prot · G70986 · 1983-12-31 00:00:00 — har, somindustriministern nämner i sitt svar, tagit upp frågan om dörrfillverkningen iett brev fill , där det framhålls att Swedish Match-koncernennu har en sådan dominerande ställning på dörrmarknaden att varje ytterligareförvärv av eller samgående med annan dörrleverantör som verkar på den svenskamarknaden noga måste prövas från konkurrensrättslig synpunkt. Jag tar fasta på det uttalande i industriministernsfrågesvar där det framhålls att industriverket avser att med utgångspunkt iutredningsresulta- ten föra diskussioner rnedbranschen om erforderliga strukturförändringar. Min följdfråga blir: Innebärdetta att man kommer att skjuta upp försäljningen av Etrigmppen i avvaktan påatt utredningen blir klar, så att man kari fä en samlad bedömning av hurstrukturen inom branschen framöver kommer att utvecklas? Som jag nämnde i mitt svar har rninskningen av nybyggandet medfört atthemmamarknaden för fönster- och dörrsnickerier har krympt mycket kraftigt.Detta har i sin tur resulterat i att företagens kapacitetsutnyttjande är lågt.Prognoserna visar att byggandet i inte nämnvärt torde komma att ökaunder , varför efterfrågan på hemmamarknaden inte heller kommeratt öka. Förföretagen finns det tvä sätt att möta denna situation. Det ena är export, ochvi kan glädjande nog se att företagen har haft vissa framgångar i sinaexportansträngningar. Regeringens devalvering har naturligtvismärkbart bidragit härtill och underlättat dessa exportsatsningar. Detandra sättet att klara sig är att göra strukturförändringar genomsammanslagningar för att få mer slagkraftiga enheter. Jag vill emellertidunderstryka att alla ansträngningar måste göras för att fä upp exporten. Det ärexportansträngningarna som vi måste satsa ytterligare på, och jag vet attstatsrådet aktjvt arbetar med dessa frågor. Industriverkethar, som jag också nämnde i mitt svar, påbörjat utredningen omfönstersnickeriindustrin. Den skall ligga till grund för de diskussioner ombranschstmkturen som verket avser att föra med branschen. Här finns iprogrammet olika stödformer för att underlätta strukturförändringar ochexportsatsningar. Det finns strukturgarantier, stöd till kollektivaexportsatsningar och stöd till utbildning. Jagutgår ifrån, herr talman, att de samtal och överläggningar som skall kommatill stånd mellan verket, branschen och de fackliga organisationerna kommer attta upp aha dessa frågor. Naturligtvis - och där håller jag med interpellanten -måste vi göra allt för att stärka och utveckla denna del av svensk industri.Sverige behöver en stark byggmaterialindustri, och där är ju de småsnickeriföretagen viktiga bitar. Överläggningenvar härmed avslutad. 16 § Svar på fråga1983/84:330 om de värnpliktigas hemresor 38 FörsvarsministerANDERS THUNBORG: har frågat mig om jag är beredd att ta initiativ tillförenklingar och reducerad byråkrati, när det gäller värnpliktigasledighetsresor. Berördamyndigheter arbetar f, n. med att genomföra den långtgående decentrahsering medlokalt kostnadsansvar för de vämpliktigas ledighetsre- sor som föreslogs iproposition 1982/83:115 om förbättrade förmåner åt värnpliktiga m.fl. och somriksdagen lämnade utan erinran. Detta förutsätter individuellt utfärdadebiljetter och en kontrollerbar fakturering. Det system som används förbiljettbeställning är enUgt vad jag har inhämtat ännu inte färdigutvecklat. Jaghar inte för avsikt att ta några initiativ i denna fråga, utan jag har fulltförtroende för att ansvariga myndigheter fullföljer de intentioner som framgårav riksdagsbeslutet. I detta arbete ingår avvägningen mellan nödvändigakontrollåtgärder och onödig byråkrati som en viktig del. 39 RUNETORWALD (c): Jag ber först att få tacka försvarsministern försvaret. Bakgrundentill min fråga är att när en värnpliktig skall resa hem i samband medtjänstledighet och veckoslut, skall han skriva enbiljettbeställning i fem exemplar, få den underskriven av en kompaniadjutantsamt därefter bege sig till en SJ-resebyrå där erforderlig biljett utfärdas.Vad som sedan händer med de ohka exemplaren är en för mig förborgad hemlighet.Jag räknar emellertid med att ett ganska stort antal tjänstemän pä SJ, SAS,Linjeflyg och inom försvarsmakten har att ta befattning med de här biljetterna. Nusäger statsrådet att fattade beslut om en långtgåendedecentralisering med ett lokalt kostnadsansvar för de värnpliktigasledighetsresor. Det är riktigt. Men, säger försvarsministern, det förutsätterindividuellt utfärdade biljetter och en kontrollerbar fakturering. Detbetvivlar jag att har tagit ställning fill. Vidaresäger försvarsministern att - det låter litet hugnesammare - det pågår ettarbete där avvägningen av nödvändiga kontrollåtgärder och onödig byråkratiingår som en viktig del. Undermin tid som värnpliktig - det ligger - hade vi ingagratisbiljetter, men vi hade ett enkelt system, som innebar attkompaniadjutanten gjorde upp ett schema. Han visste att A skulle åka dit, Bdit, C dit osv. Den enda avvikelsen från vecka till vecka var att denvärnpliktige beordrats att vara vakt, blivit sjuk eller fått kompaniförbud. Detbmkade vara en av de tre sakerna som gjorde att man inte kunde åka hem tillfamiljen. Då gjorde kompaniadjutanten de justeringar som behövdes, och sålämnade han uppgifterna till SJ för att man där skulle få veta att det kommer28 man som vill åka frän till , 30 man som vill åka mot ,så och så många som vill åka mot , osv. Så var saken klar. Detär ju likadant nu - de vämplikfiga åker rimligen hem till sin bostad i normalafaU. De är alltså desamma från vecka till vecka. De värnpliktiga skiftar inteså ofta sin bosättning under vämpliktsåren. Därför vill jag verkligen vädjatill försvarsministern: inte lugnt! Det här har pågått, såvitt jag kanförstå, , och fortfarande gäller det omständliga förfarandet attvarje enskild värnpliktig varje gång han reser hem skall behöva fylla i enblankett i fem exemplar som skall hanteras av flera tjänstemän vid ett stortantal tillfällen. Det gäller egentligen bara att räkna ut hur mycket pengar somhamnar hos försvarsdepartementet, hur mycket som hamnar hos SJ eller hos nägonannan. Tryck på och se till att det händer någonting snart! Jag har redan i mitt svar berättat att arbetet på att finna enklaremetoder pågår. Jag kan tala om för att vi under de senasteveckorna blivit informerade om arbetets fortgång. Vi kan se fram emotförenklade metoder när det gäller ersättningar för värnpliktigas heriiresor. Omde ekonomiska förmånerna vid kompanibefälsutbildningen 41 (): Den sistaupplysningen noterade jag med glädje. Jag hoppas, hksom försvarsministern, attvi relativt snart kan få fram en rimligare hantering när det gällerersättningar för värnpliktigas hemresor. Överläggningenvar härmed avslutad. 17 § Svar på fråga1983/84:331 om de ekonomiska förmånerna vid kompanibefälsutbildningen 42 FörsvarsministerANDERS THUNBORG: har frågat mig dels hur informationen om de nya reglemabeträffande ekonomiska förmåner vid kompanibefälsutbildning ordnats, dels omjag avser att vidta några åtgärder för att hälla de berörda eleverna ekonomisktskadeslösa om informationen uppenbarligen lämnats . RuneTorwald ställer sina frågor mot bakgrund av arfiklar i dagspressen där vissavärnpliktiga hävdar att de på gmnd av brist pä information upplever sig luradepå den premie som tidigare utgick till kompanibefälsvärnpliktiga. Nugällande bestämmelser trädde i kraft . Dessa innebär att allavärnpliktiga som tjänstgör får ett extra tillägg tilldagersättningen med . Därmed är all obligatorisk värnpliktsutbildningersatt enligt samma princip. Det är endast tjänstgöringens längd, inte erhållengrad, som avgör ersättningens storlek. Detta är en viktig princip, som ju ävenslagits fast av . Vid frivillig och urvalsprövad vidareutbildningutgår fortfarande utbildningspremier. Informationom de kompanibefälsuttagna värnpliktigas ekonomiska förmåner samordnas medövrig information om värnpliktsförmåner. Ansvaret för denna information liggeri första hand hos försvarsgrenscheferna och hos de förband som genomförgmndutbildning. Informationen lämnas i form av såväl broschyrer föreinryckningen som muntliga genomgångar vid tjänstgöringens inledning. Som ettkonkret exempel på nyttig och omfattande information vill jag dessutom gärnaframhålla tidningen inryckningsextra, som delas ut fillsamtliga Omde ekonomiska förmånerna vid kompanibefälsutbildningen De värnpliktiga skall därefter givetvis informeras om eventuellaförändringar. Sådan information skall bl. a. lämnas i förbandsnämnden. Jag harinte för avsikt att vidta några åtgärder i frågan. 43 (): Jag tackarförsvarsministern för svaret, även om egentligen bara den sista meningen varsvar på min fråga - dvs. han avser inte att göra någonting. Jagbehöver inte gå in på några detaljer beträffande bakgrunden till frågan,eftersom försvarsministern utförligt redovisat bakgrunden i sitt svar. Isvaret talas det om hur det borde vara - på den punkten är vi antagligen heltöverens. Så som det står i svaret borde det ha gått till. I den27 januari står emellertid någonfing helt annat. De som ligger inne förkompanibefälsutbildning vid 115 i har skrivit direkt till försvarsministern.De skrev: "Viär lurade på i utbildningspremie. Dessutom har man fortsatt att fehnformera andra vämplikfiga ." Påett annat ställe i artikeln sägs om en av de värnpliktiga - vi kanske inteskall nämna namn - att han "tillhör en årskull som vid mönstringen ficklöfte om utbildningspremie, något som dock avskaffades pä våren innan hanryckte in. Vifick inte reda på det här förrän vi hade legat inne några månader och har vifått reda pä att man fortfarande använder trycksaker med den här felakfigainformationen", säger denne värnplikfige. Jagmåste säga att då är det litet väl sangviniskt av försvarsministern att sägaatt han inte avser att vidta några åtgärder. Jag hoppas verkligen att det skallvidtas åtgärder, så att felaktiga broschyrer försvinner från de ställen där manskall informera de värnphktiga och att man kontrollerar om dessavärnpliktiga har fått en ersättning under sin totala värnpliktstid som ger enrimlig täckning - det kan jag inte riktigt bedöma - för vad de väntade sig närde en gång accepterade utbildningen i fråga. 44 FörsvarsministerANDERS THUNBORG; När det gäller den reform som genomfördes föregående år tror jag inteatt och jag har olika uppfattningar. Vi är helt eniga om att denreformen var riktig, att alla som gör fler dagar än 360, oberoende av grad ochutbildning, får samma merersättning per dag. Detkan knappast vara fråga om några . som den här gmppen förlorar, för defick ju en rätt stor bit av de 5 000 kronoma för sina merdagar. De som genomgårutbildning till reservofficerare och annan frivillig utbildning har dessutomfått ännu större förbättringar. Alla som gör mertid fick alltså förbättringar. Dei fråga omtalade värnpliktiga ryckte in ,dvs. innan de nya bestämmelserna trädde i kraft - det är rikfigt.Proposifionens innehåll var emellertid känt redan i febmari eller mars månad,och det utredningsförslag som låg bakom reformen var klart redan i september1982. Det är möjligt - jag har inte någon anledning att bestrida pä den punkten - att informationen i några enstaka fallinledningsvis kan ha brustit. Jag finner det emellerfid osannolikt att devämplikfiga har varit okunniga om de nya ersättningarna i den grad och så längesom tidningsartikeln gör gällande. 45 (): Vi är nog heltöverens, försvarsministern och jag, om att de ändringar som vidtogs varmotiverade och bra. Det hela har varit en fråga om humvida informationen harnätt fram. Min erfarenhet är att det är föga troligt att värnpliktiga hållersig särskilt väl informerade om vad som händer i , vilkapropositionsförslag som läggs fram där, osv. Om den värnpliktige har fått ettpapper i sin hand där det står att om han åtar sig kompanibefälsutbildningkommer han att få den och den premien, sä nöjer han sig med det. Då tror hanatt han har svart pä vitt att det förhäller sig på detta sätt. Sedanfär han besked om ätt det kommer att gälla helt nya bestämmelser efterdet att han har ryckt in och därmed försvinner . i det blå. Jaghar ingen annan bakgrund till detta än denna tidningsarfikel. Med rriin frågahar jag velat framhåUa vikten av att man åtminstone ser fill att informationenframöver blir riktig och att de vämplikfiga under sin utbildningsfid inte fåren sämre ersättning totalt än vad de räknade med när de ryckte in. Vi brukar juinte fatta beslut om retroakfiv lagstiftning, dvs. att ett beslut fåråterverkan bakåt i fiden. Överläggningenvar härmed avslutad. 18§ Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1983/84:371 av OlleGrahn (fp) till kommunikafionsministern om privatisering av nedläggningshotadejärnvägslinjer: F. n. finns det ett flertal järnvägslinjer somhotas av nedläggning eller kring vilka det pågår utredningar. har isin trafikpolitiska motion framfört tanken pä att låta även från SJ friståendeintressen utnyttja befintliga järnvägsanläggningar. Med anledning av attFöretagareförbundet framfört intresse att överta vissa järnvägslinjer somannars skulle föreslås bli nedlagda vill jag fråga kommunikationsministernföljande: Hurställer sig kommunikationsministern till möjligheten att från SJ och länshuvudmännen fristående intressen övertar trafiken på sådana järnvägslinjer somannars hotas av nedläggning? 1983/84:372av BertU Fiskesjö (c) till statsrådet om den enskildes frihetoch arbetslagstiftningen: I en tidning kunde man läsa om tvålikartade händelser i en sydsvensk stad: Bordtennisspelarnai klubben Rekord hade av fritidsnämnden fått låna en lokal för att hålla entävHng. Klubbmedlemmarna själva ställde fram bord och stolar och tog eftertävlingen bort desamma. För detta självsvåld från ungdomars sida krävs kommunennu på . i skadestånd av . FamiljekooperativetPinochio hade bestämt sig för att driva ett privat daghem för sina barn.Socialnämnden var beredd att säga ja till detta inifiativ, men kunde intebesluta eftersom facket vid MBL-förhandlingar sade nej och tänker begäracentrala förhandlingar. Medutgångspunkt i dessa händelser vill jag fråga om statsrådet, som på senare tidhållit flera tal om frihet, är beredd att vidtaga åtgärder för att förhindraatt svensk lagstiftning medför inskränkningar i den enskildes frihet av härangiven art? 1983/84:373av () till industriministern om sysselsättningsskapandeåtgärder i vissa glesbygdskommuner: kommun vid svensk-finska gränsen är nuatt betrakta som katastrofområde ur arbetsmarknadssynpunkt. Detta på gmnd avnedläggningar och indragningar inom såväl privat näringsliv som offentligsektor. Direkt och indirekt rör det sig om ett 150-tal jobb i en kommun därarbetslösheten redan nu hgger . Kapitalägarehar under de borgerliga regeringsåren stimulerats till snabba klipp snarare äntill investeringar för produktion . Ett företag i ,, med nära 50 anställda, skickar ut de sistauppsägningarna. Matarengi Skinnfabrik skall enligt uppgifter i massmedia läggasned med omedelbar verkan. Rafionahseringen i skogen fortsätter. Skolor måste läggas ned. Med hänvisning till detanförda vill jag fråga industriministern: Vilkaåtgärder kan regeringen förväntas vidta för att förbättra och ökamarknadsföring och export av produkter som kan framställas i glesbygdskommunersom , och därmed bidra till att vända trenden till en positivekonomisk och industriell utveckling? 19 § Kammaren åtskildeskl. Tisdagenden " *''"