prot · G70926 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag vill fråga statsrådet: ni beredd att lyfta ut helalinjer som ligger inom gymnasieskolan för att nå denna goda sysselsättningseffekt? Statsrådet säger vidare att hon inte är beredd att geavkall på gymnasieskolans bredd i, såvitt jag förstår, dessa yrkesinriktadedelar. Nej, herr talman, det är inte heller vi. Det är därför vi har föreslagitatt den teoretiska utbildningen alltfort skall ske inom gymnasieskolans ram. Vihar föreslagit att eleverna skall spendera en ä igymnasieskolan för denna typ av utbildning. Vi har särskilt nämnt ämnenasvenska och samhällskunskap som nödvändiga för alla utbildningar, och tilldetta kommer ett antal fillval. Men vad vi vill ha sagt med vårt förslag är ju att denyrkesinriktade delen av dessa utbildningar bättre sköts ute i företagen där denmoderna utrustningen finns, där erfarenheten av arbetslivet finns och där man samtidigtmed själva yrkesutbildningen som ung människa också kan få utbildning i vadarbetsliv och arbete faktiskt innebär. Arbetslivets regler, , måste man lära sigi arbetslivet. Kan man dem när utbildningen i arbetslivet är avslutad, ökarmöjligheterna dramatiskt att få ett varaktigt arbete. Beträffande frågan om samverkan mellan skolaoch arbetsliv deklarerade jag att jag anser att den bör öka, och det är bra omvi kan hitta lämpliga former för mer av företagsförlagd utbildning. Man måsteemellertid göra skillnad mellan företagsförlagd utbildning allmänt sett ochlärlingsutbildningen. Lärlingsutbildningen är bara en liten del i detta. gör ett fel om de tror att del ärutbildningssystemets utformning som är den främsta orsaken till ökningen avungdomsarbetslösheten. Man bortser då ifrån att ungdomsarbetslöshetensutveckling har varit i stort sett densamma i allavästerländska länder, trots alt man har mycket olikartade utbildningssystem. Det här är mycket komplexa frågor, och man kam inte barasäga all mer lärlingsutbildning är lösningen på dem. Så enkelt är del faktisktinte. 37 PER (): Jag håller med statsrådet om attungdomsarbetslösheten ökar i hela västvärlden, men det är inte detta som ärpoängen. Ungdomsarbetslösheten i är skyhögt högre än iandra länder med andra utbildningssystem. När ungdomsarbetslösheten ökar både iÖsterrike och i , för del gör den, får man inte av detta dra slutsatsenalt vi alla är ungefär lika goda kålsupare på utbildningsområdet. I Österrikeär ju den totala ungdomsarbetslösheten bara en tredjedel av vår, mycket - sägerde själva - beroende på den förtroendefulla samverkan som där har åstadkommitsmellan förelagen och utbildningssystemet. Det är del jag vill åstadkomma iSverige också. Utbildningsministern säger all.lärlingsutbildningen baraär en liten del av den företagsförlagda utbildningen. Ja, tyvärr är dendel. Jag tror på all företagsförlagd utbildning, men jag trormera på lärlingsutbildning av det enkla skälet alt bara lärlingsutbildningenkan skapa en förtroendefull samverkan mellan företaget och lärlingen. Denföretagsförlagda vanliga gymnasiala utbildningen kommer alltid att litet grandha karaktären av alt eleven är gäst hos verkligheten. 38 Utbildningsminister : Herrtalman! Jag tycker fortfarande att analys av ungdomsarbetslöshetenär väldigt tunn. Det är ju mycket komplicerade faktorer som ligger bakom. ex. del förhållandet att så många av de enkla arbetsuppgifter -inlroduklionsjobb av olika slag - som förr fanns och som lämpade sig för ungdomnu i stor utsträckning har försvunnit, eftersom arbetslivet har förändrats. Jagtror all vi är många som beklagar den utvecklingen, men all så har skett ärnågonting vi får konstatera. Näringslivet har på något sätt vantsig av med ungdomar. Jag tycker att del vore bra om man i en samverkan mellanskola och arbetsliv återigen kunde vänja näringslivet vid alt räkna ungdomarsom människor som också har rätt fill jobb. 39PER (): Utbildningsministern anser att min analys avungdomsarbetslöshetens orsaker är tunn. Jag började mitt anförande med alt tala om de ekonomiskaspörsmålen, men detta får man inte diskutera med utbildningsministern, för dåfår man en reprimand av talmannen för att man har riklat sig fill fel statsråd.Vad jag i stället har gjort är att jag försökt peka på den del avungdomsarbetslösheten som hänger samman med skolan. Utbildningsministern hänvisar nu fill att lätta arbetenhar försvunnit. Men del är fakfiskt inte något som är unikt för . Lättaarbetsuppgifter har försvunnit också från , men ungdomsarbetslöshetenär där ändå bara en tredjedel av den som vi har i . Jag drar denslutsatsen att det måste ligga något i vad österrikarna säger, nämligen attungdomsarbetslöshetens låga nivå i hänger samman med den godarelationen till företagen. Statsrådet säger att hon gärna vill vänja företagen vidalt la emot Nr 26 ungdomar och vid all räkna in ungdomarna i sill arbete.Men själva den utgångspunkten för min fråga är ju att förelagenredan har visat sig positiva \'j riovember 1983 till våraförslag på ett sätt som trotsar våra vildaste förväntningar. vi på attregeringen skall göra det möjligt att låta denna positiva inställning Qfökadlärlings-också ge utslag i form av ett ökat antal lärlingsplatser, enligtde förslag som vi utbildning har presenterat. Det är ledsamt att statsrådet är så negativ och njugg isin attityd. Vi får väl hoppas att del blir bättre , då verklighetenhar kommit ytterligare ett steg närmare också kanslihusels bastioner. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Föredrogs och hänvisades Mofionerna 1983/84:129och 130 fill arbetsmarknadsutskottet /84:131 fill jordbruksutskottet /84:132fill arbetsmarknadsutskottet /84:133 till ulbildningsulskollel 1983/84:134och 135 till kulturutskottet /84:136-138 till utbildningsutskottet1983/84:139 fill utrikesutskottet /84:140 yrkandena 1-10 fillutbildningsutskottet yrkandena 11 och 12 till socialförsäkringsutskoilel1983/84:141 yrkandena 1 och 2 till finansutskottet yrkandena 3 och 4 till skatteutskottet /84:142 tillutrikesutskottet /84:143 till försvarsutskottet /84:144 och 145 tillsocialförsäkringsulskottet 1983/84:146 till kulturutskottet /84:147-150till utbildningsutskottet /84:151 till trafikutskottet /84:152 filljordbruksutskottet /84:153 och 154 fill bostadsutskottet /84:155 fillarbetsmarknadsulskollel 9 § Anmäldes och bordlades Proposition 1983/84:59Försök med uppdelning av krigsförbandsövningar inom armén 10 § Anmäldes och bordlades Motionerna Fortsatt giltighet av lagen(1974:922) om kreditpolitiska medel (prop. 1983/84:43) 1983/84:157av m. fl. 1983/84:158 av m. fl. Ändring i beskattningen av realisationsvinster påbörsaktier, m. m. 1983/84:48) för postverket (prop. 1983/84:34) 1983/84:160av m. fl. Arbetei ungdomslag hos offentliga arbetsgivare (prop. 1983/84:46) 11§ Meddelande om interpellation Meddelades att följande interpellation framställtsden 1983/84:51 av IngridSundberg (m) till statsrådet om åtgärder mot handelshindergentemot : har en lång tradition som försvarare avfrihandel i utbudet av varor mellan världens olika länder. Vi har varitföregångare när det gällt avvecklande av tullar, och i olika internationellaorganisationer medverkar till alt främja principerna för frihandel ochavveckling av olika handelshinder. Vårbiståndspolitik har utvecklats från en humanitärt inriktad hjälpverksamhettill uppbyggandet av samarbetsavtal med våra mottagarländer. Sådant samarbetegrundas på våra fyra biståndsmål och skall i ökad grad inriktas mot fatligaländer med syfte att där också nå de fattigaste människorna. Bristpå utländsk valuta utgör det största hindret för utvecklingsländernas möjlighettill ökad välfärd. En stor del av det svenska u-landsbiståndet har hittillsutgjorts av imporlslöd, men gjorda erfarenheter visar på flera nackdelar medden formen av bistånd. Enighet råder därför om angelägenheten av allu-ländernas andel av världshandeln ökar och alt deras möjligheter all bygga uppen exportindustri underlättas. Genom uppbyggnad av en effektivproduktionskapacitet ökar också självförsörjningsgrad, och de blirdärmed mindre importberoende. U-ländernasförmåga att utveckla sin industriproduktion för export är av central betydelseför deras ekonomiska utveckling. Medan u-hjälp av den bidragsgivande typen oftatycks ha passiviseral ländernas egen produktion har exporlutsikter enstimulerande inverkan på densamma. Produktionen blir effektivare och fårspridningseffekter på övrig verksamhet. Denekonomiska kris som drabbat världen har haft rent negativa effekter påutvecklingen mot ökad frihandel. Allt fler i-länder har infört eller övervägeratt införa restriktioner av olika slag. vårt egetland alt fortsatt verka för borttagandet av befintliga handelshinder tycks haavtagit. Den i viktigaste u-landsprotektionismen gäller dels textil- och beklädnadsvaror, dels jordbruksprodukter. Vi har s.k. frivilliga texfilbegränsningsavtal med 16 lågprisländer, och risk finns föratt antalet ökar. Införandel av icke-tariffära handelshinder kan inte ansesligga i Hnje med principerna för svensk utrikeshandel även om de, som i dettafall, kan försvaras med hänvisning till de undantagsregler som ryms inom det s.k. multifiberavlalet. Utrikeshandelsministern har i sitt tal i FN:sgeneralförsamlings andra utskott pekat på betydelsen av alt gå från ord tillhandling. Mot bakgrund därav och med hänvisning till det anfördaönskar jag ställa följande frågor: Vilka åtgärderhar regeringen i praktiken vidtagit för att motarbeta uppkomsten av nyahandelshinder och för att genomföra uppföljningsprogrammet från VI? Kommerregeringen att aktivt verka för att svenska, icke-tariffära, handelshindergentemot undanröjs? 12 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1983/84:157 av () till utrikesministern omåtgärder med anledning av vissa rapporterade brott mot de mänskligarättigheterna i : Enligt en rapport från AmnestyInternational finns det nu bevis för att hemligaavrättningar utförs i de iranska fängelserna. Detta skulle innebära att antalet avrättningar liggeravsevärt över den officiellt angivna siffran 5 000 personer sedan revolutionen1979. Bland offren återfinns tonåringar och havande kvinnor.Internationell rätt förbjuder avrättningar av dessa grupper. Tortyrförekommer i stor utsträckning. Mot bakgrund av detta vilj jag fråga utrikesministern omvilka åtgärder regeringen vidtagit för att uttrycka sin allvarliga oro över defortgående brotten mot de mänskliga rättigheterna i . Har tagit några initiativ iFN:s kommission för de mänskliga rätligheterna i samma syfte? 1983/84:158av () till utrikesministern om den politiska situationen iZimbabwe: Regeringens i förföljelseav politiska motståndare har tagit en allvarlig vändning genom att överraskanderikta sig mot biskop . häktades Muzorewa isamband med säkerhetsoperationer mot påstådda "subversiva element". drogs passet in temporärt för förrepremiärministern lan . Oppositionsledaren fick sitt passindraget . Någon rättslig prövning har inte skett i något av fallen.Härtill kan fogas alla tillförlitliga rapporter om av styrda lokala val.Vid dessa har principen om fria val med bevarad valhemlighet undanröjts genomatt väljarna öppet måst deklarera sill ställningslagande. Mot denna bakgrund vill jag fråga om utrikesministernanser att skeendet i vittnar om en demokratisk samhällsutvecklingunder beaktande av de mänskliga rättigheterna, vilket är ett av de svenskabiståndsmålen. 1983/84:159 av () fillutbildningsministern om lärarnas arbetsfider: hade jaganledning att ställa en fråga till statsrådet om lärarnasarbetstider. Frågan var då föranledd av vissa uttalanden av skolstyrelsensordförande i , som hade hävdat att lärarna haren i förhållandetill andra grupper på arbetsmarknaden kortare årsarbetstid. svarade då att han inte delade denna uppfattning. har debatten av och till fortsatt med nyautspel, bl. a. av samme skolslyrelseordförande. har ocksåutbildningsministern gjort uttalanden av en sådan innebörd all den leder framtill en förlängning av lärarnas totala årsarbetstid. Detta i kombination medarbetsgivarverkets s. k. skiss till avtalskonstruktion har vållat stor orobland skolans personal. Medanledning av detta vill jag ställa följande fråga: Anser utbildningsministern alt lärarnas, totalaårsarbetstid behöver förlängas och att en större del av denna arbetstidbehöver förläggas till skolans lokaler? 1983/84:160 av () tillkommunikationsministern om verksamheten vid : Underhållet av de svenska vägarna är eftersatt på grund avmedelsbrist. satsar stora belopp i enutlandsverksamhet, som av många bedöms som ett vågspel. Vill statsrådet redogöra för dels statens del i SweRoadskostnader för projekteringar och byggnadsförelag från början, dels vart vinslenfrån verksamheten går? 1983/84:161 av () till utbildningsministernom lärararbete i kollektiv: Av gjorda uttalanden framgår allutbildningsministern anser, att eftersom eleverna skall fostras till arbete igrupp, måste lärarna arbeta i kollektiv och därför fullgöra en större del avsitt arbete i skolan. Uppfattningen strider uppenbart mot riksdagsbeslutet omLgr 80, enligt vilket arbete i arbetslag skall vara frivilligt. all arbete i arbetslag skall vara obligatoriskt i framliden? Kommer kravet på lärararbete i kollektiv all utsträckasockså till gymnasieskolan? 1983/84:162av () till finansministern om förmögenhetsbeskattningen avaktier på börsens OTC-lisla: För skatleplanerande privatpersonerhar börsens OTC-lista blivit en ny guldgruva. Orsaken till detta är all medanvanliga börsakfier i förmögenhets-deklarationen skall las upp till gällandeaktiekurser, behöver aktierna på OTC-listan endast las avsubstansvärdet (= bolagels fillgångar minus dess skulder). Detta innebär en avsevärd skattereduktion för alla somäger , inte bara för huvudaklieägaren, som del från början var tänkt.En jämförelse mellan kursvärdet på och deras substansvärde visaratt, med nu gällande regler, ägare av dessa aktier behöver la upp tillförmögenhetsbeskattning i genomsnitt av kursvärdel. Detta är interimligt vare sig med hänsyn till principen om skatt efter bärkraft eller motbakgrund av den fulla beskattning som träffar börsaktier på A 1- och A2-listan. Med hänvisning till det anförda ber jag alt få frågafinansminister : Avser regeringen all framlägga förslag till somminskar de stora skatteförmåner när det gäller förmögenhetsbeskattningen som nuges till köpare av aktier som noteras på börsens s. k. OTC-lisla? 1983/84:163 av (vpk) till finansministernom en ny skatteomläggning: Regeringen uppger att desskrispolitik bl. a. syftar till all fördela bördorna rättvist. Trots dettagenomdriver nu regeringen en skalleomläggning som ger flerdubbelt mer till demsom har höga inkomster. De justeringar som har gjorts i förhållande tillskalleuppgörelsen med och är helt otillräckliga för atttillmötesgå den hårda kritiken från fackligt håll i framför allt ,och . Den orättvisa skalleomläggningen genomförs i en lid medrekordslora bolagsvinster och kraftigt ökade kapitalinkomster somindustriarbetarnas timlöner sjunkit . Nr 26 Med hänvisning till ovanslående vill jag fråga finansministern: Torsdaeen den kommer regeringen att föreslå en skatteomläggning som är förenlig 17novefnber 1983 '"' " politik som syftar till alt fördela bördorna rättvist? Meddelandeom 13 § Kammaren åtskildes .