prot · G709156 · 1983-12-31 00:00:00 — Om de tjänster som köps kräversärskilda investeringar eller förstärkt underhåll för att en tillfredsställandebanstandard skall kunna upprätthållas skall SJ svara för t. ex. nödvändigförnyelse av bana, befintliga strömförsörjningsanläggningar samt signal-,säkerhets- och teleanläggningar. Detta innebär att länshuvudmännen inte skallbelastas med kapitalkostnader för denna typ av åtgärder. Jagvill också nämna att länshuvudmännen har möjUghet att få statsbidrag tiU vissainvesteringar för den lokala och regionala trafikens behov. Efter förslag iårets budgetproposition har statsbidragsmöjligheterna till investeringar itunnelbanor och spårvagnstrafik utvidgats till att även omfattaspårvägsinvesteringar på riksnätsdelen av SJ:s bannät. En förutsättning förbidrag är att SJ och berörd länshuvudman har träffat en långsiktig överenskommelseom trafiken. Den aktuella investeringen skall också samhällsekonomiskt kunnakonkurrera med övriga investeringsobjekt i fördeiningsplan. Den härutökade bidragsmöjligheten avser framtida överenskommelser som främst kan varaaktuella att prioritera i kommande fördeiningsplan . Omkostnadsansvaret för upprustning av järnvägssträckan 164 (): Jag får tacka kommunikationsministern för den allmänna redogörelse förreglerna vid köp av trafiktjänster vid lokal och regional tågtrafik som ges isvaret. Men detta utgör på intet sätt något svar på min interpellation. Jag ärförvånad över att kommunikationsministern ännu inte vill ge något klart beskedom huruvida staten tar kostnadsansvaret för en elektrifiering avMalmö-Ystad-banan. Bakgrundentill mina frågor är att förhandlingarna mellan Sydöstra kommunalförbundå ena sidan och SJ å andra sidan går mycket trögt. Skälet tiU detta anges vara"otroligt krångliga" statUga regler för hur ett övertagande av detekonomiska ansvaret skall gå till. Dessutom försvåras förhandlingarna av attregeringen - trots påminnelser från berörda parter - ännu inte givit någotklart besked om kostnadsansvaret för elektrifieringen av banan. Jag vill erinraom att kommunikationsministern vid en uppvaktning avföreträdare för och utlovat besked i denna fråga. Malmö-Ystad-banantrafikeras f. n. med sju dagliga dubbelturer. Fyra av dessa anses enligt SJvara interregionala förbindelser. SSK och SÖSK är intresserade av att bibehållaoch utöka de lokala förbindelserna och förhandlar med SJ om detta. I förstahand gäller det ett avtal om en interimistisk lösning. Men ett interimistisktavtal måste, som jag framhållit i min interpellation, följas av ett långsiktigtavtal. Möjligheterna att teckna ett Omkostnadsansvaret för upprustning av järnvägs- sträckan långsiktigt avtal är i höggrad avhängiga av kostnadsbilden för eltågsalterna-tivet. Nusäger kommunikationsministern att han med hänsyn till pågående förhandlingarinte vill uttala sig i de oUka frågorna rörande Malmö-Ystadbanan. Men enligten tillförlitlig källa avvaktar man inom SSK besked frän regeringen innan manfortsätter förhandlingarna med SJ. Det är ganska naturligt att man frän SSK:soch SÖSK:s sida först vill veta storleken på årskostnaderna innan man tecknarett långsiktigt avtal. Förhandlingarna kan enligt uppgift återupptas förstsedan regeringen lämnat besked om ett statligt engagemang i elektrifieringen. SSKoch SÖSK har funnit att eltågsalternativet är det ur samhällsekonomisksynpunkt fördelaktigaste av de undersökta alternativen för den framtidatrafikeringen av sträckan. Om eltågsalternativet realiseras innebär det attturutbudet utökas från nuvarande 7 till 24 dagliga dubbelturer måndag-fredagoch att fyra nya stationsuppehåll införs. Denna mycket ambitiösa satsningmotiveras med att resandeökningen väntas bli mycket kraftig bl. a. till följdav utflyttningen av luftvärnsregementet från till Ystad.Eltågsalternativet medger dessutom att tvä regionala busslinjer kan dras in. FörSJ:s vidkommande innebär en elektrifiering av banan att godstrafiken kanombesörjas med ellok i stället för med diesellok. -Årskostnaderna beräknashärigenom reduceras med 2 ä 3 milj. kr. Beräkningen är baserad på SJ:slångtidsprognos, som f. ö. pekar mot en fördubbling av godstrafiken fram tiU är1990. Den i eltågsalternativet planerade utbyggnaden av spårkapaciteten medgeratt antalet godståg kan fördubblas. Också en utbyggnad av fjärrblockeringen germöjlighet till rationalisering och besparing. Kommunikationsministernnämner i sitt svar att järnvägens förutsättningar och möjligheter skall tastill vara för all slags trafik som från samhällsekonomiska synpunkter ärlämplig att driva. Elektrifiering av Malmö-Ystadbanan utgör ett utmärktexempel på en investering som förväntas få väsentlig effekt påtrafikfördelningen, på trafikutvecklingen och på samhällsutvecklingen i denberörda regionen, Den erforderliga ekonomiska satsningen är dessutom av litenomfattning i jämförelse med de miljardinvesteringar staten avser göra iStockholmsregionen för att underlätta lokaltågstrafiken. Somjag redan tidigare framhållit står och faller frågan om en elektrifiering medom staten svarar för finansieringen, utan att SSK och SÖSK i ett kommande avtalbelastas med kapitalkostnader. Mot bakgrund av vad jag tidigare anfört och detintresse som parterna visat i denna fråga anser jag det rimligt att statsrådethär ger ett klart besked på denna punkt. Frågan måste vid det här lagetha stötts och blötts ganska länge i departementet. Villkommunikationsministern ge ett besked i frågan här ? Jag är ganska förvånad över krav på att jag skulle ståhär i kammaren och undervisa SJ om på vilket sätt man från SJ:s sida skall investera i denhär bandelen. Det skulle kunna vara så, , att här stod uppmänniskor representerande olika bandelar i detta land och ställde exakt sammakrav, att jag i kammaren skulle meddela hur SJ skall handla när det gällerinvesteringar. Riksdagenhar beslutat på vilket sätt dessa frågor skall hanteras. Det besked som jag geri mitt interpellationssvar när det gäller reglerna bygger på vad harsagt om statens och SJ:s ansvar. Det är de reglerna som gäller. De gäller förjärnvägssträckan och för alla andra järnvägssträckor. /85 disponerar SJ totalt 242 miljoner för investeringar i detersättningsberättigade bannätet, där bandelen ingår. Dettaförhandlar man om. Det är klart att utöver dessa pengar kan det möjligentiUföras pengar för upprustning av sysselsättningspolitiska skäl. Vi har frånregeringens sida försökt att plocka fram så många projekt som över huvud tagetvarit möjligt när det gällt SJ. Traditionellt har man huvudsakligen hållit sigtill vägprojekt, men vi har faktiskt när det gäUt att placera ut pengar avsysselsättningspolitiska skäl försökt se till att också SJ fått vara med. Detpågår förhandlingar mellan och trafikhuvudmännen i omkostnadsuppdelningen av de investeringar som behövs. I det läget, UllaTilländer, är det självklart att jag inte skall stå här i kammaren och ge någradirektiv om på vilket sätt dessa förhandlingar skall bedrivas eller om vUkainsatser som skall göras från SJ i det sammanhanget. Mig förefaller detfullständigt orimligt att föra en sådan diskussion. Närdet sedan gäller Stockholmstrafiken och de pengar som satsas på den är detriktigt att det till viss del är fråga om lokal trafik. Men jag vill också sägaatt de satsningar som görs i har nationell betydelse. Om viinte klarar av de svårigheter och problem som finns i när detgäller den spårbundna trafiken in tiU Centralen, får vi mycket storaolägenheter i-övriga delar av landet. Det borde ha gjorts tidigare, bl. a. avden regering som tillhörde. Omkostnadsansvaret för upprustning av järnvägssträckan Underdetta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 166 (): Jag sade att frågan om elektrifiering av Malmö-Ystad-banan har varitaktuell länge och att det inte kan vara rimligt att ytterligare dra ut påtiden. Regeringen uppvaktades , och därefter harSSK skrivit till regeringen och bett om besked i frågan. Det är väl också såatt SJ för inte så länge sedan har informerat regeringen om läget - jag harfått den uppgiften. Inom SJ anser man den här frågan så angelägen, att man ärberedd att satsa. Dessutom vill SSK ha besked om de ytterligare miljoner sombehövs för kapitalinvesteringar. Såvittjag kan förstå är det inte bara i som trafiksatsningarna ären samhällsekonomisk fråga. Det är de lika mycket i Malmöre- Jag upprepardärför: Kan man,från statens sida satsa 1 miljard i för attunderlätta lokaltågstrafiken, måste man kunna satsa det som krävs - jag troratt det är ca 125 miljoner - i för det här aktuella projektet. Jagmåste fråga kommunikationsministern: statsrådet medveten om att man inom SSKväntar på besked från regeringen och att man där, innan man fortsätterförhandlingarna, avvaktar ett besked från kommunikationsministern? Överläggningenvar härmed avslutad. 43§ Svar på interpellation 1983/84:153 om bandelen har frågat mig om regeringen avser att vidta åtgärderför att göra bandelen till forsknings- och experimentbana förSJ:s utveckling av järnvägstrafik. SJ:sutvecklingsarbete genomförs i viss utsträckning genom praktiska försök påfältet. Eftersom de tekniska kraven är mycket varierande, är det inte möjligtatt genomföra alla försök på endast en bana. SJ använder därför olikabansträckor för olika försöksändamål. Utvecklingsarbetet måste vara klart inriktat påområden där järnvägens speciella fördelar kan komma till sin rätt. Tvågrundläggande krav för en sträcka som avses bli använd för försöksverksamhet ärdärför hög banstandard och elektrifiering. Vidare är det givetvis en fördel omdet inte förekommer någon reguljär trafik. Om dét inte gäller speciella prov ihård vintermiljö, så bör den dessutom främst av ekonomiska och praktiska skälvara belägen i södra eller . Bandelen möteringet av dessa grundläggande krav. Jag anser det därför inte sannoUkt att detkan bli aktuellt att använda den för någon försöksverksamhet. 168 (): Jag ber attfå tacka statsrådet för svaret på min interpellation. Spårbundentrafik anses mer och mer ha framtiden för sig. På grund av stigande oljepriserser inte bara järnvägsentusiaster i andanom hur vi meraallmänt åker tåg. Detär mot den bakgrunden som människor längs järnväg i allmänhet och i utsattgränsbygd i synnerhet oroas av nedläggningar i en eller annan form. Det rör sigdock om en infrastruktur och - som man fömtsätter - om en ökande spårbundentrafik, driven med inhemsk energi . Detär mot den bakgrunden, herr statsrådet, som jag på mångas vägnar framställtinterpellatiönén. Jag har gjort det för att utröna i viss mån nyafömtsättningar. Interpellatiönén är ettförsök att diskutera nya framkomstvägar och utvecklingsmöjligheter föratt man skall kunna bibehålla verksamhet och arbetstillfällen vid SJ iÖvertorneå i kombination med andra verksamheter i centralorten -SJ:sserviceverkstad. Formelprodukters verkstad och AMU-center. Tilldet senare skulle gemensam nordisk utbildning på järnvägstrafikens område kunnaförläggas - teoretiskt-praktiskt i samverkan med övriga exemplifierade företag. Påmånga håll befarar man att en nedläggning av persontrafiken på sträckanKamngi-Övertorneå skulle komma att följas av en nedläggning av SJ:s godstrafik,av förlust av arbetstillfällen i en av arbetslöshet redan hårt drabbad kommun -arbetslösheten ligger där på - och av försämrade möjligheter för exempelvisbygdens producerande husbyggnadsföretag, som för sin export i stället har behovav tätare godsturer. Tillåt migatt återge den historiska bakgrunden. Detär järnväg till byggdes. Det sades då i den svenskariksdagen att det var ett viktigt önskemål ur nationell och kulturell synpunktatt denna järnväg kom till stånd, för att knyta den s. k. svenska finnbygdennärmare övriga . Nordfinland utvecklades i snabbare takt ochtornedalingarna föreföll knytas allt närmare broderlandet i öster. Talani denna fråga fördes i bl. a. av O.W. Löwgren i och biskopBergqvist i . Så här kunde det heta i.den senares tappning: "Jagvill också framhålla, att förhållandena i denna gränsort icke äro utan sinömtåliga karaktär. Starka krafter äro i rörelse på andra sidan gränsen för attvända befolkningens sinne från , men den har stadigt motståttalla locktoner öster ifrån. Jag tycker, att detta är så vackert, att det börvinna ett varmt erkännande från svenska sida. Vi skulle kunna tänkaoss, att vi hade en opålitlig befolkning däruppe, en befolkning, som icke kändemed svenska känslor och icke tänkte med svenska tankar. Då kanske den svenskariksdagen med uppräckta händer offrade miljoner för att binda denna befolkningfastare till landet." I nationalekonomiska termer talar man om investeringarsmultiplikatoreffekt. På motsvarande sätt kan man tala om en negativaccelerator: nedläggningar och avvecklingar av företag sprids till servicenäringaroch andra näringar, så att det ursprungliga antalet aviserade friställdamångdubblas. Detär detta som är så bekymmersamt i vår gränsbygd, eftersom den senaste tidensbesked om nedläggningar och avvecklingar. Det finns ett starkt behov av attdenna nedåtgående trend bryts. Gränsbygdensfolk ställer nu sina förhoppningar till arbetarrörelsens plan för utveckling avöstra som är under utarbetande. Överläggningen varhärmed avslutad. 44 § Föredrogs menbordlades åter betänkande 1983/84:32 Skatteutskottetsbetänkanden /84:43-47 och 52 Socialförsäkringsutskottetsbetänkande /84:28 betänkande 1983/84:23Jordbruksutskottets betänkanden /84:35 och 38 betänkanden1983/84:34 och 39 betänkande 1983/84:23 45 § Anf. På morgondagens föredragningslista upptasarbetsmarknadsutskottets betänkande 23 och näringsutskottets betänkande 39 i nuangiven ordning främst bland två gånger bordlagda ärenden. 46 § Anmäldes och bordlades betänkande 1983/84:44 Anslag till oförutseddautgifter för /85 (prop. 1983/84:100 delvis) 1983/84:30Värd av vuxna missbrukare 1983/84:31 Statsbidrag till alternativa barnomsorgsformer (prop. 1983/84:32Behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården m. m. 1983/84:179) 1983/84:33 Vissa socialtjänstfrågor(prop. 1983/84:174) 1983/84:22 Turist- och rekreationspolitiken m. m. (prop.1983/84:145 delvis) 1983/84:29Anslag m. m. pä tilläggsbudget III inom industridepartementets område (prop. 1983/84:125 delvis) 1983/84:33 Ändraderegler för bankinstitutens kreditgivning, m. m. 1983/84:146) 1983/84:37 Allmänna pensionsfonden (prop.1983/84:172'och skr. 47 § Meddelande om fråga Meddelades att följande frågaframställts 1983/84:609av () till utbildningsministern om förslaget att inrätta enbyggnadshytta på : väcktes avriksdagens revisorer ett förslag om inrättande av en byggnadshytta på Gotlandför vård och bevarande av kulturhistoriskt värdefullbebyggelse, huvudsakligen de gotländska medeltidskyrkorna. Förslaget har utretts, remissbehandlats och slutligtjusterats, varefter det överlämnats till regeringen. Detta skedde i oktober1982. Utredningen utmynnade i förslag om att för ändamålet bilda en särskildstiftelse med , , föreningen och den frän av församlingarbildade"Partiella samfällighet för vård och underhåll av Gotlandskyrkor". Avsikten med organisationen av en byggnadshytta är att möjliggöraen långsiktg planering och skapa en bas för erfarenhetsåterföring,utvecklingsarbete och utbildning inom det speciella hantverk som kyrkorestaureringutgör. Eftersom det formella förberedelsearbetet är färdigt ochansvaret för underhållet av samtliga församlingskyrkor nu vilar tungt påsamfälligheten sä efterlyser alla inblandade parter orsaken till dröjsmålet medregeringens förslag i ärendet. Jag villdärför ställa följande fråga till utbildningsministern: Har regeringen för avsikt att genom proposition tillriksdagen möjliggöra förverkligandet av en byggnadshytta på , och närkan detta förslag i så fall förväntas komma? 48 §Kammaren åtskildes . 1983/84:156 Förteckning över talare (Siffrorna avser sida i protokollet) Talmannen78, 102 vice talmannen 17,39 Ahrland, () 40 , ()13 ,, utrikesminister 39, 40, 41, 42, 44, 45, 46, 47, 52, 55, 58 ,() 82, 84, 85, 94, 95, 96 ,, kommunikationsminister 79,80,81,82,83,84,85,86,88,89, 90, 91, 93, 95, 96,98, 100 Bråkenhielm, () 70, 71, 72 Clarkson, () 92 , ,statsråd 5, 7 , () 35, 36, 37, 38 , , finansminister18, 19, 20, 25 , () 6, 7 , () 16, 17 ,() 56, 59 ,Hans, bostadsminister 31, 33, 34, 35, 36, 37, 38 , , statsråd 69,70, 71, 72, 74, 75, 76, 77 , (vpk) 87, 88, 89, 90 ,(vpk) 78 , () 62, 63 , () 23, 27 ,() 61, 65 Jadestig, () 43 , () 73, 74, 75, 76, 77Jonäng, () 41, 46, 47, 51, 54, 60, 64 Komstedt, () 79, 80, 91Leijon, , arbetsmarknadsminister 15, 17 Lestander, (vpk) 30, 31Måbrink, (vpk) 67, 69 , () 11, 12, 100 , () 14 , , industriminister 29, 30 Poromaa, Bmno (s) 81 Rämgård,() 21, 26 ,, statsråd 59, 63, 64, 65, 66, 68 , (vpk) 8, 9, 44, 50,53, 55, 64 Thunborg, , försvarsminister 8, 9, 10, 12, 14 Tilländer, ,(c) 97, 99 ,, förste vice talman (m) 18, 19, 24, 28, 32, 33, 34, 35 , () 49, 53 JQ4 Wennerfors, () 86 minab/gotab 78768 1984