prot · G70989 · 1983-12-31 00:00:00 — a. från kommun, där man har haft mycketstora bekymmer och där man under hand av länsarbetsnämnden ocharbetsmarknadsstyrelsen fått reda på att det inte är någon idé för kommunen attplacera ungdomar i enskild sektor, eftersom det ändå inte skulle bli någonplacering där. Man har , vilket jag hoppas att arbetsmarknadsministern kanbekräfta, fått nya besked. Man kan vända sig till länsarbetsnämnden och AMSigen och under hand få nya besked. När det gäller omfattningen vill jag peka på att det inte bara är attsjunga jubelsånger över varje tusental ungdomar som får möjlighet att vara iungdomslag, för det skapar förvisso en del bekymmer som vi kanske inte varfullt medvetna om från de fyra partier som träffade överenskommelsen. a.visade det sig att genom att man placerade alla i offentlig sektor är det nuoerhört svårt för kommunerna att ge teknikstuderande praktikplatser för denobligatoriska prakfik som de skall ha för att kunna fullfölja sinautbildningar. Det visar sig att det börjar bli problemafiskt för de här friaprojekten - "Ring så springer vi", osv. - att få uppdrag från denoffentliga sektorn, dvs. från kommuner och landsfing. Jag är alldeles övertygadom att det kommer att dyka upp ytterligare problem. Vi skall nog vara litetnyanserade när vi talar om omfattningen. Enligt min uppfattning, och jag har enkänsla av att det gradvis håller på att bekräftas, är ungdomarnasfillgänglighet på arbetsmarknaden av avgörande betydelse för deras möjligheteratt få jobb. Därför måste vi hantera ungdomslagen med utomordentligförsiktighet i den delen så att vi inte får inlåsningseffekter. Slutligenvill jag återkomma fill något som har diskuterats utomordenfligt litet i dagensdebatt, nämligen avtalsfrågorna. Blir det någon gemensam överläggning medarbetsmarknadens parter, eller har arbetsmarknadsministern frånträtt sinfidigare uppfattning som hon dokumenterat i uttalanden och annat, att vibehöver lägre ungdomslöner? Ge oss nu ett besked om lärlingsutbildningen! Jag skallhelt nöjd lämna den här debatten om arbetsmarknadsministern går upp italarstolen och säger: Ja, vi ställer upp bakom förslag, somligger på bord, om ytterligare några tusen lärlingsplatser. Anf.49 Arbetsmarknadsminister : Herr talman! Det finns förvissoproblem, och det kommer säkert att finnas nya problem som vi inte har fantasinog att förutse . Men om vi skall ägna oss åt att bara diskutera dem, blir det ganska lätt ensituation där vi drabbas av handlingsförlamning. Jag tycker att av en fungerande ungdomslag har visat vad det betyder när människorförmår att resa sig ur den här problemsituationen och ta sig an verkligheten påett positivt sätt. Man skall inte glömma problemen och stoppa undan dem, menman kan inte låta dem ta överhanden. ; vet lika väl som jag att det ärLena som har ansvaret för lärlingsutbildningen, och därför kan jaginte kommentera den utöver vad jag har gjort här . Om verksamheten med ungdomslag vice talmannen anmälde att anhållitatt fill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligarereplik. 50FRIDA (); I morse ringde jag till den som i vårt länhar hand om ungdomslagen. Jag frågade honom: Om du spontant skall ge dinaintryck av ungdomslagen, vad säger du då? Han svarade genast: Jag är mestförvånad över att det har gått så lätt att få fram meningsfull sysselsättning.När jag nu lyssnade till och hörde hans höga tonläge var detnaturligt att jag mot bakgrund av mitt samtal med arbetsförmedlaren frågademig: Vem är det som jagar ? Vad ligger bakom allt det här? Vem ärBengt Wittbom rädd för? Varför vill han krypa ur överenskommelsen? Sakfrågornakan ju inte vara anledningen till hans höga tonläge. När vi i utskottet träffade överenskommelsen sade vi bl.a. - och vi uttryckte det klart och tydligt - att vi hade förståelse för att dedelvis nya förutsättningarna kunde leda till svårigheter inledningsvis. Jagvill poängtera att även kan räknas till inledningsskedet. Närbeslutet om ungdomslagen togs kunde väl inte ens de mest optimistiska ana skulle ca 22 000 ungdomar ha engagerats i ungdomslag. Vad somskett visar att det fanns ett stort behov av ett nytt arbetsmarknadspolitiskt instrumentför att ge ungdomarna en chans att komma ut på arbetsmarknaden. Det visar ocksåatt det fanns en beredskap hos kommuner och arbetsförmedlingar. Jag villframhålla att även i detta fall är framgången med ungdomslagen helt beroende avdet engagemang som fanns hos de enskilda individer som har haft att omsättalagen i praktisk verklighet. Efter de erfarenheter jag har fått ta del av är jagpersonligen överraskad över att det har gått så bra. I hade för envecka sedan ca 1400 ungdomar fått arbete i ungdomslag. Som en följd avungdomslagen hade också 350 fått anställning med rekryteringsstöd - och detta iett län där man har haft ytterst svårt att över huvud taget placera en endaungdom utan arbetslivserfarenhet. Jag hade före lagens tillkomst ett sammanträffande medflera arbetsförmedlare. En av dem var litet skepfisk då det gällde i vilkenutsträckning ungdomarna skulle komma att acceptera lagen. När jag träffat honomnu efteråt, har han varit positivt överraskad. Dels hade man i hans kommun fåttfram flera platser än man hade ungdomar, dels hade man Om verksamheten med ungdomslag dessutom kunnat placera alla. Ingen hade varit ovillig attta ett jobb, utan alla var mycket glada över att komma ut ur den förödandearbetslöshetssituation som de hade upplevt. Den här arbetsförmedlaren var ocksåglad och tacksam över att han personligen hade givits möjlighet att aktivtbidra till att en stor grupp ungdomar fått arbete. Det är psykiskt mycketansträngande för en arbetsförmedlare att försöka slussa ut ungdomar utanarbetslivserfarenhet på en mycket hård arbetsmarknad. Det personliga engagemangethos dem som arbetat med lagen har varit stort på många håll, och får de seresultat av sin möda. Lagen kom till av omtanke om ungdomarna. Ungdomarna ficken chans. De har utnyttjat chansen, och de flesta har med liv och lust ochengagemang gått in för att reda upp sin egen situation och sina kamraterssituafion. Jag skulle vilja uppmana att tänka på detta när mörkaorosmoln kommer farande över honom. Jag tycker också att borde vara glad överatt han här i har medverkat till att lagen kom till. Den har ändågett så många ungdomar en chans och betytt mycket för dem. Sedan kan det händaatt någon är besviken över att inte vandrade vidare med vpk, mendet positiva för ungdomarna borde väl ändå litet grand balansera det som kanvara negativt ur den synpunkten att man vandrar en egen väg - eller hur, BengtWittbom? Det är givet att alla 22 000 kanske inte upplever sinsituafion som helt posifiv. Men sammanfattningsvis har det kommit fram oerhörtlitet negativism hos ungdomar, arbetsförmedlare och kommuner. Ändå har detkrävts en mycket stor extra arbetsinsats för att få alla planer att fungera. De flesta har visat att de med glädje gör enkraftansträngning för att komma fill rätta med ungdomsarbetslösheten. Säkerligenär denna inställning grundad på den stora oro för ungdomens framtid som harfunnits hos de många människorna - och som också var orsaken till lagenstillkomst. 51BENGT WITTBOM (m) replik: Vi är inte, , ledsna föröverenskommelsens skull eller för att vi i fått vara med och konkretpåverka ett beslut. Det är inte så ofta som vi har den möjligheten närsocialdemokraterna regerar. Då är det mest föredragningar, yrkanden ochvoteringar-t. o. m. på områden där vi faktiskt är överens. Det går ibland såfort att man inte ens upptäcker det. Vad vi är bekymrade över är det faktum att en väsentligdel i överenskommelsen inte fullföljs. Jag hade förstått er argumentation litetbättre, om ni hade lämnat den gymnasiala lärlingsutbildningen i den omfattningsom den hade i budgetproposifionen. Men det har ni inte gjort, utan ni harminskat den. Jag måste fråga mig hur ni i rimlighetens namn kan inbilla er attvi skall stå här och sjunga regeringens höga visa när ni på ett så flagrantsätt har visat att ni inte bryr er om den delen av överenskommelsen ochriksdagens uttalande. Jag kan,, förstå att arbetsmarknadsministern tar chansen att igen glida undan genom att säga: Lärlingsutbildningenär inte vi i ansvariga för. Ja, det är inte vi iarbetsmarknadsutskottet heller. Men det gör inte allvaret i riksdagensuttalande eller i den överenskommelse som bl. a. och jag harträffat mindre. Ni måste förstå att om ni inte lämnar ett klart besked om vadsom kommer att hända med lärlingsutbildningen har ni naturligtvis minskadtrovärdighet - i alla fall vad gäller oss - när vi skall diskuteraarbetsmarknadspolitiken . Det är på det viset. Eftersom arbetsmarknadsministern inte vill svara måste jagvända mig till : Får vi ett besked om lärlingsutbildningen? Om viinte får ett besked om att den kommer att byggas ut i enlighet med vadriksdagen uttalade i överenskommelsen, har vi all anledning att också ifortsättningen vara utomordentligt försiktiga med att för framtiden bli luradeav socialdemokraterna. Det är fakfiskt detta som det handlar om. Välkommen upp i talarstolen, , och ge ossett besked om lärlingsutbildningen! Om verksamheten med ungdomslag 52FRIDA () replik; Jag hade aldrig väntat mig att någon annan moderat skulle sjunga regeringens höga visa. Men BengtWittbom borde kanske ha litet självbevarelsedrift och inte så hårt angripa denungdomslag som han i har varit med om att stödja. Många av BengtWittboms partikamrater och vänner ute i periferin upplever fakfisktungdomslagen som mycket positiv. De som i kommunerna har haft att ta ställningfill dessa frågor och de som på ett mycket konkret plan jobbar medungdomsarbetslösheten känner en oro - de må vara moderater eller tillhöra någotannat parfi. Här har de fått ett instrument att arbeta med och det har deupplevt som positivt. Innebörden av den överenskommelse som vi har träffat kommerman lättast underfund med genom att läsa texten i arbetsmarknadsutskottetsbetänkande. Det vi sade är följande: "Från de synpunkter arbetsmarknadsutskottethar att företräda är det önskvärt att en ytterligare utbyggnad kommer tillstånd redan under innevarande budgetår i den utsträckning detta visar sig varapraktiskt möjligt." Det är denöverenskommelse som vi har träffat. Då vill jag säga till att han skulle göralärlingsutbildningen en stor tjänst, om han gick ut och försökte tala om för deberörda att de skall utnyttja de platser som finns. Jag såg ett TV-program dären av partivänner pratade vitt och brett om att man borde halärlingsutbildning. Han var från i . Jag tog kontakt med länsskolnämnden i ochundrade om man där inte hade kvar något av sin lärlingsutbildningskvot. Jagfick svaret att man aldrig har utnyttjat kvoten för lärlingsutbildning. Det finns en skrifthg överenskommelse, och det äringenting som säger att någon har frångått den. Men, , gör en insats för Om verksamheten med ungdomslag lärlingsutbildningen - gå till dem som kan anordna sådanutbildning och se till att platserna utnyttjas, innan ni hojtar efter fler! 53 () replik; Om det är något parti i den här somhar gjort något för lärlingsutbildningen så är det moderata samlingspartiet. Jag förstår att och socialdemokraternakänner sig lätt pressade av den debatt som de, vilket vi känner väl till, möterockså i sitt eget parfi i denna fråga. Jag kan förstå sätt att resonera.Socialdemokrafin har ju skaffat sig ett nytt språkbruk. Högre budgetunderskottpåstås vara lägre budgetunderskott, rekordhög arbetslöshet påstås varaminskande arbetslöshet, färre lärlingar påstås vara fler lärlingar, så det ärklart att resultatet av debatten inte kan bli annorlunda. Kommer man överens med moderata samlingsparfiet om atthantera lärlingsutbildningen precis i enlighet med det som ur arbetsmarknadsutskottets betänkande skall man vara utomordentligtskicklig om man skall kunna vrida det fill att man fullföljer överenskommelsen. Det är möjligt att ni så har vant er vid att behandlaparter i överenskommelser så pass vårdslöst att ni inte bryr er så mycket omdenna fråga. Arbetsmarknadsministerns ovilja att lämna besked och FridaBerglunds sätt att snurra runt när det gäller att vi inte skall hojta omlärlingsutbildning är ett besked om att det tyvärr har gått så långt medsocialdemokraterna. Jag har arbetat kommunalt under ett antal åroch jag har samarbetat med socialdemokrater i ungdomsarbete vid många, mångatillfällen. Jag har haft den erfarenheten att om man kommer överens med ensocialdemokrat står han fast vid den överenskommelsen. Det har alltid varittryggt att veta detta, för det är inte alltid så lätt att komma överenseftersom vi står så pass långt ifrån varandra. Den här uppfattningen har vihaft skäl att revidera då vi har sett hur socialdemokraterna har brutit andraöverenskommelser. har vi fått en utomordentligt god lärdom själva här iriksdagen. Kommer man överens med socialdemokraterna om attlärlingsutbildningen skall byggas ut, då går socialdemokraterna hem fillkanslihuset och drar slutsatsen att de i stället skall minska lärlingsutbildningen. Det förhåller sig precis så som jag sade i mitt förstainlägg: Ni tycker inte om lärlingsutbildningen, ni vill inte bygga utläriingsutbildningen och ni tycker att det är otäckt att ha fått dettariksdagsuttalande på halsen. Men, snälla , om ni vill ha någotsamarbete , var hyggliga och försök i alla fall att följa deambitioner som uttalat sig för! Såsom uttryckte sigbeträffande de ambitionerna kan aldrig fler bli färre - det är en fullständigomöjlighet. Vi väntar , herr talman, på att skall behandladet förslag om en ökning av antalet lärlingsplatser som vi har lagt påriksdagens bord. socialdemokraterna sin överenskommelsen. Om verksamheten med ungdomslag sista chans att bevisa att de står kvar vid Nr 89 Anf, 54 () replik; Från socialdemokratins sida har vi sagt attlärlingsutbildningen är ett komplement till annan gymnasial utbildning. Det äralltså inte på något sätt fråga om att "snurra runt". Vad jag ville säga var att det är viktigt att skapaopinion för sina åsikter. Men försöker här komma ifrån enöverenskommelse. Ju mer jag lyssnar på , desto klarare framstårdet att vad saken gäller är att inte vill stå för vad han harskrivit under. Han försöker komma ifrån det genom att hävda att han anser attdet varit prakfiskt möjligt att göra mera, men den frågan har inte vi haft attta ställning till. Ungdomslagen kom till för att ungdomarna skulle få enchans att komma ut på arbetsmarknaden. Under den korta tid lagen varit i krafthar 22000 ungdomar fått en sådan chans och utnyttjat den. Jag har träffat mångaav dem, och de har med glädje talat om att de nu kommit ur den situation med arbetslöshetsom många av dem upplevt som förnedrande. Jag tycker därför inte attmoderaterna kan använda ungdomslagen som grund för att skapa opinion för sininställning till lärlingsutbildningen. Ungdomslagen har kommit till förungdomarnas skull, och jag tycker att skall vara glad över atthan har varit med om att ställa sig bakom den här i . Känn litetglädje över att så många ungdomar kommit ut på arbetsmarknaden! Ni har talat om ungdomsgarantin under väldigt många år.Det blev bara ord - det skapades inte särskilt många jobb därigenom. harändå 22000 ungdomar kunnat komma bort från en meningslös tillvaro, och de haren chans att komma ut på den öppna arbetsmarknaden. Det visar bl. a. de 250rekryteringsplatserna i , där man inte på mycket länge har haftmöjlighet att anställa någon utan arbetslivserfarenhet. 55 (): Jag måste få delta med ett litet inlägg idenna debatt, just därför att den berör ungdomslagen. har haft högarbetslöshet. Endast har haft fler arbetslösa. Men trots attGävleborgs län är bland de hårdast drabbade länen i ochtrots att antalet sysselsatta i s.k. arbetsmarknadspolitiska åtgärder är väldigtstort, är de lediga jobben nu fler och varslen betydligt färre än vid samma tidförra året. Detta kommer sig av den satsning man gjort på främst ungdomslag ochrekryteringsstöd. Om man tar del av den framtagna statistiken frånAMS beträffande ungdomslagen, finner man att mitt län ligger mycket väl frammenär det gäller ungdom i arbete i ungdomslag. Efter de som lagenfunnits har vi 1419 ungdomar i ungdomslag. Det är den högsta siffran i landet.Som god tvåa kommer , och därefter kommer . Det har sagts mig att många ungdomar har kommit in på sittförsta val. Ungdomslag - en tillfällig lösning i väntan på ett riktigtjobb på den öppna marknaden - är en inskolning i arbetslivet frånpassiviserande arbetslöshet. En flicka sade till mig: Om jag inte haftungdomslaget skulle jag inte kommit upp . vet jag att jag harnågon eller några som väntar på mig. Jag har även mött föräldrarnas reaktion och derastacksamhet för ungdomslagens tillkomst. Att deras ungdomar har fått någotmeningsfullt att fylla sin fidigare sysslolösa fillvaro med visar de ideltacksamhet för. Att det sedan, som det har sagts tidigare här , kan finnasproblem är helt naturligt. Det speglar ju vardagslivet för oss alla. Vi skall emellertid komma ihåg att många ungdomar är ovanavid livet ute på arbetsmarknaden. De är ovana att arbeta i grupp, att passatider. De är ovana vid de hänsyn man måste ta, men tack vare ungdomslagen fårde möjlighet till en fin inskolning på det här området. Vad skulle de här ungdomarna göra om de inte hadeungdomslagen? Kanske skulle de sova eller driva ute på stan. Vad ärfritid för den redan sysslolöse? skall vi se framåt, och vi bör komma ihågatt det första jobbet sällan är det sista. Med ungdomslag i botten kommer mångaproblem att vara avklarade vid ingången i ett arbete på den öppna marknaden förvåra ungdomar. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följande interpellationer framställts 1983/84:114av () till statsrådet om Riksradions produktioni distrikten: När senast, ,fattade ett större beslut om radions och televisionens framtida verksamhetupptogs som första punkt när det gäller programverksamheten distriktens andelav produktionen för både radio och television. beslöt då att distriktens andel avriksradioproduktionen skulle öka från till . Det skulle innebäraväsentligt ökade resurser fill distrikten. Så harinte blivit fallet. Distriktenproducerar av det totala riksradioutbudet. Riksradioledningen har förklarat att den är nöjd medden andelen och har i en framlagd utredning planerat att skära nedantalet distrikt från tio till ferfi och även minska antalet anställda idistrikten. Förslaget innebär bl. a. attsamtliga fem kvarvarande distrikt ligger längs Sveriges kuster, och endistriktschef har också oroat undrat över "Sveriges kustradios"möjligheter att ta hand om det programstoff som finns i inland. Somett exempel kan nämnas att distriktet i , som producerar 250riksradiotimmar , enligt förslaget skall tas om hand avriksradiodistriktet i utan att det senare får någon som helstpersonalförstärkning! I motsats fill den nu nämnda utredningen, som arbetadesfram , finns en annan utredning som lades fram så sentsom . Den utredningen, ledd av f. distriktschefen ,pekar på de möjligheter Riksradion har att förstärka Riksradions möjligheteratt höja Riksradions utbud både kvanfitativt och kvalitativt genom överföringav personal från till de tio distrikten. Därmed skulle Riksradion fåmöjlighet att klara det av fastställda kravet på avprogramutbudet från distrikten. Till yttermera visso visar den Breitholtzska utredningenatt stora ekonomiska vinster skulle kunna göras genom den inriktningen. Därmedskulle två av de viktigaste målen för Riksradion kunna uppfyllas: en effektivare,rationellare, kvalitativt bättre radio, som producerar program till lägrekostnader, samt att det av uppställda målet om en 40-procentig andelav produktionen kan uppnås. Medhänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet; Avser statsrådet att vidta åtgärder för attriksdagsbeslutet, om att av Riksradions program skall produceras idistrikten, skall kunna förverkligas? Meddelande om interpellationer . 1983/84:115av Margö (vpk) till statsrådet om sjukhuskosten: En undersökning som gjorts på 21avdelningar vid 14 nordiska sjukhus visar att praktiskt taget varenda patientav de undersökta led av allvarlig näringsbrist. Vid iGöteborg har sambandet mellan undernäring och vårdtid hos 200 kirurgpatienterundersökts. Det visade sig att patienter med flera tecken på undernäring hadebetydligt längre vårdtider, i vissa fall dubbelt så långa mot normalt, och tretill fyra gånger fler allvarliga komplikationer efter operationen. Andraundersökningar som presenterats har visat att det förekommer"svält" hos äldre patienter inom långvården. Med anledninghärav vill jag fråga sjukvårdsministern; Finns detbelägg för att patienter inom den svenska sjukvården svälter? Om så är fallet, vad är orsaken till sjukhussvälten ochvilka åtgärder tänker regeringen föreslå för att patienterna skall garanteras tillräcklignäringstillförsel? 1983/84:116av (vpk) till jordbruksministern om ökade järnvägstransporterför att minska luftföroreningarna; Frågan om den s. k. skogsdöden ärett problem som skapat berättigad oro, såväl utomlands som här hemma.Tillsättandet av en särskild arbetsgrupp för ett handlingsprogram motskogsdöden är ett uttryck för denna oro. Försurningen har ett välkänt samband med svavelutsläppen,men senare års forskning har också visat kväveoxidutsläppens stora roll isammanhanget. Trafiken svarar för av kväveoxidustläppen och för ca 10%av svavelutsläppen. Den tunga trafiken, och då främst lastbilarna, svarar förstora delar av såväl kväveoxid- som svavelutsläpp. Även om åtgärder nuförbereds mot utsläppen från personbilar så återstår att åtgärdakväveoxidutsläpp från den tunga trafiken. Utsläppen från en enda tung lastbilper kilometer är 10-15 gånger större än för en personbil. Det finns inte hellermöjligheter att på något avgörande sätt minska kväveoxidutsläppen från dennatunga trafik genom avgasrening. I detta läge uppkommer den naturliga frågan ommöjligheterna att flytta över en större del av transportarbetet på trafikmedelsom i mindre omfattning förorenar miljön - främst järnvägarna. Det är välkäntatt järnvägen har betydande outnyttjad kapacitet, vilken är möjlig attdisponera för långväga godstransporter, varvid utsläppen av svavel ochkväveoxider skulle kunna minska kraftigt. Mot bakgrund av den hotande skogsdöden vill jag därförfråga jordbruksministern: Ingår inom ramen för arbetet att minska kväveoxid- ochsvavelutsläppen planer på ett bättre utnyttjande av järnvägen för långvägagodstransporter? 1983/84:117 av () till utrikesministern om enfredlig utveckling i : Regeringen beslutade attbevilja 12 milj. kr. till hjälpprogram för behövande iKampuchea. har fidigare bidragit till uppbyggnaden avflyktingbyar i FN:s regi i gränstrakterna mellan och . Mångaav dessa byar totalförstördes i brutala attacker från devietnamesiska ockupationstrupperna. Har regeringen nu erhållitgarantier från regeringen i att dessa attacker inte kommer att upprepas? 1983/84:118av (vpk) till industriministern om beslutad nedläggning avverksamheten vid Stockviksverken i : Enligt information från KemaNordspresstjänst kommer PVC-verksamhe-ten i Stockviksverken att försäljas till NorskHydro, varvid produktionen upphör i Stockviksverken. motsvarande verksamhet i . Regeringen harenligt uppgift redan beviljat förvärvstillstånd. Självfallet har detta meddelande skapat oro.Sundsvallsregionen har enligt länsarbetsnämndens i 3260 öppet arbetslösa och över 2 100 i beredskapsarbete ellerarbetsmarknadsutbildning. Det är dessutom bekant att KemaNord ansökt om befrielsefrån realisationsvinstbeskattning i samband med försäljningen till det norskaföretaget. En sådan skattebefrielse angives till ca 100 milj. kr. och måste idagens statsfinansiella läge vara svår att motivera. Jaghemställer därför om svar på följande frågor fill industriministern: Kommer dennedlagda verksamheten vid att medföra ökad arbetslöshet i området? Kan man utgåfrån att en eventuell befrielse från reavinstskatt medför nya industriarbeten iområdet? 14 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts