prot · G709107 · 1983-12-31 00:00:00 — är jag gladöver att både parti och mitt parti gick emot sönderstyckningenav då den en gång genomfördes. En effekt av densönderstyckningen är just det kostnadstryck som man har och som har letttill att man nu av ekonomiska skäl vill lägga ned produktionen i distrikten. Detredogörs i svaret för hur länge avtalet med staten gäller. Det gäller ett bratag till. Jag vill ändå fråga kulturministern: perspektiv har dennuvarande regeringen för utvecklingen av på litet ,exempelvis bortom det avtal som vi nu har? Det måste naturligtvis finnas någonhelhetssyn på hur det skall se ut . Hur passar distriktsorganisationenin i detta perspektiv? OmRiksradions produktion i dbtrikten Debatten om , och specifikt om Riksradions produktion,rör sig egentligen om tre olika företeelser och blir i någon mån svårgripbardärför att man inte i varje skede av debatten definierar de tre områdena. Delsrör den frågan om programproduktionen utanför , dels rör dendistriktsorganisationen, dvs. produktionens organisation, dels gäller denytterst - och det tycker jag egentUgen är det mest intressanta-programinnehållet i Riksradions sändningar, dvs. vad programmen speglar ochvar de kommer ifrån. Närriksdagen har diskuterat dessa frågor vid beslutstillfällena, när man talar omprinciper och i översikt, har man alltid talat om programmens innehåll och omvikten av att våra etermedia kan spegla landet i dess helhet. Idet sammanhanget känner jag mig tvungen att något - mycket lätt -tillrättavisaPer . Han är en person för vilken jag hyser den allra störstarespekt, men när Per åberopar demografiska fakta om som ettstarkt argument vill jag säga att detta i och för sig må ha relevans, men om viväljer den typen av tyngdpunktsbeskrivning med hänsyn tillbefolkningsföratsättningar, då kommer det inte att göras många program i detlän som representerar eller de andra län som ligger längre norrut.I själva verket har vi en mycket stark ambition att bortse frånbefolkningstyngdpunkterna för att kunna medge beskrivningar och program ocksåfrån områden där det inte bor så många människor. Man skall alltså inte behövarepresentera en befolkningsmässig tyngdpunkt för att få möjlighet att finnasmed i radio. Jagser egentligen inte någon motsättning mellan Per och mig. Jag villebara göra denna precisering, eftersom jag föratsätter att vi på den punktenändå är överens. Detcentrala är alltså att vi har ett programinnehåll som är tillfredsställande. Jagvill påminna om vad som faktiskt sades vid de diskussioner som fördes iriksdagen 1977/78. I propositionen sägs att det är viktigt att vi får ett brettutbud inom flertalet programområden för Riksradion. "Det är angeläget attriksradion får möjlighet att också på andra orter bygga upp egna redaktionersom blir mera jämbördiga med och då det gäller att bidra OmRiksradions produktion i distrikten till rikssändningarna meden bred och varierad programproduktion. Det blir riksradioföretagets egen sakatt avgöra vilka orter som bör väljas för lokaliseringen av de förstärktariksradioredaktionerna. Jag utgår emellertid självklart från att de redan välutbyggda redaktionerna i och behålls. Vid planeringen bör iövrigt en utgångspunkt vara att minst en av redaktionerna förläggs tiU en ort iNorrland." Dettasades beträffande radioproduktionens organisation. Vad sades då om innehålletoch om sändningstiden? "Jagräknar därför med att den större delen av de riksradioprogram som producerasutanför skaU komma från redaktioner som ingår i det egna företijget.Exakt hur många och hur stora dessa redaktioner skall vara bör avgöras avriksradioföretaget självt inom de ramar som gäller för dess verksamhet. Dockbör dessa redaktioner åstadkomma ett så stort antal program citt de tillsammansmed vad som erhålls från lokalradion och eventuellt TV-företagets distriktmotsvarar av sändningstiden i riksradion." Manförde alltså redan i det sammanhanget ett resonemang som förde in Lokalradion iperspektivet. Jag skall inte gå in i någon detaljdebatt om procentsatser hiteller dit. Den typen av sifferexercis bUr ofta ganska meningslös. Vissasändningstimmar måste räknas bort, eftersom de inte rimligen k.an utlokaliseras- därom har alla varit överens. Det är ibland svårt att diskutera beroende påvilka bastal man väljer för den ena eller den andra punkten, . (ag skall alltsåavstå från att exercera med siffror. Låtmig när det gäller Lokalradions andel ändå säga att jag tror att det vore djuptolycldigt om man nästan definitionsmässigt utgår från att lokalradioföretagenaldrig kan producera program som kan vara värda att sändas av Riksradion. Jagmenar att det är tvärtom. Vi har en i huvudsak mycket bra lokalradio ute ilandet, som förmår göra mycket intressanta program. Jag tror att man i högregrad än nu faktiskt skulle kunna sända en del av de programmen som riksradioprogramöver ett rikstäckande nät. Jaghoppas att denna diskussion inte skall leda till att man definierar bortLokalradion som en sämre sorts radio. Det är den faktiskt inte. Den är enfullvärdig radioverksamhét, som i långa stycken mycket väl platsar iRiksradioE. Låtmig, när vi talar om vad som har hänt efter 1978, påminna om att det i debespanngsbeslut som vi till följd av den ekonomiska situation som vårt landbefinner sig i har tvingats fatta, faktiskt har ingått reella nedskärningarockså för . Även det är viktigt att komma ihåg. När jag så sentsom i en proposition lade fram ett förslag om en mycket bestämdbesparing på korrigerades det förslaget av . Jag harinte någon anledning att inte respektera detta, men det innebar en ytterUgareökning av besparingskraven i form av ett genereUt besparingskrav, som rimligenmåste träffa alla områden inom verksamhet. Jaghar konstaterat att Riksradion naturligtvis inte kan sätta sig över riksdagsb<:sluten.Jag har sagt att det är radionämnden som har att tolka avtalets uppfyllande.Den tolkningen skall jag alltså avstå från att göra. Detär som har anledning att diskutera den utredning somföreligger. Jag skall inte i förväg kommentera förslag som behandlas i enutredning som skall föreläggas styrelsen. Än mindre kan jag, ,för förklara vad en utredare eller flera utredare i en kommitté kanha avsett med den ena eller den andra beräkningen. Frågor om vad utredningenegentligen menar och om vad den innehåller måste naturligtvis ställas tillutredningen via . Vilketperspektiv har jag då, avslutningsvis, på radion ? Det är den frågasom Per ställer. Jag har i åtskilliga sammanhang understrukit att vii vårt land behöver ha en nationell radio- och TV-produktion. Vi behöver ocksåha hyggliga resurser för den verksamheten. Det är viktigt att vi i detmediaperspektiv som vi går in i, med en rad impulser från andra länder, sertill att vi faktiskt har kompetens för att själva producera program och att vihar möjligheter att göra det från olika delar av landet. Jag ser detta somoerhört viktigt. Det är ett av skälen till att regeringen så bestämt haravvisat ekonomiska äventyrligheter som har grundats på förhoppningen att mankortsiktigt skulle kunna sända ett eller annat underhållningsprogram som man möjligen inte har chans att sända. Vi slår vakt om den nationella radio-och TV-produktionen. Viutgår från att radioproduktionen också kommer att ha mycket storbetydelse, även om många invånare ägnar en större del av sin tid åttelevisionsapparaten. Radion är utomordentligt viktig för vårt samhälle, ochden skaU vi måna om. Därför gäller de riktiinjer som har fastlagts. Vifår anledning att inför en ny avtalsperiod pröva i vad mån vi kan flytta frammål och i vad mån vi vill förändra mål. Men vi är - hoppas j ag - överens omatt vi skall värna om ett självständigt radioföretag också . OmRiksradions produktion i distrikten Anf, 24 (): Eftersom i sitt anförande vände sig tillmig, vill jag göra en kort kommentar. Fördet första vill jag säga att jag har tagit del av Riksradios ekonomiunder ett par , och den målsättning som vi lade fast - jag var med om attfatta beslutet - och de ekonomiska ramar som vi sedan harfått har icke riktigt korresponderat. Därför har ledningen fått inrikta mycketav sitt arbete på att hitta rationaliseringsuppgifter och besparingar. Fördet andra vill jag säga att frågan om den utredning som här har åberopats ochsom har vållat mycken diskussion och stark kritik kommer styrelsen att behandladen . Vi har fått in remissvaren från samtUga distrikt. Jagfick för sedan av kulturministern ett frågesvar, där han sade att hanavsåg att tiUsätta en parlamentarisk beredning när massmediekommittén hade lagtfram sitt förslag. Jag sade då att jag bedömde situationen så, att frågan hadekommit i ett nytt läge. Därefter har kulturatskottet behandlat en motion isamma ämne. Även om utskottets betänkande inte är justerat har utskottet,enligt de informationer jag har fått, uttalat sig i samma anda, dvs. OmRiksradions produktion i distrikten att det bör tillsättas enparlamentarisk beredning. Jaganser att en sådan beredning skall diskutera den framtida organisationen,ekonomin och programutbudet. Personligen har jag kommit fram till uppfattningenatt står inför organisatoriska förändringar och att vi harmycket att vinna på detta. Mina tankar går i den riktningen att jag tror attdet vore bäst om vi fick ett radioföretag och ett TV-företag. Anf.25 (jUNNAR (): Bara en kommentar till inlägg. Jag tycker också attdet är riktigt att man, som kulturministern sagt, beställer en nydjupgående utredning, med en total översyn av Riksradions verksamhet. Det ärbra, och jag tycker att man skall invänta den utredningens arbete innan manciVer huvud taget företar sig någonting beträffande distriktskontoren. Därförhoppas jag att styrelsen, när man sammanträder , tar fasta på deimautredning och att man inte företar sig någonting förrän den lägger framresultatet av sitt arbete. Statsrådetsade att han för sin del avstod från att gå in i programstatistiken, och jagkan hä förståelse för det. Men från riksradioledningens sida är man mycketangelägen, inte minst inför denna debatt, om att presentera statistik. Deberäkningar som resulterade i påståendet att distriktsproduktionen är uppe i anser nog många bygger på felaktiga premisser. Jag kan inte riktigt frita migfrån tanken att det kan vara så att riksradioledningen med dessa justeradesiffror vill informera oss om att det rör sig om en produktion på i rant tal39%. Jagvill säga till kulturministern att vi alla är eniga om att företa besparingar.Detta uttalar man nu litet varstans ute i landet. hade detsocialdemokratiska partiet i län sin kongress. Den gjorde ett uttalandeom detta. Flera sådana kommer inom de närmaste dagama där behovet avbesparingar påtalas. Men som jag sade i mitt första anförande anser man inteatt besparingar görs genom att distrikt läggs ned. Omden här utredningen får verka objektivt, tror jag att det inte är alldelesuteslutet att man kan uppnå besparingseffekter även i de större distrikten.Några av de; andra talarna har också berört detta. Det kan finnas pengar atthämta t. o. m. i . Jag är inte alls främmande för den tanken. Jagvill också säga om mitt eget hemlän, att vi uppfattar att utredningsförslagetär förödande. Det kommer att innebära att distriktskontoret i skallbevaka genom att öka sin produktion med . AvKarlstadskontorets produktion på skall alltså, enligtutredningens förslag. Göteborgskontoret överta medan övriga 5,6timmar radio från bara försvinner. De bara försvirmer! Såblir effekterna förmodligen i län efter län som kommer att beröras avindragningairna. Ävenom riksradioledningen själv anser att det gjorts en utmärkt utredning, somledningen till fullo ställer sig bakom, är det, precis som har sagt, frågaom en hastigt tillyxad utredning, som genomförts . Den fårabsolut inte ligga till grand för några förändringar. Jag hoppas i stället attvi, i och med inhopp i debatten, har fått en försäkran om attstyrelsen över huvud taget inte kommer att fatta beslut om någraåtgärder innan den parlamentariska utredningen har fullgjort sitt uppdrag. Anf.26 (): Med anledning av kulturministerns tal om programmens kvaUtet känns detangeläget för mig att betona att jag inte - och kanske inte heller någon annan- menar att det skulle produceras sämre program på Lokalradion. Men jag saderedan i mitt första inlägg att det är skillnad mellan att göra program pålokalradionivå - med den publik och med de arbetsmetoder man har på den nivån- och på riksradionivå. Liksom menar jag att det var riksdagensavsikt att just Riksradion ute i distrikten skulle producera de nu . Närdet gäller besparingar säger kulturministern att de kan träffa alla områden.Ja, det är sant. Men jag tror att det är god ekonomi att flytta produktion tilldistrikten. De kan göra besparingar och kan i många fall producera billigareprogram än de som görs centralt. Sedanmåste jag med anledning av en passus i svaret få ställa en fråga. Det står isvaret att det i första hand är en uppgift för radionämnden att pröva huravidaRiksradion följt de regler och riktlinjer som gäller för verksamheten. Jag harhär avtalet och radiolagen. I lagen står i 7 §: "För granskning avradioprogram som förekommit i randradiosändning finnes radionämnden." Avdetta framgår väl inte klart att den skall granska också andelen sändningarfrån oUka distrikt. Det finns visserligen en rad till: "Regeringen meddelarnärmare bestämmelser om nämndens verksamhet." Jag känner inte till debestämmelserna, men är det alldeles säkert att radionämnden kan gå in och frågavarför det sänds , då det skall sändas ? Jag är inte riktigt säkerpå att jag har förstått det här rätt. Jag vill gärna ha ett förtydligande pådenna punkt. Närdet så gäller distrikten skrev reportern vid att de intressantaste distrikten drabbas. Ja, det kan ju varahans bedömning, men jag tror att det ligger mycket i det han säger. Närdet gäller mitt eget distrikt. , den särpräglade region som jagkommer ifrån - de väldiga avståndens land - och allt som trots allt numerafinns där uppe genom lyckUga satsningar på kultur, universitet osv., så är jagalldeles säker på att det som man nu föreslår är mycket negativt. Rektorn förUmeå universitet, , säger: Vi vill ha kvar Riksradion. En rad andrapersoner som arbetar där med kultur och utbildning säger detsamma. Därför menarjag att den beredning som man nu talar om verkligen på allvar måste fråga sigom man kan gå den föreslagna vägen. Jag är mycket förvånadöver vad jag läst i tidningarna om att OmRiksradions produktion i distrikten OmRiksradions produktion i dbtrikten Radios koncernstyrelseuttalat sig den 16 febraari. Enligt pressen sade man: Vi visste ing<;nting.Man visste att det pågick en utredning, men att den skulle komma med dessaoerhört starka krav kände man alltså inte till. Detfinns i - och det gäller säkert mnt om i landet - en starkopinion mot förslaget. Det är inte rätta sättet att göra besparingar. Det ärinte heller säkert: att det blir några besparingar, och förslaget går emot heladen uppläggning av politiken som vi har haft. Vi har tänkt på att spridaproduktion och verksamhet och sett till att hela landet speglas på ett bättresätt. Jagvill här säga några ord om det som står i utredningen. Man tycker inte att detär så noga i vilket hus programmen görs. På s. 2 i utredningen står bl. a.följande: "Vi tycker inte att antalet produktionsorter har avgörandebetydelse för programkvaliteten." Det har däremot tyckt. Jag ärövertygad om att Riksradion skulle kunna bli ännu bättre med en koncentrationtill få mi;n starka produktionscentra i landet. Utredningsförslaget är helt istrid med de tankar man nu haft på de flesta håll då det gällerkultur, massmedia osv. Jag vill mycket skarpt protestera mot att man kanframföra sådana tankar som man gett uttryck för i den här utredningen. 27 JOFIN (vpk): Kulturministern säger att man kan dela upp det här komplexet i treolika företeelser: programproduktionen, distriktsorganisationen och innehållet.Jag är helt ense med honom om det. Det är bl. a. just på grand av att detgäller tre olika delar som jag ser det som mycket allvarligt att man ämnarrycka i en av dessa delar, nämligen distriktsorganisationen. Jaghar mycket svårt att förstå det argument som kulturministem använde, attriksdagen egentligen beslutat att det skall finnas ett kontor i , ett iMalmö och minst ett i . Jag tycker inte att det argumentet hör hemma idagens debatt. Det finns ju nu tio kontor utbyggda, och frågan är vad somhänder när man tar bort fem av dessa. Det är ju det som är det intressanta. Eftersomdet är besparingssträvanden som har föranlett den här utredningen, måste manställa sig frågan: Kan man spara pengar på något annat sätt? EnUgt min meningkan man göra det. Jagskall inte använda alltför mycket siffror, men jag har uppgift på att det vidRiksradions distrikt finns 264 anställda. Det är av företagetstotala personal. Vi kan lämna den diskussionen om distrikten svarar för 32eller därhän, eftersom denna procentsiffra tydUgen är mycket osäker.Distrikten har av företagets totala personal, men de medel som distriktskontorendisponerar tmder /84 uppgår till totalt 79 milj. kr. Detmotsvarar av den totala budgeten. Om man försöker göra besparingar genomatt lägga ned fem distriktskontor, måste det bli fråga om mycket små effekter. Omman dessutom skaU försöka behålla bevakningen på dagens nivå - dvs. det skallvara möjligt att geografiskt täcka in hela området - måste det innebära enormamerkostnader. Jag ifrågasätter om det över huvud taget är möjligt att fortsätta denverksamhet man har, t. ex. om skall täckas in endera från Luleåeller från . Jagvill anföra några exempel. Sträckan mellan och - ettavstånd - motsvarar i det närmaste sträckan . Detmåste vara svårt att sköta bevakningen av ett så omfattande område från Luleåoch . Och inte blir det bättre om man sköter bevakningen från Umeå.Både sträckan och sträckan är . Lika orimUgtskulle det vara att lägga ned distriktskontoren i eller och habevakningen i . En förändring skulle medföra rese- ochtraktamentskostnader. De anställda skulle tvingas tillbringa många timmar påresande fot för att hinna bevaka en så stor region. Den8 mars deltog jag i en liknande debatt. Jag sade då att det var önskvärt medrådram. Jag hoppas verkligen att riksradioledningen inte fattar ettbeslut som går i samma riktning som utredningens förslag. Det måste varamöjligt att ta fram ett bättre beslutsunderlag än utredningens. Även i dettaavseende håller jag med . Vidarehar utredningen av de anställda på distriktskontoren upplevts som en blixt frånklar himmel. Nog är det märkligt att en så viktig fråga utreds utan att de somberörs fått någon som helst kännedom om vad som försiggått. Det är högstanmärkningsvärt. OmRiksradions produktion i distrikten 28 PER (vpk): Jag tror att statsrådet och jag i granden inte ärsärskilt oense. Jag kan utan vidare påstå olika saker, men det kan intestatsrådet på grund av sin ställning. Regeringen får ju inte blanda sig i SverigesRadio, som är ett fristående företag. Det blir således en skillnad iframtoningen. Jaghar tidigare i debatten strävat efter att hålla mig till sådant som övrigatalare inte närmare berört därför att jag vill undvika upprepningar. Även idetta anförande skall jag försöka undvika sådana. Förstvill jag säga något om den demografiska medelpunkten i , dvs. Örebro.Därmed inte sagt att jag är emot att län har ett eget distrikt. Ettav skälen till att det mellansvenska distriktet skall bevaras är just läget.Därför finns det också ett centrum i , ett i och ett i Malmö- det är tunga demografiska centra i . Detta var anledningen till attjag förde fram det här argumentet. Det är bl. a. på grand av läns demografiskaläge som parti försöker lansera länet som etttransportcentram. Tillsaken: Först och främst är det glädjande att konstatera att det tydligen intekommer att hända någonting - att distrikten inte kommer att läggas nedomedelbart - utan att man kommer att överväga denna fråga ytterUgare, som bl.a. Det kan vi vara glada åt. Detsom kulturministern sade om den allmänna policy som jag efterlyste tycker jagockså är bra. Han hävdade att vi behöver en nationell radio- och OmRiksradions produktion i distrikten TV-produktion, att dettaär oerhört viktigt, som han uttryckte sig, och att vi vill värna om ettsjälvständigt radioföretag också . Det sade han som något av ettsvar på vad jag efterlyste beträffande den framtida policyn när avtalet medstaten går ut. I ett läge då vi på olika sätt kommer att sköljasöver av kommersialism utifrån tror jag det är viktigt att behålla en nationellprägel på vår radio- och TV-verksamhet så långt det går. Jag vill återigenupprepa att det är viktigt att riksradiodistrikten blir kvar och att även detmellansvenska distriktet får spela en roll i detta sammanhang också ifortsättningen. 29 (); Jag vill bara kort erinra om att det faktiskt är som harålagt radio- och TV-bolagen mycket hårda besparingskrav. Vi har därför ettansvar också inför det svåra omstruktureringsarbete som måste ske. ärradio- och TV-bolagen, som kulturministern påpekade, självständiga. Men jagtycker inte att det är bara kulturministern som skall känna ansvar för att integå in i radio- och TV-bolagens interna utredningsarbete. Det är nog viktigt attvi som riksdagsledamöter också respekterar den självständigheten. Ikulturatskottet har vi diskuterat motioner med anledning av dessaorganisationsförslag, som har väckt stor oro ute i distrikten. Betänkandet ärinte justerat, och praxis är att man diskuterar ett förslag först när det ärfärdigbehandlat i utskottet. Men jag anser ändå att jag kan säga att det intefinns någon anledning att tro att kulturutskottet och kommer att ändramening när det gäller betoningen av andelen producerade program ute idistrikten. Personligen tror jag att kulturutskottet närmast kommer att betonaatt målet på kommer att stå fast. Detär viktigt att vi uttrycker - och det har vi gjort i riksdagsdebatter i den härfrågan tidigare - ett positivt intresse för ett ökat samarbete mellanRiksradion och Lokalradion, naturligtvis med beaktande av företagens olikaroller. Den förändring av administration och organisation som diskuterasinom Riksradion och övriga radio- och TV-bolag måste man ges tid för attföratsättningslöst kunna diskutera fram. Jagtycker att det var positivt att , som Riksradionsstyrelseordförande, uttalade att man nu ingående kommer att se överremissbehandlingen och naturUgtvis därefter i styrelsen ta ställning till hurman viU gå vidare. Medanledning av diskussionen om behovet av regionalt producerade program är detväl kanske också riktigt att säga att det naturligtvis är mycket viktigt attredaktionerna är lokalt förankrade och att man inte urholkar närheten då detgäller redaktionernas placering. Denparlamentariska beredning som kulturministern har aviserat kommer atttillsättas efter det att massmediekommittén slutfört sitt uppdrag. Vi har ikulturutskottet diskuterat denna beredning, och vi ställer oss mycket positivatill det förslaget. Jag vill också själv säga att jag i det sammanhanget troratt det är viktigt att man ingående prövar indelningen i flera friståendebolag. som just nu finns inomradiokoncernen. Det finns kanske anledning att ompröva nuvarande modell. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Jag har några ytterligare kommentarer och några svar på frågor i dennaganska långa interpellationsdebatt. ställde frågan om radionämnden också kan ha till uppgift att tolkaprocentsatser. Ja, det är klart att om någon vill hävda att Riksradion inte haruppfyllt sin del av avtalet med staten, så finns det möjlighet för radionämndenatt göra också den bedömningen. Det är alltså en instans som har till uppgiftinte bara att bedöma om ett eller annat program är stötande, utan primärt ärdess uppgift att bedöma hur avtalsuppfyllandet sker. Vadhar sagt och vad har inte sagt? säger attvad sade 1978 inte hör hemma i dagens debatt, eftersom vi nu har tiodistrikt. Det låter sig sägas, men i mycket hög grad utgår denna debattfaktiskt från vad sade 1978, och vi har föratsatt att det har enavgörande betydelse.