prot · G709167 · 1983-12-31 00:00:00 — Det gäller i stället att gevarje elev möjlighet att utveckla sina speciella anlag och sina- intressen.Problemet med det förslag till ny gymnasieskola som socialdemokraterna nu bärfram till är att den möjligheten görs sämre än vad den f. n. är. Våra förslag om ett differentierat högstadium och enmålinriktad gymnasieskola har till uppgift att främja en utveckling, där varjeelevs unika egenskaper tas till vara. Den socialdemokratiska skolsynen däremotutgår från att det bara är helteoretikerna som är "fina" nog och attdärför också de som inte har sådan läggning för att nå upp till det jämlikastadiet skall ges exakt samma undervisning som dessa. Det är bättre, , att säga sig att människorinte låter sig sorteras i "fina" och "ofina" högar. Alla är"fina" därför att var och en är unik. Det tycker jag att också GeorgAndersson skuUe kunna betänka. lägger ned stor möda på att förklara attregeringen inte föreslår någon gemensam start i gymnasieskolan och hävdar attdet enda som regeringen föreslår är att skall få fill uppgiftatt undersöka hur syftet med den gemensamma starten skall kunna uppnås. Det är,herr talman, precis vad jag sade i mitt huvudanförande. Det är inte dengemensamma starten är emot, utan syftet bakom den, nämligen atteleverna skall förvägras rätten att välja. Anf.103 (vpk) replik: Vpk har ställt sig offside i den här frågan, säger . Jagvet inte om man kan kalla det att vi står offside, när vi har föreslagit engenomgripande förändring av den svenska gymnasieskolan. Vi har gjort enhistorisk tillbakablick på de värderingar som arbetarrörelsen traditionellt harstått för när det gäller utbildning. Jag vet inte om det är riktigt attbeteckna det som att vi står offside, när vi efter det att vårt huvudyrkandeavstyrkts bidrar med sex reservafioner på punkter där vi tycker attproposifionen behöver förändras innan den kan antas. Såtill detta med föreningsverksamhet i skolan. För att socialdemokraterna skullekunna göra upp med , så att innehållet i i A-pressenmassdistribuerade artikel om och socialdemokraternas uppgörelse iutbildningspolitiska frågor skulle gå i uppfyllelse, var det nödvändigt attagera på ett sådant här sätt - fick alltså springa ifrånmöjligheten att ge eleverna föreningserfarenhet via skolan. Därför kan inteeleverna fostras socialt och kulturellt via den föreningsverksamhet somhade varit möjlig att lägga in . 104 () replik: När det gäller höstterminsintagningen sällade sig nutill dem som jag tidigare räknade upp som har varit mycket tveksamma, dvs.statsråden i . vitsordade också alla deproblem som höstterminsintagningen har inneburit. Han sade: Vi kan inte nufatta ett bindande beslut. Därmed bekräftade han ytterligare det jag påstodtidigare, dvs. att alla ute i skolväsendet får ett mycket klart intryck av attdetta är någonfing som kommer att förändras, inte nu men väl . undvek helt och hållet det som är det tunga i min kritik, nämligenatt många elever under det år som förestår på ett mycket orättfärdigt sättkommer att drabbas av denna problematik. Ingen kommer att vara besjälad av attförsöka göra höstterminsintagningen till det som var det goda syftet. Ingenkommer att försöka anstränga sig för att göra den kommande vårterminen tillnågot verkligt meningsfyllt för eleverna, därför att man vet att det kommer attbli en förändring . Detär därför, , rimligt och rejält gentemot de 100 000 elever somnu skall gå in i årskurs 9 att säga: Vi kommer att ändra detta beslut ,och vi kan diskutera hur utformningen skall se ut. Vi har alldelessäkert alla möjligheter att se till att eleverna kan få besked tidigare än defick förut med det andra intagningssystemet. Sedanvitsordade att eleverna ute i gymnasieskolorna är mycketpositiva till förslaget om tre veckors praktik i gymnasieskolan. Men jag vågarpåstå att väldigt många av dem gärna skulle se att praktikperioderna kunde blilängre. Jag har htet svårt att förstå, öm det nu är så att man lokalt kan visaatt man har tillgång till prakfikplatser av god kvalitet, varför inte några avdessa försök skulle kunna omfatta längre prakfikperioder. Därmed skulle vikunna få ett bra underlag när vi skall ta ställning till praktikens omfattning igymnasieskolan. Tillsist skall jag bara påminna om att vi har föreslagit att det också igymnasieskolan skall ges kunskaper i små- och egenföretagandets villkor. Det äringen som har talat mot detta förslag, men å andra sidan har vi inte hellerfått något som helst stöd av något av de andra partierna. Anf.105 () repHk: I propositionen föreslår utbildningsministern att man skall fåmöjlighet fill intresseval i olika ämnen, t. ex. musik, bild, idrott, politik,religion, specialiteter i anslutning till något annat skolämne och elevfackligverksamhet. Jag har faktiskt inte kunnat läsa detta på annat sätt än attpropositionen här ligger mera i linje med den reservation som vi har skrivit,där vi vill utöka möjligheterna till intresseval också av andra skolämnen änidrott och estetiska ämiien. Angåendeden gemensamma starten skall egentligen ingenting som föreslås i den härpropositionen genomföras; det handlar bara om förberedande övningar. Frånfolkpartiets sida har vi sagt att vi tror att det i detta avseende inte ens ärlämpligt att göra några försök. Dethar föreslagits tre veckors praktik i gymnasieskolan, och detta skall vi snartbesluta om. Vi har sagt att vi skulle vilja ha en praktik som är relevant förden fortsatta yrkesutbildningen. Vi gör det mot bakgrund av att vi tycker atteleverna redan från har erfarenhet av arbetslivet. De har redan denallmänna erfarenhet som man kan behöva. När man har nått den åldern att man ärgymnasist har man en målinriktning på sin utbildning. Då bör praktiken varaanvändbar och värdefull för ens fortsatta yrkesutbildning. 106 GEORGANDERSSON (s) rephk: Jag försäkrar Per att vi socialdemokrater är beredda att ta endebatt med och med Per när som helst. Men vi skulle önskaatt den kunde ske på en högre nivå än den som Per presterade i sittinledningsanförande . Allt vad han sade i det inlägget var ett såallvarligt överslag i debatten att det knappast är värt att bemöta. Detär visserligen bra att Per talar om fina kvaliteter i skolor. Men om socialdemokratisk skolpolitik har varit och är så dåligsom han beskrev den i sitt inledningsanförande, är det väl underligt om skolanskulle ha kvar några fina kvaliteter? Ett ont träd kan inte bära god frukt,tror jag det står i "Skriften". Moderaternavill sortera elever genom att alltför tidigt slussa in dem på vägval somförsvårar omval. Det är den enkla sanningen. Vunna erfarenheter från tidigaresystem i säger oss att det är så. PerUnckel förvränger syftet med gemensam start. Han säger att syftet är attförvägra eleverna rätten att välja. Jag har beskrivit syftena i mittinledningsanförande - det skall vara mjukare övergång, öppnare attityd, man skallkunna känna sig för osv. Allt detta är för elevens bästa. Varför kan man inteställa upp på det, eller i varje fall titta på hur man kan uppnå dessa syften?Det är väl ändå inte så farligt att studera saken. Till vill jag säga att vpk-mofionen var enlång historisk fillbakablick. Den utmynnar inte i något konstruktivt utan barai ett avslag på regeringens proposition och en hemställan om.att regeringenskulle återkomma med någonting bättre. Men hur skall det ske? går tåget.Vill vpk vara med och delta i reformarbetet måste det deltagandet ske . talade om höstterminsintagning. ärberedd att ändra direkt. säger att centerpartisternainte är riktigt säkra på hur de vill ändra. Reservanterna vill besluta om attfrångå den nuvarande ordningen, men är inte riktigt säkra på vilken ordning devill ha. Jag menar att när det kommer en utredningsrapport kan viväl ändå avvakta den innan vi tar slutlig ställning. 107PER () replik: har angivit vissadebattnivåer såsom gräns för regeringens vilja att medverka i det offentligameningsutbytet. Redan detta sätt att resonera från regeringens sida sänderkalla kårar utefter ryggraden. Vad jag efter fattig förmåga har försökt göra äratt kommentera vad regeringsföreträdarna själva har anfört. Jag har dåpekat på att regeringens företrädare far land och rike kring med uppenbarosanning om vad moderat skolpolitik faktiskt och uttryckligen är. Tycker f. ö. att den rätta nivån på en debatt- för att använda ett annat citat från - är följande:"har aldrig förstått, och kommer säkert heller aldrig attförstå, att kunskaper är till glädje och nytta för alla." Eller attmoderaterna "intar en klassisk konservativ utbildningspolitisk hållningoch framhäver en liten grupps möjlighet till studier framför den storagruppen". Vilken debattnivå kräver regeringen av oss för att den skallvärdigas stiga ned från sina piedestaler för att utbyta tankar med den politiskaoppositionen? Vi moderater tycker att det är rimligt att en regering som görett parti till sin huvudmotståndare i skolfrågor också vågar utbyta tankar meddenna opposition i riksdag. frågar mig hur det kan komma sig att vi,när vi har haft en socialdemokrati som har styrt Sverigesöden i skolsammanhang, kan ha en skola som Per ändå anser vara relativthygglig. Skälet till detta, , är mycket enkelt, nämligen att vihar ett gudabenådat tåligt släkte som lärare i den svenska skolan. Det ärlärare som har stått emot mycket av modenycker och mycket av konstiga idéerfrån socialdemokratin men som likväl varit besjälade av tanken att till en unggeneration förmedla det bästa tänkbara av kunskaper som går att överföra frånäldre till yngre. I en replik i diskussionen om den gemensamma starten sägerGeorg att man inte rimligtvis kan vara emot syftet med den gemensammastarten. Men, , när man skall förstå syftet måste man gå tillbakatill hur de som har "kläckt" syftet i tidigare skeden har uttolkatdet. får förlåta oss om vi är misstänksamma när syftet förragången det begav sig uttolkades så, att man i allt väsentligt skulle undandra eleverna möjlighet attvälja under i gymnasieskolan. Vår slutsats av en sådan analys äratt då går för mycket av möjligheterna att utveckla varje människas unikabegåvning förlorad i ett slags allmän utslätning, där man med det goda syftetatt ge alla allt inte kommer att ge någon någonting. Anf.108 (vpk) replik: går tåget, säger . Ja, men med den försöksverksamhetsom detta innebär blir utbildningsutskottet och endast en hoperstinsar - och det är bara regeringen som tuffar i väg och själv växlar eftervägen. Anf.109 () replik: sade att vi var beredda att ändra men inte visste hur.Jo, , vi vill ändra så att höstterminen inte blir vad den harvarit , dvs. stressad och fylld med prov och mängder medbekymmer för hur man snabbt skall nå sådana resultat att man kommer in igymnasieskolan. Och vi vill ändra så att inte vårterminen av väldigt mångakommer att kännas som bortkastad och som en förlorad period av högstadietiden -soin man i stället skulle behöva ha för att skaffa sig bättre och gedignarekunskaper för gymnasieskolan. Det är på det sättet som vi vill ändra, och detbeskedet kan vi ge . Sedanåterstår smärre tekniska problem för att kunna ge eleverna ett besked någraveckor tidigare. Det vore väl ganska konstigt om inte en handlingskraftigregering skulle kunna klara ut det med hjälp av den statligaskoladministrationen fram till den tidpunkt då det blir aktuellt nästkommandevår. Men frågetecknen kvarstår ju. Tror att alla de som är tvivlareute i skolväsendet och som mycket klart och entydigt också talat om att de ärdet - de är i en betydande majoritet i det praktiska skolarbetet - kommer attanstränga sig för att förändra sitt arbetssätt under den kommande höstterminen?Och tror att de kommer att anstränga sig för att förändraarbetssättet och metoderna under den därpå kommande vårterminen, när praktiskttaget alla - , och också -har bekräftat att det blir en förändring men att man inte just nu är beredd attfatta beslutet. 110 GEORGANDERSSON (s) replik: Till det sista talade om: Jag har inte sagt någonting omförändringar. Vi skall avvakta utvärderingsrapporten, innan vi fattar beslut omatt ändra på nuvarande ordning. Då får vi se. Det är inget löfte om att göraförändringar, men om det behövs, skall vi göra det. PerUnckel är arg över att hans motion refereras. Han sade i sitt första inlägg att det var en artikel i som hade hetsat upp honom. Jag har läst den, och jag tycker att det var en bra artikel. Den gav en god karakteristik, en sannfärdig sådan, av utbildningspoli tiska motion. . . Jag ber att få tacka för den eloge till det gudabenådadesläktet lärarkåren och konstaterar att de två företrädarna försocialdemokraterna i den här debatten ju har hemvist i denna kår. Det är väldigt mycket misstänksamhet i Per Unckelsanförande, misstänksamhet mot en rad inslag. Lägg bort det och försök komma ini skoldebatten på ett konstruktivt sätt! Reformen är starkt förankrad ute i kommunerna, och det germig anledning att säga till beträffande stinsar att BjörnSamuelson helt missförstått vad som pågår i gymnasieskolan och kommunerna.Där finns en hoper lärare och skolpolitiker som med engagemang och entusiasmgriper sig an reformarbetet, och vi är angelägna om att hålla god kontakt meddem i fortsättningen och noga följa utvärderingen. Tredje vice talmannen anmälde attPer anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare replik. 111GÖRAN ALLMÉR (m): Per har fidigare i debatten redovisatvår övergripande syn på den skohdeologi som ligger, till grund för regeringensproposition om gymnasieskola i utveckling och också närmare utvecklat vad somenligt vår uppfattning borde ligga till grund för gymnasieskolans reformering.Även med risk för att debatten tar ny fart skall jag i mitt inlägg ta upp någrasynpunkter på de frågor som lett till de moderata reservationer som fogats tillbetänkandet, utan att för den skull beröra samtliga. har den naturvetenskapliga linjenskris debatterats både här i och ute på fältet - senast för någraveckor sedan i samband med anslagen till gymnasieskolan. Vissa åtgärder harbeslutats i försök att göra linjen populärare. Alla förslag har inte varit välgenomtänkta och framför allt har man alltid från regeringens sida försöktundvika att ta itu med problemets kärna, nämligen systemet för tillträde tillhögre utbildning. Med dagens antagningsregler missgynnas elever som väljernaturvetenskaplig linje. Man lockas i stället till taktikval av en lättarelinje. Vi moderater finner det synnerligen angeläget att den nu verkandetillträdesutredningen lämnar sådana förslag att motivafionen för elever attvälja för de fortsatta studierna meningsfulla utbildningsvägar i gymnasieskolanförstärks. I propositionen redovisar regeringen förslag till enuppdelning av ämnen i grund- och tilläggskurser. Vi finner för vår delförslaget intressant, men vi kan inte acceptera den av statsrådet anfördauppfattningen att antalet genomgångna tilläggskurser inte skall ha betydelsevid urval till högre studier. Enligt vår mening måste kunskapsinhämtandestimuleras och premieras också inom ett systeiri med grund- och tilläggskurser.Tilläggskurser skall mot denna bakgrund kunna tillgodoräknas vid t. ex.antagning fill högskolan. Ipropositionen föreslås också en försöksverksamhet med temastudier. Möjligheter att lägga uppstudierna i särskilda teman finns i princip redan nu i gymnasieskolan. Vi anseratt temasammanläggningar skall användas med varsamhet. Risken med en sådanuppläggning av undervisningen ligger i att blockämnen kan komma att uppstå påbekostnad av de ursprungliga ämnena. Med hänvisning till det anförda avvisar viregeringens förslag till försöksverksamhet med temastudier. Alla är överens om det nuvarande relativa betygssystemetskonkurs. Trots detta föredrar föredragande statsrådet att skjuta problemetframför sig. Vi vill att det nuvarande betygssystemet skall ersättas av ettsystem, där betygen anger vad eleverna kan i förhållande till bestämda kursmål.Regeringen bör lägga fram förslag som ersätter nuvarande system med ettkursrelaterat betygssystem. Samtidigt.måste fastslås att kompletteringsbetygskall kunna tillgodoräknas i en urvalssituation. Regeringenföreslår försöksverksamhet med ökade möjligheter till intresseval. Förslagetavviker positivt från andan i propositionen i övrigt- alltför positivttydligen, eftersom utskottsmajoriteten inte anser sig kunna ställa upp bakomförslaget utom när det gäller estetiska ämnen. Socialdemokraterna går alltsåmot sin regerings förslag på en rad punkter här. Dess värre exemplifierarregeringen de intressen som bör komma i fråga för specialisering med, förutomenligt vår mening självklara läroämnen, också elevvårdsverksamhet och politiskaaktiviteter. Vi finner inga skäl att inkludera sådana fritidsintressen ivalmöjligheterna, utan vill att valen skall inriktas mot ämnen med direktanknytning till gymnasieskolans grundläggande uppgift: att förmedla kunskaper. Viförordar alltså att beslut redan nu fattas om möjlighet för elever att underviss tid fördjupa kunnandet inom gymnasieskolans kunskapsinriktade ämnen. Regeringenföreslår i propositionen ett inslag av påbyggnadsutbildning. Vi kan tillstyrkaförslaget, som förhindrar att återvändsgränder uppkommer i systemet.Möjligheterna till påbyggnadsutbildning bör också innefatta möjlighet tillkurser för kompletteringar av ämnen och omprövning av betyg. Jag skall här inte på nytt ta upp debatten om lärlingsutbildningens givnaroll för den yrkesinriktade utbildningen. Detta beror inte på att jag finnerden mindre viktig - tvärtom skulle den yrkesinriktade utbildningen gagnas bästom en omfattande lärlingsutbildning kunde komma fill stånd -utan det beror påatt vi haft ingående debatter i denna fråga i vår och dessutomkommer in på den ytterligare en gång, kanske . Jagskall i stället, herr talman, som avslutning säga några ord om övergångenmellan gymnasieskolan och högskolan. Vi finner dét synnerligen angeläget - bl.a. mot bakgrund av arbetsmarknadssituafionen för berörda ålderskategorierungdomar - att ytterligare underlätta för dem som kommer direkt frångymnasieskolan att få tillträde till högskolan. Pågående arbete inomtillträdesutredningen bör inte hindra från att uttala sig för, attdirektintagningen till högskolan bör höjas till fr. o. m. vårterminen1985. Med det anförda, herr talman, yrkar jag bifall tillsamtliga reservationer av de moderata företrädarna i utbildningsutskottet. Anf.112 (): Som motionär - det gäller motionen 2742 - vill jag kort ta upp något omvikten av att klart och tveklöst avvisar tankarna på ettsystem med ett gemensamt första år i gymnasieskolan. Mångaelever är skoltrötta i slutet av högstadiet. För att eleverna skall kännamotivation för fortsatt skolgång är det viktigt att linjeuppdelningen skerredan från början av gymnasiet. av sammanhållen skola måsteungdomarna genast få börja på den linje de vill med hänsyn till sina intressen,sin inriktning och sin fallenhet samt en linje med den studietakt de bedömersom lämplig. Enligtmin och mångas mening är det stor risk för att ett gemensamt första år blir ettmer eller mindre förlorat - eller i vart fall för litet utnyttjat - år såvälför de mer praktiskt inriktade som för de mer teoretiskt inriktade eleverna. Ipropositionen tar inte statsrådet avstånd från utredningens förslag om ettgemensamt första år, vilket vi måste observera vid bedömningen av denna fråga.Statsrådet uttalar i stället att hon ser en gemensam start som en intressantmodell och säger att enligt hennes mening måste vägarna att nå syftena med dengemensamma skoldagen övervägas och analyseras ytterligare. Imin motion begär jag ett klart riksdagsuttalande emot strävandena att få engemensam start. Utskottsmajoriteten anser inte något uttalande påkallat, somdet uttrycks, och utskottet lämnar utan erinran vad statsrådet anfört. Jag kandärför inte stödja utskottet på denna punkt. Däremot överensstämmersynpunkterna och hemställan i reservationen 5 av moderata samlingspartiet ochfolkpartiet väl med min motion. Jag kommer därför, herr talman, att i denkommande voteringen stödja denna reservation, vilket jag hoppas alla skall görasom vill att full klarhet skall skapas om att utredningsarbetet inte skallsyfta till en gemensam start i gymnasieskolan. 113 LARSHJERTEN (m): Imotion 2738 har jag föreslagit att folkhögskolan skall räknas med i utbudet avgymnasial vuxenutbildning. Ipropositionen Gymnasieskola i utveckling talas om ett ökat samarbete mellangymnasieskolan, den kommunala vuxenutbildningen (komvux) ocharbetsmarknadsutbildningen (AMU). Däremot saknas folkhögskolan i sammanhanget.Man talar om tre olika former av samarbete: samverkan, samplanering ochsamordning. Folkhögskolan borde ha föreslagits som en samarbetspartner, främstnär det gäller samplanering. Det måste ligga i allas intresse att undvikaonödiga utbildningsdubbleringar. Dessutom är folkhögskolan en resurs, sommåste tas till vara. Ingenutbildningsform i vårt land har så lång erfarenhet av utbildning av vuxna somfolkhögskolan. är det av en årskull som väljer att studera tvåår eller mer vid våra folkhögskolor. En mycket stor del av dessa får sin gymnasiebehörighetgenom sådana studier. Utskottethar valt en ganska positiv skrivning. Man säger bl. a. att man utgår från attlänsskolnämnderna inom resp. region vid planeringen av utbildningsutbudetbeaktar även folkhögskolorna i former som bedöms lämpliga och ändamålsenliga.Det är min förhoppning att så kommer att ske. Inomfolkhögskolan är man emellertid oroad över att skolformen gång på gångglöms bort i den nuvarande regeringens propositioner. Den.nu aktuellapropositionen är ett exempel på detta. Propositionen om svenskundervisning förvuxna invandrare är ett annat exempel. Jag har inget särskilt yrkande, utan jag yrkar bifall till de moderatareservationerna. 114 (): Imotion 2744 om ändrad benämning på humanistisk linje har mina medmotionärer ochjag påtalat att det råder förvirring om innebörden av ordet humanistisk samtuppmärksammat behovet att göra klart vad utbildningen på den humanistiskalinjen på gymnasieskolan egentligen innehåller. Detta är enligt min uppfattningtillräckliga skäl för att ändra benämningen humanistisk linje tillspråkvetenskaplig linje. Detsenare namnet ger besked om att linjen ger den bredaste språkutbildningen igymnasieskolan, med bl. a. möjlighet till studier av tre moderna språk samt latin och i vissa fall även grekiska. Linjen utgör den naturligabasen för vidare språkutbildning vid universiteten. Dessutomskulle det innebära en anpassning till övriga hnjebenämningar på gymnasieskolan- naturvetenskaplig, samhällsvetenskaplig och, enligt min uppfattning,språkvetenskaplig linje i stället för humanistisk linje-. Det sistnämnda namnethar heller ingen lång tradition, vilket ibland JDåstås, eftersom det infördessamtidigt med organisationen av den nuvarande gymnasieskolan. Med det sagda yrkar jag bifall till reservation nr 8 tillutbildningsutskottets betänkande nr 29 om gymnasieskola i utveckling. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.1 (utgångspunkter för ett reformarbete inom gymnasieskolan) Förstbiträddes reservation 1 av Per m.fl. med 82 röster mot 18 förreservation 2 av . 205 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 219 röster mot 78 för reservation 1 av PerUnckel m. fl. 17 ledamöter avstod från att rösta. Mom.4 (roll i försöksverksamheten) Utskottets hemställan - som ställdes motreservation 3 av Per m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 5 (intagning igymnasieskolan på höstterminsbetyget i årskurs 9 i ) Utskottets hemställan bifölls med 188 röster mot124 för reservation 4 av m. fl. 2 ledamöter avstod från attrösta. Mom.6 (gemensam start i gymnasieskolan) Utskottetshemställan bifölls med 197 röster mot 112 för reservation 5 av Per.;Unckelm.fl. 3 ledamöter avstod från att rösta. Mom.7 (vissa åtgärder i ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av Per m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.9 (gymnasieskolans linjesystem) Utskottetshemställan med godkännande av utskottets motivering - som ställdes motutskottets hemställan med godkännande av den i reservation 7 av Per m.fl. anförda motiveringen - bifölls med acklamation.