prot · G70988 · 1983-12-31 00:00:00 — Verkligheten visar att det är precistvärtom. Statliga bolag, kommunala bolag och fackligt ägda bolag går oftastsämre. Anledningen är att man där inte i samma utsträckning har den drivfjäderför verksamheten som vinstintresset utgör. Vi har ett system som anger hur kommunerna skall förfara,säger civilministern och hänvisar till att kommunerna brukar vara lojala. Hanhänvisar också till de rättsliga medel som kommunmedlemmarna har. Ja, menbevisligen är ju detta inte tillräckligt. Det finns uppenbarligen illojalakommuner, och kommunmedlemmarnas rättsmedel fungerar inte. Hur många sådana härlagtrots tänker civilministern avvakta, innan något initiativ tas? Förhållandena i kommun och denkommunens agerande är föremål för prövning inte bara i kammarrätten, utan ävenJO och åklagarmyndigheten är inkopplade. Som ledamöter och inte minst kännertill ankommer det inte på ett statsråd att kommentera ett enskilt ärende i ettsådant fall. Låtmig sedan ta upp huvudfrågan om man behöver vidta några ytterligare åtgärdernär det gäller lagstiftningen i fall där konimunerna inte följer gällande lagoch ordning. Min bedömning är att det tillhör undantagen att kommunernainte följer lag och ordning. Om man går tillbaka och studerar lagstiftarensmening finner man att lagstiftningen utgår från att kommunerna skall följa debestämmelser som gäller. Nufrågar jag skulle säga om det blev en annan situation. Att haåsikter om en förmodad utveckling och om någonting som eventuellt kan inträffatycker jag bör anstå till dess en sådan situation uppstår, . Jagtycker också att med det uttalande som finns i lagstiftningen och det ansvarsom kommunerna regelmässigt tar är den nuvarande ordningen tillfredsställande. Omåtgärder mot beslut som strider mot kommunallagen Anf.52 (): Jag vill mycket noga poängtera för statsrådet att jag inte har räknatmed att statsrådet i detalj skall kommentera det ärende som f. n.förmodligen är på väg till regeringsrätten. Däremot måste jag kunna få ta uppdet som ett exempel och ställa en fråga i anledning av att en kommun i landettre gånger har satt sig över en inhibition i kammarrätten. Det är nämligenganska märkligt,.och det förbehåller jag mig som riksdagsledamot rätten attsäga i kammaren. Jagställde frågan om den förmodade utvecklingen. Det är ju alldeles utmärkt om detär som säger att kommunerna i allmänhet följer lagen. Jag hoppasatt han har rätt. Men vi har redan fått höra talas om ett annat fall, och detförekommer som bekant uppgifter i pressen om att det är vanligt. Då tycker jagatt det vore ganska bra om hade någon form av beredskap för attkunna rycka ut ifall det går. Jag noterar dock med glädje att intehar funderat på att göra som man gjort inom en del tidigare socialdemokratiskaregeringar: när en kommun hade fattat beslut som stred mot kommunallagenstiftade man en särskild lag om nya kompetensområden för kommunerna. 53 (); Civilministern säger att nuvarande ordning tycks varatillfredsställande. Men just dessa ärenden illustrerar att det inte är så,särskilt som det tycks förekomma flera liknande fall. Lommafallet är ju nunågra år gammalt, men det finns flera liknande fall. Detär naturligtvis utomordentligt viktigt att kommuner följer lagstiftningen ochrättar sig efter domstolsutslag, i all synnerhet som kommunen förväntar sig attden lilla kommunmedlemmen skall rätta sig efter lagar, regler och bestämmelsersom kommunen kan ålägga medborgarna - och det kan den ju i ganska.storutsträckning. Konstitutionsutskottetkommer att få ta ställning till det här problemet vid behandlingen av enmotion. Jag har fått uppgiften att en utredning inom förslag till byggnorm för ombyggnad skallse över kommunallagen. Vore det inte lämpligt att den utredningen fick se överockså den här frågan för att den inte skall fördröjas utan att vi får entilltäppning av denna lucka i lagstiftningen ? Överläggningenvar härmed avslutad. 11§ Svar på fråga 1983/84:362 om planverkets förslag till byggnorm för ombyggnad har frågat om jag är villig att ändra tidpunkten förplanverkets överlämnande till regeringen av förslag till Svensk byggnorm -Ändringar av byggnad med föreskrifter och allmänna råd vid tillbyggnad,ombyggnad och andra ändringar av byggnad - så att verket kan förlängaremisstiden fram till exempelvis . Planverketfick regeringens uppdrag att utarbeta föreskrifter till en nyombyggnadsnorm i anslutning till en reformerad plan-och bygglagstiftning.Föreskrifterna skall kunna användas också efter motsvarande ändringar ibyggnadsstadgan. Ett slutligt förslag till ändringar i nu gällande byggnormkommer att lämnas till regeringen . Jagavser att föreslå regeringen att överlämna en proposition tillriksdagen med förslag till ändringar i byggnadsstadgan. Förslaget har i principsamma innebörd som motsvarande bestämmelser i den till lagrådet överlämnaderemissen med förslag till ny plan- och bygglag. Ett mål är att på ett merplanmässigt sätt öka tillgängligheten i byggnader. Förslaget ger vidare utrymmeför en mer nyanserad syn än på vilken standard som behövs vid ändringarav byggnader. Sådana ändringar bör huvudsakligen prövas enligt andra grunder änvid nybyggnad. Avsikten med de ändrade ombyggnadsbestämmelserna är attgenomföra förenklingar för de byggande och att ge större inflytande förkommuner, fastighetsägare och brukare. Regeringen kommer inte att fastställanågon ändringsnorm som inte svarar mot dessa intentioner. Medtanke på att en ändrad byggnorm i denna del i huvudsak bör innebära en förenklingoch lättnad i förhållande till anser jag inte att remisstiden behöverförlängas ytterligare. Det är tvärtom angeläget att ett ändrat synsätt får slåigenom , så att komrriunernas arbete medbostadsförbättringsprogrammet underlättas så långt möjligt. De nya reglerna vidändring av byggnad avses gälla fr. o. m. . Det är av storvikt att kommunerna och andra berördaparter i byggprocessen får skähgt rådrumatt anpassa sig till de ändrade bestämmelserna. Jag anser det därför intelämpligt att skjuta på tidpunkten för planverkets överlämnande till regeringenav förslag till ändrad byggnorm. Jag räknar med att regeringen skall kunnafastställa nya föreskrifter senast . 55 (): Jag är litet förvånad över bostadsministerns svar. I min enfald troddejag att även bostadsministern skulle tycka att det stora antaletremissinstanser har fått en orimligt kort remisstid. Avsvaret framgår att planverket fick i uppdrag att utarbetaföreskrifter - dvs. man har haft drygt på sig att färdigställa ettförslag. Remissinstanserna - kommuner, landsting, länsstyrelser, statligamyndigheter, fackliga organisationer, intresseorganisationer osv. - haremellertid på sig att avge ett yttrande om ett så omfattandematerial som detta. Det finns en mängd bilagor. En tjock bok - för att ta ettexempel - handlar enbart om kostnadsberäkningar, konsekvensanalys. Man gör därbedömningar inte bara av SBN-Ä som sådan utan också av dess konsekvenser. I minenfald trodde jag, som sagt, att bostadsministern och jag skulle vara överensom att remisstiden är orimligt kort. I svaret sägs emellertid att det ärviktigt med förenklingar. Det är vad bostadsministern är ute efter. Jagavser inte att diskutera förslaget som sådant - det fmns ingen anledning attgöra det. Jag noterar att bostadsministerns ambition är att uppnå förenklingar.Men förslaget innebär en lång rad utökade bestämmelser. Jag utgår från attbostadsdepartementet vid granskningen av förslaget utesluter allt som inteinnebär förenklingar. Jag förutsätter att det är så jag skall tolkabostadsministems svar. Bostadsministernsäger att de som bygger skall få skäligt rådrum för att bedöma konsekvenserna.Det är riktigt- det skall de självfallet ha, innan en ny bygglag träder ikraft. Men ännu rimligare, herr bostadsminister, är väl ändå att de som ärinvolverade i byggprocessen - kommuner, byggföretag osv. - ges en rimlig chansatt bedöma konsekvenserna av en helt ny svensk byggnorm - vad det innebär iproduktionskostnader och i ökade boendekostnader eller möjligen sänktaboendekostnader - och att göra en konsekvensanalys. Problemet med en så härkort remisstid är att resultatet blir att bostadsministem kanske får ett dåligtunderlag för sin bedömning. Och vem är det då som får sitta emellan? Jo, det ärde boende, som skall betala de kostnader som är förknippade med en ny svenskbyggnorm. Jag är besviken påbostadsministern. förslag till byggnorm för ombyggnad Jag vill bara i den sista delen säga att det verkligen blirhyresgästerna och fastighetsägarna som får sitta emellan om man inte så snartsom möjligt genomför de förenklingar och förbättringar som förslaget syftartill. Jag har sagt i svaret att regeringen inte kommer att fastställa någonändring som inte svarar mot intentionerna att åstadkomma förenklingar för deboende och ge större inflytande för kommuner, fastighetsägare och brukare.Därmed kan man väl säga, att om man inte genomför ett förslag som ärefterlängtat på marknaden - både från byggföretagen, kommunerna och de boende -och som innebär förenklingar i fråga om ombyggnad av fastigheter, måste det medföra stora olägenheter för de berörda kategorierna.' Dessutom har man ifrån branschens sida begärt att manbeträffande de ändringar som genomförs och som berör byggnormen och annat skallfå tillräcklig tid för att anpassa sig till de nya förhållandena. Vi har varitangelägna om att få ett beslut i sådan tid att det blir en rimliganpassningstid för företagen. Mot den bakgrunden anser jag inte heller attremissen är så omfattande, efter den förlängning som har skett, atf det intebör vara möjligt att tillgodose de krav på remissen som planverket har ställt. 57 (): Man kan ha olika bedömningar av om det är enrimlig remisstid eller inte. Tiden är , jämfört med att planverkethade över på sig att ta fram förslaget. Jag noterar att bostadsministern nu säger att det hela ärtill för att förenkla och underiätta. Jag utgår då ifrån att om kommuner,byggherrar, allmännyttiga bostadsföretag osv. riktar skarp kritik mot förslagetoch har starka invändningar, förslaget då revideras och omarbetas. 58 Bostadsminister : Herr talman! Detvore en ganska orimlig tanke att skicka ut något på remiss och sedan säga inte bryr sig om vad remissinstanserna svarar. 59 (); Det är kanske inte så märkligt att den fråganuppkommer, eftersom remisstiden är så kort i jämförelse med hur behandlingen avett ärende går till i en kommun. När ärendet skall behandlas av byggnadsnämndoch kanske kommunstyrelse med en handläggningstid , innebär detatt de förtroendevalda i bästa fall har möjlighet att bedöma ärendet undernågon veckas tid, med inläsningshandlingar på ett par hundra sidor. Med eiisådan remisstid är det inte så konstigt om man tror att de som skickar ut remissmaterialetoch som skall fastställa det slutgiltiga förslaget inte avser att ta särskiltstor hänsyn till dem som fått förslaget på remiss. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1983/84:111 av () till jordbruksministernom stödet till idrottsföreningar: I kommun harkommunfullmäktige i anledning av en socialdemokratisk motion fattat beslut omatt kommunalt föreningsstöd inte skall utgå fr. o. m. tillföreningar som inte accepterar att övergångar mellan föreningar för ungdomarunder skall ske utan krav på ekonomisk kompensation och med tillämpandeav kort karenstid. I har den socialistiska majoriteten ifritidsnämnden beslutat att en värvningsverksamhet med ekonomiska inslag,utestängning genom licenskrav m.m., avstängning genom karensdagar äringredienser som definitivt inte hör hemma inom barn- och ungdomsarbete. Deidrottsföreningar som i sin verksamhet inom ungdomsidrotten sysslar med dentypen av transaktioner och åtgärder kommer inte att få del avkommunens föreningsbidrag. Två kommuner med socialistisk majoritet har såledesbeslutat att föreningsbidrag inte skall utgå till idrottsföreningar som följerde regler som stadgats av resp. förenings nationella specialförbund. De aktuella kommunerna kräver således att idrottsföreningarnaskall bryta mot etablerade och fastställda regler och riskera uteslutning ursitt specialförbund. En sådan uteslutning skulle medföra att idrottsmännen ochungdomarna inte skulle få delta i tävlingar arrangerade av föreningar ellerförbund inom . Idrottsrörelsen är en stor och viktig folkrörelse. Idemokratisk ordning har idrottsrörelsen inom sig stiftat de regler som skallgälla inom olika idrotter. Målsättningen med dessa regelverk är att skapaordning och rättvisa samt att den svenska idrotten skall stå i samklang med deinternationella idrottsorganisationerna och deras regler. har idrotten rönt stor uppskattning och därförockså erhållit ett ökat stöd från stat och kommuner. I de ovan åberopade fallenhar socialdemokrater i två av landets kommuner nu infört en ny situation,nämligen den att idrottsrörelsens egna angelägenheter blivit föremål förinblandning av politiker. Jag villmot den bakgrunden ställa följande frågor till jordbruksministern: Kommerregeringen i likhet med de två åberopade kommunerna att minska statsbidragettill under åberopande av att exempelvis specialförbundenishockey, fotboll, bandy, handboll och basket har licensierade idrottsmän? Kommer regeringenatt underställa idrottens regelsystem för ställningstagande om bidragtill idrotten fortsättningsvis skall utgå? att vidta några åtgärder i anledning av att kommuner beslutat attdra in det kommunala föreningsstödet till vissa idrottsföreningar? 1983/84:112av () till utbildningsministern om reglerna för antagning tillgymnasieskolan och högskolan: Systemet för antagning till denhögre utbildningen har varit utsatt för ständig kritik alltsedan det infördes isamband med högskolereformen. - även den senaste - fyllstidningarna med beskrivningar av hur dåligt reglerna för tillträde till universitet ochhögskolor fungerar. Förutom de direkta problem som uppstår för de sökande vidsjälva antagningen i form av sena och - som det upplevs - orättvisa beslut harantagningssystemet påverkat både den högskoleförberedandeoch den högreutbildningen i negativ riktning. För många gymnasieelever har taktikval och fiffighetblivit en förutsättning för möjligheterna att läsa vidare, något som framförallt drabbat de längre teoretiska linjerna på gymnasiet. På högskolan har densociala snedrekryteringen förstärkts, medianåldern för nyantagna studerandehöjts och ambitionsnivån vid studiestarten i många ämnen sänkts. Samtidigtskapar systemet ökad arbetstakt bland unga människor, eftersom man måste få ettjobb utan färdig utbildning för att sedan kunna få tillgång till utbildning. Mot denna bakgrund är det inte förvånande att allt fler -inom alla partier -kräver ett nytt antagningssystem. Jag är också fulltmedveten om att regeringen har tillsatt en kommitté -tillträdeskommittén - i syfte att se över systemet. Kommittén har dock tidenfram till utgången av 1985 på sig, och enligt min mening är behovet av åtgärderså akut att väntetid inte kan accepteras. Självfallet måste snabba förändringar som görs inom ramenför det nuvarande systemet i väntan på kommitténs resultat göras med en vissförsiktighet för att inte drabba dem som planerat sina studier utifrån denuvarande reglerna. Det innebär dock inte att det vore omöjligt att redan tillårets höstterminsintagning genomföra förändringar av antagningssystemet ipositiv riktning. En första åtgärd som vi från moderat sida länge pläderatför är en höjning av den s.k. direktkvoten till . Genom en sådan förändringskulle medianåldern för högskolestudiestarten sänkas, som ungdomspuckelnsom nu nått högskolan skulle kunna "fångas upp". En andra åtgärd som borde vidtas är en förändringav reglerna för antagningen till enstaka kurser. sker denna på lokal nivågenom främst lottning. Att använda sig av lottning vid antagning är heltoacceptabelt, och det borde vara fullt möjligt att snabbt finna andra lösningarför intaget till enstaka kurser. För större delen av utbudet av enstaka kurserborde tillträdet kunna vara fritt. Vad gäller antagningen på grund av höstterminens betygfrån grundskola till gymnasieskola är erfarenheterna entydigt dåliga. Nuvaranderegler saknar förankring och stöd bland eleverna, lärarna och föräldrarna.Effekterna på höstterminens såväl som på vårterminens arbete är allvarliga. Enförändring måste därför snabbt komma till stånd. Med tanke på de konsekvenser som de nuvarande reglerna förtillträde till grundläggande högskoleutbildning har haft samt den allt starkareoch mer samstämmiga kritik som riktats mot systemet vill jag ställa följandefrågor till utbildningsministern; Avser utbildningsministern göra någon förändring avsystemet för antagning till högskolan, innan tillträdeskommittén är klar om tvåår? Avser utbildningsministern attgenomföra några förändringar inför högskoleantagningen ? Avser utbildningsministern attföreslå en återgång till vårterminsintagning till gymnasieskolan fr.o. 1983/84:113av () till socialministern om reglerna om återkallelse avutskänkningstillstånd; Ett antal restauranger i har undersenare tid fått sina alkoholtillstånd indragna, inte på grund av misskötsel medserveringen av vin och sprit utan till följd av restaurangernas ekonomiskaförhållanden. I64 § lagen om handel med drycker stadgas nämligen i andra stycket omlänsstyrelsens rätt att återkalla redan givna tillstånd, och i proposition1981/82:143 sägs att "propositionen innehåller även ett lagförslag som röråterkallelse av tillstånd att servera alkoholdrycker, då ekonomisk rnisskötselföreligger och tillståndshavaren därmed inte kan anses lämplig att drivarörelse med försäljning av alkoholdrycker". Attfastställa "ekonomisk misskötsel" är i många fall utomordentligtsvårt. Några exempel från visar detta. Ett antal taxeringsnämndsrevisionerav restaurangföretag har genomförts, bl. a. med hjälp av standardiserade mallarfrån . Myndigheterna har inte endast kontrollerat företagensbokföring utan också försökt göra en uppskattning av huruvida företagens redovisninggett en korrekt bild av verksamheten. På grundval av revisionsarbetet taxeradesrestaurangägarna upp och betydande taxeringshöjningar beslutades avtaxeringsnämnden. Ärendena överklagades till länsskatterätten, men av kändaskäl kommer knappast beslut i målen att föreligga förrän . Under tidenfattade - helt i enlighet med lagstiftningen - beslut omindragning av alkoholtillståndet. I realiteten innebär sådana beslutadministrativt beslutade näringsförbud. Rättssäkerheten blir på grund avlagstiftningen och de förhållanden som råder inom taxeringsväsendet satt påundantag. Tillfälligheter- en livlig pressdebatt samt att utmärkelsen gicktill en av de drabbade restaurangerna - ledde till att omprövadefallen. I detta sammanhang bör betonas att ingen skugga skall falla överlänsstyrelsens handläggning av dessa ärenden. Problemen härrör helt frånlagstiftningen och de motivuttalanden som återfinns i proposition 1981/82:143. Iprincip är det fel att ekonomiska förhållanden skall påverka ett näringsställesrätt att servera vin och sprit. Sköts serveringen av alkoholhaltiga dryckerkorrekt bör tillståndet inte dras in. Men när nu har accepterat"ekonomisk misskötsel" som kriterium för att dra in redan givnatillstånd måste det åtminstone finnas spärrar, så att inte goda yrkesmänförlorar sina utkomstmöjligheter. Taxeringsnämndsrevisioner rättas ofta till ihögre rättsinstanser. Av denna anledning bör skatteskulder som uppkommit frånnu nämnda typ av åtgärder från taxeringsmyndigheterna inte få rättslig verkanförrän taxeringsmyndigheternas beslut prövats av Ett minimikrav är att länsstyrelserna inte skall dra in tillstånd, omdet finns grundade skäl att anta att länsrätten kommer att ändrataxeringsnämndens beslut och undanröja en upptaxering som skapatnäringsidkarens svåra ekonomiska situation. Är socialministern beredd att förelägga förslagtill förändringar i lagen om handel med drycker, så att de nu påtaladeproblemen undanröjs? 13 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1983/84:374 äv () till utrikesministern omregler om utländsk beskickningspersonal m.fl.: Vilka regler gäller för Sverigesgodtagande av utländska personer verksamma vid beskickningar och konsulat ivårt land? 1983/84:375 av () till statsrådet om betygsättningen i : I SÖ:s promemoria från den 18oktober 1983 angående betygsättningen i sägs bl. a. att motivet förbetyg är deras roll som urval till fortsatt utbildning. Betyg i ämne somavslutas i årskurs 7 får enligt promemorian inte lämnas ut till eleverna. Vidare understryks kraftfullt att information om elevernasarbete inte får förekomma i form av betyg eller betygsliknande bedömningar som"över genomsnittet, genomsnittligt, under genomsnittet" ellerliknande. Sådana omdömen får enligt SÖ heller inte noteras i betygsliggare förårskurs 7. Mot bakgrund av ovanstående anhåller jag om att tillstatsrådet få ställa följande frågor: Är enda motivetför betyg i deras roll som grund för urval till fortsattutbildning? Skall betyg iämnen som avslutas i årskurs 7 inte få lämnas ut till eleverna? Vad skallskolans information till elever, föräldrar och mottagande lärare om de enskildaeleverna innehålla? 1983/84:376av () till finansministern om begreppet likviditetstillväxt ifinansplanen: I finansplanen angerfinansministern att för uppnåendet av regeringens inflationsmål måste likviditetstillväxten dämpas ytterligare jämförtmed 1983, då penningmängden ökade med . angesdärför böra ges en sådan utformning att likviditetsökningen den begränsastill i genomsnitt . Penningmängdenstillväxt som mått på likviditetsökningen i samhället börjaremellertid att bli mindre relevant, bl. a. som följd av de Meddelande om introducerade statspapperen med korta löptider. Dessa löptider ärså korta fråsor att nämnda statspapper mycket väl kan jämföras med medel på checkräkning. Medhänvisning till ovanstående vill jag fråga finansministern; Är det inte motiverat med en precisering av begreppetlikviditetstillväxt och därmed av vilka betalningsmedel som i dagens samhällebör ingå i begreppet penningmängd? 14 § Kammaren åtskildes . TOM T: SON THYBLAD