringen ett utredningsbetänkande om förmögenhetsbrott.I betänkandet behandlas bl. a. frågan om straffvärde och straffskydd i fråga ominbrott och störningar av hemfriden. Betänkandet har remissbehandlats och är nuföremål för överväganden i . Medhänsyn till detta anser utskottsmajoriteten att inte nu skall vidtanågon åtgärd i frågan. Meddet anförda, fm talman, yrkar jag bifall till utskottets hemställan på allapunkter. Skyddför vittnen m. fl. i narkotikamål, m.m. 57 (): Några ord i största korthet om motion 1512 av och mig -det torde den vara förtjänt av. Vi har krävt ett särskilt förfarande vidtillsättande av högre domare. Man kan väl konstatera att någon motivering föravslagsyrkandet inte ges av justitieutskottet. Man får en känsla av attutskottet har tagit del men ej förstått. Kanske hade konstitutionsutskottetvarit en lämpligare instans. Vårutgångspunkt är rent principiell. Det gäller att slå vakt om den dömandemaktens oavhängighet. Man kan säga att man under de senaste 200 Skyddför vittnen m.fl. i narkotikamål, m. m. åren, alltsedanMontesquieu, har varit överens om att slå vakt om den dömande maktensoavhängighet. i utgör ett exempel på vad en friståendedomstol kan betyda. ISverige har regeringen haft prerogativ på att tillsätta högre domare. Förtjänstoch skicklighet har varit de gmnder som gällt. Vi kan se hur den offentligasektorn har brett ut sig med bl. a. reglerings- och lagstiftningsraseri. Dethar bUvit allt angelägnare att trygga själva rättssäkerheten. Det gäller attvidta varje åtgärd för att trygga domstolamas oavhängighet. Inågra remissyttranden över grundlagberedningens förslag föreslogs också att ettsärskilt tillsättningsförfarande skulle komma till för att säkerställadomstolarnas oavhängighet. Motion 1512 bör ses mot den principiella bakgmnden.Vårt förslag går ut på att justitieråd, regeringsråd, presidenter i hovrätt ochkammarrätt och ordföranden i arbetsdomstolen, bostadsdomstolen ochmarknadsdomstolen bör utses av regeringen efter en beredning av ett kollegium somförslagsvis skuUe kunna bestå av ordförandena i högsta domstolen ochregeringsrätten samt presidenterna i hovrätterna. Betänkandetredogör ambitiöst för tillsättningen av vissa av dessa tjänster, t. ex.förslagstjänster - där tillgång finns till speciella förslagsnämnder-anmälningstjänster och verkschefstjänster. Det är under den senare kategorinsom de domare vi har talat om faller. har tidigare i en motiontagit upp det önskvärda i att också de s. k. anmälningstjänsterna borde bUföremål för särskilda beredningar. Det är inte stor idé att yrka bifall till en motion, då utskottet intehar haft någon känsla för vad den principiellt avser. Detta får ses som enförsta framstöt. Jag kan erinra om den gamla latinska sentensen: Gutta cavatlapidem, non vi sed saepe cadendo. Droppen urholkar stenen, ej genom sin kraftutan genom att falla ofta. Detta är första droppen, och vi hoppas att den skallurholka stenen . Med detta anförande, i vilket ()instämde, var överläggningen avslutad. Mom. 5 (skydd förnarkotikavittnen m. Utskottetshemställan bifölls med 205 röster mot 82 för reservation 1 av m.fl. Mom.8 (grov stöld) Utskottetshemställan bifölls med 213 röster mot 73 för reservation 2 av m.fl. 5 § Kammaren beslöt attbehandlingen av de på föredragningslistan återstående utskottsbetänkandenaskulle uppskjutas till ett senare sammanträde. 6 § Svar på fråga1983/84:548 om möjlighet att överklaga beslut av kommunala bolag, m. m. har frågat mig: 1. om jag avser att vidta förändringar ilagstiftningen i den riktning kommunalföretagskommittén avser, så att beslut avkommunala bolag skall kunna överklagas och 2. om jag avser att vidta åtgärder så att en kommuninte skall kunna subventionera enskilda företag i de fall redan verksammaföretag finns i kommunen. Som svar på StenAnderssons förstå fråga vill jag framhålla följande. Kommunalföretagskommitténhar haft i uppdrag att göra en allmän översyn av de kommunala företagensrättsliga ställning. I betänkandet (SOU 1982:13) hur den medborgerliga kontrollen så långt möjUgt skall kunna behållasnär verksamhet bedrivs i företagsform. Kommittén föreslår dock intenågon generell bestämmelse som ger en kommunmedlem rätt att överklaga kommunalaföretags beslut. Kommittén lägger däremot fram olika förslag som innebär attbeslut som gäller företagen i större utsträckning än skall fattas avkommunfullmäktige och kommunstyrelsen. I sådana äi-enden blir det möjligt attanföra kommunalbesvär i frågor som gäller kommunala företags verksamhet. Vidremissbehandlingen av kommunalföretagskommitténs betänkande framkom olikauppfattningar. I likhet med bl. a. kommunförbunden anser jag att förslagen harsamband med andra kommunalrättsliga frågor. Av betydelse är enligt min meningdet utredningsarbete som pågår i statkommun-beredningen (C 1983:02). DennaskaU enligt sina direktiv bl. a. göra en samlad bedömning avkommunalförbundsutredningens och kommunalföretagskommitténs förslag ominterkommunalt samarbete. Förändringar i lagstiftningen om kommunala företagbör därför enligt min mening anstå tills beredningens ställningstagandeföreligger. Ett förslag beräknas enligt vad jag erfarit läggas fram omkringkommande årsskifte. BeträffandeSten andra fråga vill jag erinra om att kommunernas allmännabefogenheter inom näringslivspolitikens område är starkt begränsade.Grandläggande för bedömningen av i vilken utsträckning en kommun får ge stödtill näringslivet är den allmänna kompetensregeln i 1 kap. 4 § kommunaUagen(1977:179). Där anges att kommuner och landstingskommuner själva får vårda sinaangelägenheter. För att få närmare besked om kompetensens innehåll är manhänvisad till lagförarbetena och till regeringsrättens avgöranden ikommunalbesvärsmål. En närmare kartläggning av rättspraxis redovisas ibetänkandet (SOU 1982:20) Kommunerna och näringslivet. Huvudregeln är attkommunerna inte får stödja enskilda företag. Denna regel har dock vissaundantag. Stat-kommun-beredningenhar i uppdrag att behandla frågan om kommunernas roll i näringslivs- ochsysselsättningspolitiken. Ommöjlighet att överklaga beslut av kommunala bolag, m. m. Ommöjlighet att överklaga beslut av kommunala bolag, m.m. analysera erfarenheternaav de kommunala näringslivsinsatserna och belysa konsekvenserna av olikakommunala kompetensgränser inom näringsUvs-området. Mot denna bakgrund är jagnu inte beredd att göra några uttalanden om förändring av kommunernasbefogenheter gentemot näringsUvet. Även i denna del bör alltså det pågåendeutredningsarbetet avvaktas. Anf.59 i (m): Jag tackarstatsrådet för svaret på min fråga. Detråder stor politisk enighet om att skattemedel måste användas för att försvar,polis, stora delar av vårdapparaten, m. m. skall fungera på ett bra sätt.Däremot finns starka skäl att kritisera kommuner som med skattepengar går in iverksamhet där bevislig kompetens lyser med sin frånvaro och där redanverksamma företag inom branschen finns i kommunen. Omman - för att ta ett exempel - som kommun via ett kommunalt bolag medskattepengar bildar ett rederi med avsikt att trafikera linjen det redan finns andra rederier på linjen, borde detta kunna förhindras. Nären kommun med invånarnas skattepengar lämnar mycket fördelaktiga ekonomiskavillkor till ett företag och dessutom ytterst generösa förlustgarantier blirsäkert resultatet att de verksamma företagen i kommunen som inte fårnågra skattesubventioner måste lägga ned eller minska sin verksamhet. En sådansnedvridande konkurrens från kommunens sida blir ett direkt hot mot befintligaföretag och deras anställda. Beslutet som sådant blir direkt stötande ochutmanande, framför allt ur demokratisk synpunkt, då detta har fattats i ettkommunalt bolag där kommunmedlemmarna saknar möjlighet att överklaga. Idet mycket långa svaret från civilministern poängteras att kommunemas allmännabefogenheter inom näringspolitikens område är starkt begränsade, ochcivilministern säger också att huvudregeln är att kommunerna inte får stödjaett enskilt företag. Dock har denna regel vissa undantag. Jagtycker, fm talman, att detta är ett perfekt exempel på hur man inte skallbedriva verksamhet. Det kommer att leda till, vilket jag har sagttidigare, att de verksamma rederierna som har det mycket besvärligt ochkämpar hårt för sin rörelse kommer att få uppenbara problem . Jaghoppas att vi får en lagstiftning när det gäller det kommunala området sominnebär att man skall kunna säga nej och direkt hindra sådan här verksamhet iframtiden. Överläggningen var härmedavslutad. 7 § Svar på fråga1983/84:558 om regeringsbeslut om prioritering av statliga anslag tilllänsvägar har frågat mig om jag anser att det ligger i linje med ökatförtroendemannainflytande att regeringen upphäver ett beslut som en betydandemajoritet i styrelse fattat? Bakgrunden till frågan är attlänsstyrelsen bl. a. har att besluta i vissa frågor om prioritering av anslagtill länsvägar. Som svar på vill jag framhålla följande. Förden statliga väghållningen gäller en i hög grad decentraliserad planerings- ochbeslutsprocess. Den ligger i linje med de allmänna strävandena attdecentralisera beslut till regional och lokal nivå. Länsstyrelserna har numerarätt att fastställa flerårsplaner för byggande av länsvägar. Länsstyrelsenmåste dock vara överens med om prioriteringarna. Har ochlänsstyrelsen olika uppfattning, skall frågan om fastställelse hänskjutas tillregeringen för prövning. Idet ärende torde avse var inte och överens.Planen måste därför fastställas av regeringen. Allmänt viU jag tiUäggaföljande: Isträvandena att åstadkorhma en rimlig avvägning mellan centralamyndighetsintressen och de regionala kan inte alltid enighet uppnås. Frågan fåri sådana fall i sista hand avgöras av regeringen som ytterst är ansvarig införriksdagen. Detkan t. ex. gälla på områden där det från statsmakterna har bedömts nödvändigteller önskvärt att regeringen som politiskt organ styr utvecklingen eller därdet från rättvisesynpunkt är motiverat att t. ex. olika länsstyrelsers praxisskall bli likformig - eller när regeringen måste kunna dispensera från praxis.Det gäller självfallet också ärenden där besluten inte är förenliga medgällande författningar på området. Omlänsstyrelsens beslut enligt den centrala myndighetens uppfattning strider motgällande författningar, praxis eller rikspolitiska mål har den centralamyndigheten på olika områden uttryckligen getts möjlighet att hänskjuta frågantill regeringen. På motsvarande sätt har möjlighet att begäraregeringens prövning av central myndighets beslut om t. ex. fördelning avresurser inom länet eller beslut som strider mot de regionalpolitiska målen förlänet. Enviktig aspekt på detta är att det är regeringen som skall avgöra sådana ärenden.Detta synsätt har diskuterats och stötts av med anledning avregeringens proposition (prop. 1983/84:120) om regeringens befattning medbesvärsärenden. Jagfinner, och där har jag således stöd av , att den av mig refererade ordningenär väl förenlig med strävandena till decentralisering ochförtroendemannainflytande. Omregeringsbeslut om prioritering av statliga anslag till länsvägar Omregeringsbeslut om prioritering av statliga anslag till länsvägar 61 (): Jag tackar för svaret på min fråga, som aktualiserar ett viktigtproblem: Vad är stora ord och löften om ökad decentralisering värda ipraktiken? Skall politikerna på regional och lokal nivå få vidgade beslutsfunktioneroch därmed ett ökat politiskt ansvar? Är byråkrativägen kungsvägen, och skalipolitikerna endast fungera såsom rådgivare och kanske - om jag får använda ettdjärvt uttryck - politisk gisslan? Minfråga är föranledd av erfarenheterna från länsstyrelsearbete. Länsstyrelsenhar ju att fördela eller, om man så vill, prioritera de statUga pengarna tilllänsvägarna. I stor politisk bredd över alla partier beslöt iKopparbergs län att göra en annan prioritering än . Ärendetöverklagades till regeringen, som beslöt att bifalla besvären och alltsåupphäva beslut. Dock hade ytterligare en gång en bred majoriteti avstyrkt bifall till dessa besvär. En bred politisk majoritetvar alltså beredd att ta det politiska ansvaret för sitt beslut och förprioriteringen av fördelningen. Viskall också komma ihåg att det låg ett betydande ansvar i problemställningen.Det gällde frågan om en av hävd befintlig överfart över skall fåfinnas kvar även efter . strävan var att försökahinna bygga en bro färdig till den dag då färjeförbindelsen dras in.Människorna i området och näringslivet som sådant får annars en omväg på 3-3,5mil för att komma över .