prot · G70992 · 1983-12-31 00:00:00 — Det finns bevisligen ett utrymmeför sådant, och det hade väl regeringen också kunnat ta fasta på. Vi vet inte hur stor besparing regeringen kommer att göra, och då är detsvårt att här kommentera saken. Emellertid har det inte gjorts någon kommentar vare sig avutskottet eller i dagens debatt till det förslag som vi har om att man skallförbättra skatteutjämningssystemet. Vi känner till utfallet i kommunerna enligtden utredning som har gjorts av en utredningsgrupp i . Mankonstaterar att i genomsnitt får kommunerna . per invånare i form avspecialdestinerade bidrag räkenskaper. Utfallet varierar kraftigtmellan kommunerna, från . per invånare.Skillnaderna är särskilt stora inom bidragsområden där bidragen är verksamtstyrande. Som exempel redovisas att statsbidragen per barn i åldern 0-6 årvarierar mellan . som minst och . Det ärju ganska markanta skillnader, som inte på något sätt kan vara rättvisa. Det skulle ha varit tacknämligt om man hade fått någonkommentar från utskottsmajoriteten och från dagens debattörer i den frågan. 35PAUL () replik: Jag litar inte så mycket på de härvetenskapliga undersökningarna som har presenterats, . Jag litarmera på hur praktiska kommunalmän reagerar. Jag vågar inte vara säker på att man, om sägeratt nu drar vi in bidraget till de utvecklingsstörda barnen, flyttar överpengar från andra kommunala verksamheter för att täppa till de hål som dåuppstår. Jag upplever risken som väldigt stor att man tar detta som enbeställning, som ett principiellt ställningstagande från sida, ochlåter besparingarna gå ut över just dessa områden, vilket drabbar de allrasvagaste grupperna i vårt land, dessa människor som mer än några andra behöversamhällets vård och omsorg. har alltså tyvärr inte på något sättövertygat mig på den punkten genom att hänvisa till vetenskapliga utredningaroch uttalanden. Däremot har jag ett praktiskt exempel hemifrån mitt egetlandstingsområde på hur centrala direktiv ifrån partiledare såsmåningom tvingade den moderata landstingsgruppen i läns landstingatt begära en skattesänkning på . Det pågick ganska länge, kan jag säga.År anklagades landstingsgruppen av för att man intesänkte skatten när likviditeten var så god i . moderata gruppen tvingats lägga fram ett förslag om en skattesänkning på 50öre. Så visst påverkas man av uppfattningar på centralt håll! Slutligen vill jag säga till att jag redanhar framhållit att det hade varit i hög grad praktiskt att föra debatten om denkommunala ekonomin i ett sammanhang när vi hade regeringens proposition. Jagvidhåller den uppfattningen. Det dröjer ju , så skall vi pånytt försöka hitta nya argument i den kommunalekonomiska debatten.Förhoppningsvis har vi då ett mycket bättre underlag, eftersom vi då har fåttregeringens proposition, där svaren på de frågor som bl. a. härhar ställt kommer att ges. Närdet gäller skatteutjämningen vet lika brasom jagatt det sitter en statlig utredning och tittar på den saken. När denutredningen har lagt fram sina förslag får vi ta den debatten och ta ställningtill dessa frågor. 36MARGIT () replik: uttalande förvånar mig. "Jag tror inte på vetenskap", säger han. Gäller det bara på dettaområde, eller gäller det också när blir sjuk? Är spindelväv bättreför sårbehandling än Biosept eller antibiotika ifall infektionen är mycketbesvärlig? Jag trodde inte att jag skulle få höra sådant uttalande i riksdagenår 1984. Vad sedan gäller tror jag intedet var brev som påverkade att sänka skatten. Har man en miljard ilikviditet, dvs. likviditet, är det att ge tillbaka litet avskattepengarna till medborgarna i . Man hade nämligenöverbeskattat dem. Jag är faktiskt helt övertygad om att ärbetydligt förståndigare än hans inlägg ger sken av och att han både tror påvetenskap och vet vad som varden verkliga orsaken när rättade till ekonomin litet grand iSkaraborgs län. Men jag tror att är förfärligt konservativ. Deprioriteringar som har kommit till uttryck en gång för länge sedan närstatsbidragen instiftades skall för evigt gälla, anser . Ja, inteblir det ett dynamiskt samhälle på det sättet. Försök att tänka om! 37 () replik: Dess bättre är betydligt merkonservativ och mörkblå än jag. Det är jag glad över. Men jag vidhåller attjust i sådana här sammanhang är det inte säkert att man kan lita påvetenskapliga undersökningar. Jag litar på vetenskapen i övrigt, ,det är inte fråga om annat. Men med erfarenhet av praktiskt kommunaltekonomiskt handlande vet jag att det finns starka skäl att vara mycketförsiktig i det här avseendet. Jag kan inte frigöra mig från tanken att omregering och riksdag pekar ut en speciell sektor där de anser att man kan sparapengar, är risken stor att detta kan få en spridningseffekt - att partiernasföreträdare på det kommunala planet ser saken på samma sätt, eftersom detgäller politiska ställningstaganden. Sådana ställningstaganden - det kännerMargit till - går ofta utanför vetenskapliga resonemang i olika sammanhang. Sedan är det självklart - jag har aldrig påstått någotannat - att om en verksamhet pågått kan den behöva omprövas. Jagär inte så förstockad att jag inte anser att vi kan göra det också på detområde som det här är fråga om, om vi finner bättre lösningar. Men denomprövningen - jag upprepar det - får inte gå till på det sättet att dendrabbar de svagaste och sämst ställda i vårt land. På den punkten är jagobeveklig. Tredje vice talmannen anmälde attMargit anhållit*att till protokollet få antecknat att hon inte ägderätt till ytterligare replik. 38FILIP (): Jag har anmält mig till denna debatt för attsäga något om finansieringen av affärsverkens verksamhet, och jag skall blimycket kortfattad. betänkande 1983/84:25 behandlar bl. a.tre moderatmotioner, s.k. kommittémotioner, med som första namn.I motion 2360 yrkas att affärsverkens kommersiella verksamhet bör bytaföretagsform och ombildas till bolag. I motion 2497 yrkas att en del avaffärsverkens dotterbolag försäljs, med andra ord att de privatiseras.Slutligen föreslår samma motionärer i motion 2510 att det bildas finansieringsbolagför luftfartsverkets och SJ:s kommersiella investeringar. Utskottsmajoriteten har inte gått motionärerna fill mötesutan avstyrker samtliga yrkanden. Vi moderater i finansutskottet har därför ireservation nr 22 följt upp motionskraven. I vår reservation framhåller vi defördelar vi skulle vinna genom att tillmötesgå motionärerna. Jag skall nämnanågra få punkter. När detgäller frågan om att byta företagsform skulle vid en sådan ombildningstyrelserna i bolagen direkt bli ansvariga för investeringar i bolagen ochderas finansiering. Andra fördelar skulle också vinnas med en sådan omläggning.Kraven på styrelserna skulle skärpas, och man skulle kunna utnyttjaaktiebolagslagens förmånliga avskrivningsregler. Försäljning - privatisering - av affärsverkens dotterbolagskulle förutom att ge effektivare bolag inbringa ca 300 milj. kr. Genom avgiftshöjningar och omläggning av betalningsrutinerskulle statskassan ytterligare förstärkas med 300 milj. kr. Sammantagetskulle, om vi följer reservationen, statskassan förstärkas med i runt tal 600milj. förslaget i mofion 2510 om bildandet avfinansieringsbolag, som man har rubricerat som Luftfinans och Järnvägsfinans,på ett med Telefinans likartat sätt. En effektivare och utanför budgetenliggande finansieringsform skulle vara till fördel. Vi moderater för fram dessavad vi anser bra förslag i reservation 22, som jag härmed yrkar bifall till. 39SVEN (vpk): Jag tänker med några ord beröra samma ämnesom den föregående talaren, nämligen affärsverkens finansiering, och ävenanföra några synpunkter på de statliga verkens och företagens roll i kampen motkrisen. De borgerliga partiernas krislösning innebär en hårdsatsning på de renodlade marknadsmekanismerna. Krisen, med den svaga ekonomiskatillväxten och underskottet i statsbudgeten, tas till intäkt för ständigaattacker på den offentliga verksamheten med krav på privatisering och bildandeav fristående bolag. Särskilt ordet bolag tycks - som vi hörde i FilipFridolfssons anförande - vara omgivet av en . Så har exempelvis televerketangripits för sin monopolställning, och i borgerliga motioner som regelbundetåterkommer till ställs krav på att i princip skall fungerasom linjebärare och att utrustningen i övrigt skall tillhöra den s. k.konkurrensutsatta sektorn. Den strategiska målsättningen för högerkrafterna är en"engelsk" situation, innebärande en privatisering och uppstrimlingav . Förslagen att omvandla verkstadsrörelse tillbolag har samma bakgrund. Allt detta har f. ö. medfört stor oro hos deTelianställda, som stressas med hot om personalindragning enligtuppgjorda övertalighetslistor och ökad otrygghet. Högerkrafternas kampanj pådetta område har sin motsvarighet i andra statliga verksamheter. Dessa tongångarackompanjeras av kraven på åtstramning och återhållsamhet iavtalsrörelsen, vilka ställs som man kräver skattelättnader för devälsituerade och höga vinster i industrin. Denna politiska och ideologiska offensiv från höger riktarudden mot de inslag i den statliga politiken som i någon mån kan innebärarestriktioner för storkapitalets eget svängrum och som ibland också har medförten viss utjämning. Den officiella socialdemokratiska linjen innebär tyvärr enviss 6 protokoll 1983/84:92-94 reträttoch - om än i något mildare form - ett visst anammande av liknande idéer. Enligt vår uppfattning kan också den statliga företagssektornmer eller mindre - det beror på kraftförhållandena i samhället - spela enviktig roll för att stärka arbetarklassens positioner. Denna sektor kan heltenkelt i viss mån ha en social och utjämnande uppgift, i motsats till de storakapitalintressen som anser den renodlade marknadsmekanismen allena saliggörandeoch helst vill ta hand om de lönsamma delarna av offentlig verksamhet. Vpk vill tvärtom förstärka den statliga sektorns socialaroll och koppla den till frågan om en mera planmässig hushållning som ettviktigt led i kampen mot krisen. Denna grundsyn på den allmänägda sektorns rollhandlar också om en demokratisk kamp för större folklig kontroll överinvesteringar och finansiering. Här kommer också våra förslag om förstatligandeav kreditväsendet in i bilden. De statliga företagen bör dessutom varamönsterföretag då det gäller de anställdas allmänna arbetsvillkor ochinflytande. Tyvärr finns alltför många exempel på motsatsen, då vissastatliga verksamheter inte så sällan utgör exempel på ett auktoritärttoppstyre. En demokratisk kvalitetshöjning måste gå hand i hand med strävandenaatt betona de sociala faktorerna i företagens politik. Det är bl. a. mot denna bakgrund som vpk har tagitställning till budgetpropositionens förslag om nya finansieringsformer förteleverkskoncernen. Dessa finansieringsformer innebär i princip att behovet avinvesterings- och rörelsemedel skall tillgodoses genom att och dessdotterbolag medges rätten att själva få ta lån på den allmänna kreditmarknaden.Denna fråga är vidare kopplad till den föreslagna nya ordningen med treårsplanför verksamhetens inriktning. Det här är någonting nytt i svenskstatsförvaltning, dvs. att affärsverkens finansiering frikopplas från budgeteni övrigt. Vad gäller treårsplanen har vi f. ö. uppmärksammat att denuttryckligen talar om och föreslår ombildande till bolag. Eneffektivisering och förenkling är alltid eftersträvansvärd men även fulltmöjlig, menar vi, inom ramen för verksformen - en verksamhetsform som upplevsmera trygg också av flertalet av de anställda. Vi motsätter oss därför - ilikhet med en stark facklig opinion - ombildande till bolag. ärredan nu minst lika effektivt som privata verkstäder i samma bransch. När det gäller nya former för finansiering har jag nyssnämnt vår grundställning som är att samhället skall ha kontroll överkreditväsendet. Det råder väl knappast några delade meningar om attfinansierings- och därmed investeringsfrågorna är nyckelfrågor isamhällsutvecklingen. Hur skall man annars kunna tolka den livliga diskussionom fonder som förts och som tycks fortsätta och som är om inte annat ett slagsuttryck för insikten om just investeringarnas betydelse som styrmedel? Ja,många vill säkert använda orden maktmedel i politiken. Kreditmarknadens nuvarande struktur, med privatkapitaletsdominans, innebär att stora delar av det allmänna investeringsbehovet också ärberoende av det privata kreditväsendet. Maktkoncentrationen har gått allt snabbare -affärsbanker, investmentbolag, stiftelser, försäkringsbolag osv. harkontrollposterna vid de olika bolagsstämmorna. I våra motioner gör vi ett parinvändningar mot det nya system för finansiering som regeringen nu vill introduceraför affärsverken, som man ändrar driftsformerna på ett avgörandesätt. För det första menar vi, som jag tidigare antytt, atttiden nu är inne för en mera övergripande analys av den statligaföretagssektorns roll i kampen mot krisen. Det gäller såväl på kort sikt som iett längre perspekfiv. Det gäller med andra ord viktiga målsättningsfrågor iett läge då landets riksdagsmajoritet och regeringsmakt har sin bas iarbetarklassen med dess klart uttalade strävan till en ny alternativ ekonomiskstrukturpolitik, för demokratisk kontroll och jämnare ekonomisk fördelning. För det andra anser vi det dessutom vara fel att"släppa loss" hela raden av statliga verk och bolag, som tillika -och det medges i propositionen - saknar erforderlig kompetens härför, ut pålånemarknaden och låta dem konkurrera om krediterna. Detta är, som vi ser det,äventyrligt och ägnat att driva upp lånekostnaderna. När det blir konkurrens omkrediterna tenderar ju detta att driva upp räntenivån. Den mest rafionellaordningen måste vara att gör en samlad upplåning för atttillgodose gemensamma behov. Självfallet utesluter inte en sådan ordning entotal översyn även av riksgäldens rutiner, bl. a. för att uppnå en smidigareanpassning av verksamhet till den statliga företagssektornsverksamhet i den mån det här finns brister. Det gäller, som jag sade,framför allt räntan. Vad slutligen gäller vill jag, herr talman,betona att detta verk endast utgör en del - om än en viktig sådan - av densamlade kommunikationssektorn. Flera kommunikationsverk tenderar nu atttämligen oordnat komma in på varandras områden. Utvecklingen visar dessutom påen tendens till integration mellan kommunikation/transporter och produkfion avvaror. Det är en klar tendens att man numera egentligen inte kan skilja på vadsom är transport/kommunikation och vad som är egentlig produktion, eftersomdessa funktioner flyter in i varandra. Detta hör givetvis hemma i etttrafikpolitiskt resonemang, men det bör vara med i bilden när man ser på deolika sektorerna av kommunikationsverksamheten. De bör betraktas i hela sittsammanhang - och inte sektoriseras, så att man inte får en helgjuten,sammanfattande bild av utvecklingen. Det finns alltså - som vi ser det - på olika sätt klarauttryck för angelägna samordningsbehov, liksom också behov av en långsiktigplanering som då även måste innefatta frågan om investeringarna och derasfinansiering. Med det anförda yrkar jag, herr talman, bifall tillvpk-reservafionerna.som fogats till finansutskottets betänkande 1983/84:25. 40ARNE GADD (s) replik: Den fråga som finansutskottet anser äraktuell i det här sammanhanget och som utskottet behandlar i sitt betänkande ärav teknisk natur, nämligen hur skall kunna finansiera sinverksamhet. Detta har ingenting att göra med inflytande eller bristpå inflytande över Nr 92 en sådan här central statligverksamhet. Onsdagenden t ' finansutskottets betänkandeuttryckligen sagts ifrån - och jag har 7 mars1984 fidigare i mina inlägg ocksåunderstrukit det som står i utskottsbetänkandet - attteleverkets verksamhet inte kan komma att privatiseras. Finansdebatt praktiken kommer att vara aktuelltär att de rörliga krediter som har belastat De är på . Det är i stort sett alltsammans, herrtalman. I övrigt kommer de viktiga problem som har tagit upp -hur statliga affärsdrivande verk skall styras och påverkas - att behandlas iden nu sittande verksledningskommittén. har tidigare begärt speciella åtgärder avregeringen för att stärka och statsmakternas inflytande också överstatliga bolag. Någon privatisering på det här området är icke aktuell mednuvarande regering och riksdagsmajoritet. 41 (vpk) replik: Jag noterar att här, precis som hangjorde i sitt tidigare anförande, gärna understryker att det inte får ske någonprivatisering av . Jag hoppas att han är medveten om att denuppfattningen är starkt förankrad också i den fackliga rörelsen. Om man besökerverkstäder, t. ex. vid , eller andra arbetsplatser inom , slåsman av hur oroliga de anställda är för att det skall ske en sådan härutveckling mot, som de tolkar det, ökad otrygghet. Det är därför bra att utskottetsordförande här säger ifrån att socialdemokraterna i alla fall är benägna attmotverka en privatisering. Utveckhngen innehåller många oroande moment.Riksrevisionsverket har kartlagt affärsverkens bolagsverksamhet. Om manstuderar den utredningen finner man att det har varit en väldig aktivitet närdet gäller just ändringar av verksamhetsformerna. Det finns 455 bolag inom destatliga affärsverken. De flesta av dessa har bildats som oftahar nämnts här , nämligen . Under den tiden har avdessa 455 bolag kommit till. De flesta bolagen drivs i domänverkets regi. Vihar, tycker jag mig minnas, särskilt dålig erfarenhet av just domänverketsformer för bolagsverksamhet. Det är alltså ett ganska stortantal bolag, och 1982 var totalomsättningen för dem 19,5 miljarder. Det är merän hälften av affärsverkens totala omsättning, som var 37,7 miljarder. Om manvill hårdra det litet skulle man, herr talman, kunna säga att"bolagiseringen" av den statliga affärsverksamheten har en betydandeomfattning i vårt land, när den verksamhetsform som vi kallar bolag svarar förmer än hälften av affärsverkens omsättning. Det är i och för sig spännande ochintressant, men kan innehålla ett orosmoment. 42HUGO HEGELAND (m); Jag har till att börja med en konkretuppgift, nämligen att yrka bifall till den gemensamma borgerliga reservationennr 20 rörande frisläppande av investeringsreserver. Vi anser att äveninvesteringsreserver- na ochinte bara investeringsfonderna borde frisläppas. Det finns ingen rimliganledning till att man inte skall jämställa de mindre och medelstora företagenmed storföretagen, vilka har möjlighet att göra avsättningar till investeringsfonder.Det har alltså inte de små företagen. De har däremot möjlighet att avsättapengar till s. k. investeringsreserver. För dessa finns det dock en begränsningnär det gäller utnyttjandet - pengarna måste stå inne . Vi tycker attdet är onödigt med denna begränsning. Vi hörde ju alla finansministern tala omhur angeläget det är att man ökar investeringarna. skriver utskottsmajoriteten att det inte finns någonanledning att fillstyrka ett frisläppande av investeringsfonder och att såledesgöra ett undantag för dem. Man menar att det inte rör sig om så , . Men enbart fördröjning kan vara onödig, så varför inte varalika generös när det gäller investeringsreserverna? Låt mig sedan göra några andra påpekanden. Jag hartidigare gjort reflexionen, att den omständigheten att så få är närvarande ikammaren vittnar om mycket gott omdöme hos kammarledamöterna. Det är, som detheter, waste of time att lyssna på debatter som inte ändrar på beslut. Beslutenär ju i realiteten redan fattade, och vad vi här säger är mer en redovisning avvåra olika ståndpunkter. Vi har här fått höra att det mesta av det elände som råderrörande ekonomi har tillkommit under den borgerliga regeringstiden. BoSödersten åberopade t.o.m. psykologins förträngningsteori. Men när vi övertogregeringsmakten ärvde vi faktiskt en rad problem. Den som bäst harkonkretiserat dem är ingen mindre än finansministerns rådgivare har suttit i kammaren ända fram till finansministerns sorti. År1982 gav han ut en bok med titeln sanningen om ekonomi ochde kommande magra åren. I den pekar han på att de verkliga orsakerna tillsvårigheterna är oljekrisen och att industriproduktionen från 1974föll . Vidare pekar han på de stora kostnadsstegringarna för desvenska företagen . För det fjärde pekar han på den s. k.överbryggningspolitiken under jämviktsriksdagen. alltså dessa fyra verkliga orsaker till att ekonomi var urbalans när den borgerliga regeringen tillträdde . Det var för att rättatill dem som man tvingades till underbalanseringen av budgeten. Därmed fick vien ökande statsskuld. I boken ges, tycker jag, en ovanligt sakligt tecknadbakgrund till de ekonomiska problemen, och det är således ingen mindre änfinansministerns rådgivare som står för den. Jag har vidare, herr talman, några synpunkter på enskrivning i finansutskottets betänkande som jag tycker är något beklämmande.Den gäller frågan om offentlig verksamhet och privatisering av den. Vi har nufått ett rättelseblad med anledning av två felakfigt utsatta kommatecken. I vårmotion säger vi nämligen så här: "bör allt ifrån daghem ochåldringsvård till parkförvaltning, brandförsvar och gatuunderhåll kunna ske iprivat regi." I utskottets skrivning står det så här: "börenligt utskottet allt, ifrån daghem och åldringsvård till parkförvaltning,brandförsvar och gatuunderhåll,kunna ske i privat regi." Det kan läsas som att "bör enligtutskottet allt kunna ske i privat regi". Om det senare är vad man villsäga, skall det, herr talman, inte sättas ut några kommatecken, utan då skalldet egentligen vara två tankstreck. Det betyder alltså att man kan utelämna dentanke som är där emellan. Om man däremot sätter ut kommatecken blir det enbisats som hör ihop med huvudsatsen. Vi moderater säger således inte att allt kan privatiseras.Vi vill exempelvis inte att rättsväsendet och försvaret skall privatiseras,även om man hade legoknektar som var nog så effektiva. Det ärmöjligt att man, om vi haft ett privat försvar, hade fått upp ubåten utanförKarlskrona för länge sedan. Men har vi inte ett privat försvar, och detfinns andra, principiella förklaringar till att vi inte vill privatiseraförsvaret, rättsväsendet, polisen osv. Men mycket går att privatisera. Vi har pekat pååldringsvården och barnomsorgen, och det har varit en debatt om detta.Utskottsmajoriteten har här enligt min mening en föga övertygande skrivning på s.31 i finansutskottets betänkande nr 25. "Det finns vissa verksamheter inom den offentligasektorn, där uppdrag kan läggas på privata entreprenörer. Det sker redan i dag.Det är inte finansutskottets uppgift att avgöra om det finns andra områden därdet också skulle kunna prövas. Det får bedömas från fall till fall." Det är väl alldeles riktigt. Men så fortsätter man medföljande påpekande: "Detta till trots vill utskottet för sin del sätta enbestämd gräns vid den sociala omsorgen. T. ex. vården av barn, sjuka och gamlaär en samhällelig uppgift som inte bör utsättas för kommersiella intressen.Utskottet avvisar därför bestämt en privatisering av den offentliga sektornenligt de riktlinjer som anges i motion 2031 (m)." I vår allmänpoHtiska motion pekar vi på att man mycket välkan privatisera åtskilligt. Jag tycker egentligen att den skrivningutskottsmajoritéten gjort är helt otrolig. Man säger beträffande vården av barnoch sjuka att den inte "bör utsättas för kommersiella intressen". -Det skulle naturligtvis behövas en språklig förbättring även här, herr talman,men det har vi inte tid med. - Det är ju inte fråga om att "utsätta"vården för privata intressen, utan vad det handlar om är att det offentligainte klarar av vården och barnomsorgen. Bara en tredjedel av barnen iförskoleåldern har kommunala daghemsplatser. Två tredjedelar står utanför, menderas föräldrar får vara med och betala för dessa platser. Dessutom är detabsolut inte de fattigaste som utgör majoriteten av dem som har sina barn pådaghem, om någon trodde det. Tvärtom är det redan gynnade grupper som har sinabarn där. När det gäller vem som har störst behov av daghem har man verkligensett mellan fingrarna. Men jag vill återkomma till formuleringen att vården intebör "utsättas för kommersiella intressen".