prot · G709161 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag yrkar bifall till samtliga sex reservationer som är fogade tilldetta betänkande. Börs-och fondkommissionslagstiftningen, m. m. 75 (): Regeringen har i en proposition föreslagit ändringar i börs-ochfondkommissionslagstiftningen. har i sitt betänkande1983/84:38 behandlat regeringens förslag i denna fråga. Ipropositionen föreslås vissa ändringar i lagen om och ifondkommissionslagen. Den skyldighet som gäller för börsmedlemmar attanmäla vissa affärer som gjorts utanför börsen, s. k. efteranmälan, utvidgastill ätt omfatta också fondkommissionärer.som inte är börsmedlemmar. Dessutomföreslås att antalet ledamöter i fondbörsens styrelse ökas och att ytterligareregler om börsstyrelsens sanktionsmedel införs. Vidare föreslås en ändring isyftet att klargöra att handel med aktier på den s. k. OTC-marknaden får ägarum i . Slutligen föreslås att gränsen förfondkommissionärs handelslager av aktier höjs från 25 milj. kr. fill 50 milj.kr. Medanledning av propositionen har de borgerliga partierna i väcktmotioner med varierande motiv för att avslå regeringens förslag.Näringsutskottets majoritet har funnit regeringens förslag väl avvägda. Fråganom utökning av antalet ledamöter i börsstyrelsen finner majoritetenutomordentligt viktig. Ett ökat inflytande för det allmänna motiveras avbörsens allt större samhällsekonomiska betydelse. Det kan också väntas stärkaallmänhetens förtroende för fondbörsen och därigenom för hela aktiemarknaden.De nytillkommande ledamöterna kan ytterligare förbättra börsens förutsättningaratt bemästra sådana ofta även i politiskt avseende komplicerade problem som kanuppstå på aktiemarknaden. Majoriteteni utskottet tillstyrker regeringens förslag om en utökning av börsstyrelsen.Men i ett avseende vHl majoriteten göra en komplettering. Bland de avregeringen utsedda ledamöterna i börsstyrelsen bör ingå en företrädare förlöntagarintressena. Börs-och fondkommissionslagstiftningen, m. m. Beträffande ändringen av gränsenför fondkommissionärs innehav av aktier för egen räkning bör påpekas att vidbegränsningsregelns tillkomst uttalades det att den kunde behöva omprövas efternågra år. Så skedde 1982. Bankinspektionen har ansett tiden vara inne för enny omprövning och föreslagit att beloppsgränsen vid 25 milj. kr. skall höjastill 50 milj. kr. Majoriteten i näringsutskottet tillstyrker regeringensförslag med instämmande av bankinspektionen i denna fråga. Jag yrkar avslag på de sex reservationer somfinns fogade till betänkandet och bifall till hemställan i näringsutskottetsbetänkande / 84:38. 76 PER (): Jag måste faktiskt fråga socialdemokraterna i utskottet inte är beredda att stärka småspararnasställning. Skyddet för småspararna och minoriteterna är ju väsentHgt bättreutbyggt exempelvis i , och andra städer med storainternationella börser. Socialdemokratiska företrädare har talat om värdet avsmåsparande, även i aktier. Varför vill man då inte tHlgodose vårt krav, elleri alla fall i någon mån gå oppositionen till mötes på denna punkt? Varför inte titta på den maktkoncentration tiH några få personer eller företagsledningarsom är en följd av cirkelägandet? Vore det inte mer konstruktivt att iutredningen om den graderade rösträtten studera också cirkelägandet, i ställetför att koncentrera utredningsarbetet på en enda fråga? Jag har mycket svårt att inse behovet av ett ökat antalstatliga representanter i börsstyrelsen. Jag tror inte att det skulle ökaförtroendet eller leda till att allmänheten skulle vilja spara mer - isynnerhet inte som man på en rad andra punkter går emot småspararnas ochminoriteternas intressen. När det gäller handelslagren måstejag tillägga följande. Om handelslagren får uppgå till av en genomsnittligomsättning för fondkommissionärerna - utan ett tak på 50 miljoner - ökarmöjHgheterna för i synnerhet de mindre företagen att ta sig in påOTC-marknaden. Det är framför allt de som har behov av att det finnshandelslager för små poster på OTC-marknaden. Det är faktiskt ett lättsmåföretagarfientiigt förslag som socialdemokraterna har lagt fram. 77CHRISTER EIREFELT (fp): Som säkert minns gjorde vii näringsutskottet en mycket ingående prövning av börsverksamheten. a. togvi del av synpunkter från bankinspektionens chef och börsens chefBengt Grönquist, som båda menade att börsstyrelsen fungerar bra. Det omdömetfick vi också från annat håll. Däremot påtalade man att styrelsen som den i dagser ut skiljer sig litet från det internationella mönstret, genom att det finnsfler ledamöter från det offentliga i vår börsstyrelse. Jag kan inte se någonsom helst anledning att gå ytterligare ett steg mot att göra börsstyrelsen tillett statligt organ. Både principiella och praktiska skäl talar emot detta. Närdet sedan gäller de olika åtgärderna för att skydda småspararna på börsen ärnaturligtvis informationskravet det absolut viktigaste. Om alla som köper ochsäljer har ordentlig insyn i det som sker kan de reagera genom köp ellerförsäljning, och effekten märks då på kursen. För det krävs dock bättreåtgärder än de nu presenterade. Finansministernhade också aviserat att det skulle komma förslag, t. ex. för att motverkainsiderspekulation och om införande av s. k. flaggningsregler. Han gjorde detbl. a. i en interpellationsdebatt med . Det är utan tvivelav mycket stor vikt att vi skapar ett ordentligt skydd för småspararna. Jaghoppas att kan hjälpa till med att fåfram sådana här förslag och därmed förstärka skyddet för småspararna. Börs-och fondkommissionslagstiftningen, m. m. Anf.78 (): Per börjar här kritisera den socialdemokratiska regeringenoch utskottsmajoriteten för att vi inte skulle vilja få bort det graderaderöstvärdet på aktier. Som framgår av utskottets betänkande har regeringentillsatt en utredning med bemyndigande att undersöka just den frågan. Deandra frågorna som tagits upp av både Per och harvärdepappersutredningen tittat på. Den utredningen har remiss-behandlats. Vikan därför vänta förslag från regeringen . Det är motden bakgrunden som vi i detta betänkande inte har velat ta ställning till dessafrågor. Anf.79 PER (): Det är inte ett avskaffande av den graderade rösträtten som vårtreservationsyrkande gäller. Det har ju tillsatts en utredning om den graderaderösträtten sedan våra motioner skrevs . Vi vill att denna utredninggenom tilläggsdirektiv skall få i uppdrag att även studera cirkelägandet ochden maktkoncentration som äger rum. Detta har socialdemokraterna i utskottetmotsatt sig, och det är det som jag har kritiserat utskottsmajoriteten för. Närdet gäller skyddet för småspararna och minoriteterna tycker jag ändå -med tankepå det mycket omfattande arbete som utskottet lade ned ochnovember - att man från utskottets sida skulle ha kunnat göra någotför att försöka leva upp till den internationella standard för dessa gruppersom finns på de stora börserna, i synnerhet som man vill gynna sparandethär i landet. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslutet redovisas efterdebatten om näringsutskottets betänkande 40.) 80 TREJDE VICETALMANNEN: Kammarenövergår nu till att debattera näringsutskottets betänkande 40 omexportfrämjande verksamhet. 6Riksdagens protokoll 1983/84:161-162 Anf.81 PER (): I näringsutskottets betänkande nr 40 behandlar vi budgetanslagen samtproposition 168 om exportfrämjande insatser. I propositionen talas det mycketom att man skall stödja frihandeln och utveckla den inom när det gällerutrikeshandeln. Man talar mycket om vårt exportberoende och om vikten av attvi kan stödja och utöka vår exportindustri för att den ekonomiskaåterhämtningen skall kunna fortgå. Även våra relationer till den gemensammamarknaden berörs utförligt. Man talar om behovet för av attupprätthålla nära och varaktiga förbindelser med den europeiska gemenskapen. Jagtycker detta innebär en betydande tillnyktring av socialdemokratiskhandelspoHtik, som tidigare väldigt mycket präglades av en debatt kring IDB ochökade restriktioner när det gällde tekoimport och mycket annat. Det finnsanledning att hälsa detta med stor fillfredsställelse. Viskall dock inte göra om misstaget att öka polifiseringen när det gällerexportstödet. Iproposition 168 finns ett stort antal utredningar om exportfrämjande insatserredovisade. Vi anser inte att yi skall gå in i dessa utredningsförslag medpekpinnar fill exportråd om vad det skall göra på det ena eller andraområdet. Vi har den bestämda uppfattningen att vi får de'bästa exportfrämjandeinsatserna genom att låta , detta halvstatliga organ, med sin storaanpassbarhet, stora förmåga och stora kunnighet självt inom sittkompetensområde avgöra vilken inriktning och vilka insatser som kommer attkunna leda till det bästa resultatet. Vi tycker att i stället fillSveriges exportråd med propositionen borde ha översänt utredningarna utan egnakommentarer. Vi tror att vi på det sättet får den bästa flexibiliteten iExportrådet, vilket också flera uttalanden från denna organisation givit vidhanden. Vitycker alltså att det positiva med propositionen är att det blivit mer avfrihandelsinriktade riktiinjer, men det negativa är de pekpinnar man vill geExportrådet med anledning av de olika utredningarna. Vihar även en reservation - nr 4 - om att vi vill avskaffa fartygskredit-nämnden.Riksdagens revisorer har själva gjort en utredning om detta som f.n. är ute på remiss. Man menar där att besluten borde samlas på en enda enhet.Den uppfattningen delar vi helt och hållet från moderat utgångspunkt. Därförföreslår vi att fartygskreditnämnden skall läggas ned och dess beslutsfunktioni stället överföras till riksgälden. Med det anförda ber jag att få yrka bifall till reservationerna 1 och4. 82 (): Det här betänkandet avser två propositioner - dels budgetpropositionen,dels den särskilda propositionen om exportfrämjande åtgärder, som vi haftanledning att behandla i näringsutskottet. Närdet gäller de ekonomiska ramarna och den övergripande huvudinriktningen av denexportfrämjande verksamheten kan vi från sida i allt väsentHgtinstämma i regeringens bedömning. Vi har alltså inte haft anledning att invändamot dessa två propositioner när det gäller de övergripande riktlinjerna utommöjligen på en punkt, nämligen i fråjga om de mindre företagensexportverksamhet. Där har vi tillsammans med haft anledning attfoga en reservation tiU det här betänkandet. Låtmig, herr talman, inledningsvis säga att jag tror att det är viktigt att man iden här debatten understryker samordnande roll när det gäller attfrämja svensk export. Utan de insatser som exportråd gör skullesvenska exportföretag ha svårt att komma in på nya exportmarknader. Närdet gäller exportverksamhet måste vi också visa tålamod. Jag tycker att det avoch till finns tecken på att företag och organisationer gör detta i alltförliten utsträckning. En inbrytning på exportmarknader ger inte alltid direktaeffekter, utan det kan bli en lång tidsutdräkt från beslut om exportsatsningarpå nya marknader till det att dessa satsningar genererar pengar och gervinster. En del tycks faktiskt tro att export ger omedelbara effekter. Så äringalunda fallet. Detär faktiskt på det sättet att vår export, våra exportindustrier och vårtengagemang alltför länge fokuserats till de stora verkstadsföretagen, tillskogsindustrin och till gruv- och stålindustrin. Småföretagens möjligheter tillexport har kommit litet grand vid sidan om. Men det är klart och tydligt attsmåföretagens möjligheter till export måste bättre tas till vara ochstimuleras. Småföretagen kan tillsammans ge betydande exportinkomster tilllandet. Detta kan i sin förlängning leda till att sysselsättning tryggas istora delar av vårt land. Därtillskall läggas att det är viktigt att den gryende tjänsteexport som enskildaföretag, kommunala och landstingskommunala organ visatintresse för också kan åstadkommas. Den landstingskommunala.-sektorn kan då detgäller sjukvårdsområdet åstadkomma ganska betydande effekter omansträngningarna samordnas. Där har faktiskt ett arbete inletts. Dådet gäller turism finns det möjligheter att vända vårt underskott tillbetydligt positivare siffror. Jag tror att det är viktigt att man använder allade kanaler som finns, exempelvis och handelssekretariaten, för attföra ut information om turism i . Närdet sedan gäller småföretagens roll är det tillfredsställande att regeringenfullföljer det arbete som Fälldinregeringarna inledde. På den här punkten måsteinsatserna anpassas efter småföretagens speciella behov och problem. Ettproblem som är gemensamt för i stort sett alla småföretag är avsaknaden avtillräckliga ekonomiska resurser. Detta hämmar ofta småföretagens möjligheteratt slå sig in på nya exportmarknader. Man anser sig inte ha råd, och manstannar hemma. Därför tror jag att det är vikfigt att de ekonomiska resursernaanpassas efter småföretagens behov och att man försöker hitta former för attstimulera småföretagen till nya marknadsinvesteringar. Det är också viktigtatt man i det arbete som pågår inom ramen för regionalpolitiskautredningen tar fram nya möjligheter att stötta upp investeringar i nyamarknader. Vimenar alltså från och sida i en gemensam reservation atthär måste handelssekreterarna och utlandsmyndigheterna i större utsträckningdelta i arbetet för att lyfta fram de svenska småföretagen på exportmarknader.Dessa kan aktivt delta i marknadsundersökningar och göra preliminära sådana föratt sedan låta företagen och kanske olika organisationer på hemmaplan hjälpatill inför det slutgiltiga ställningstagandet. Dethär kostar pengar förstås. Men jag tror att det är viktigt att vi får enprissättning och en debitering som gör det möjligt för företagen att först nåut på marknaderna och att kostnaderna därefter debiteras. På det viset får demöjlighet att komma ut och kan se resultaten av satsningarna på nyaexportmarknader. Med dessa synpunkter ber jag att få yrka bifall till reservation 2 fråncentern och . 83 (): Eftersom fiHhör de länder i världen som är mest beroende avutrikeshandeln, är exportfrämjande verksamhet en viktig nationell angelägenhet.För vår industri är det etf absolut "måste" att kunna säljautomlands. Med enbart vårt eget land som marknad skulle det vara omöjligt attbygga upp en produktion som är effektiv och ger billiga varor. Detfinns en rad faktorer som påverkar vårt lands exportindustri. Samhälletsåtgärder för att främja exporten, som vi behandlar i det här föreliggandebetänkandet, är en viktig faktor. Samtidigtär det naturligtvis så att utan en ekonomisk politik som skapar generellt braförutsättningar för näringslivet blir andra insatser verkningslösa. Våraföretag måste vara konkurrenskraftiga ute i världen, annars får vi helt enkeltinte vara med. Enannan viktig förutsättning för svensk export är att frihandeln kanupprätthållas. kan bara förlora om de ekonomiska svårigheterna ledertill snäv protektionism, vilket tyvärr har skett och sker i en rad länder. Härmåste vi själva ta på oss ett stort ansvar genom att undvika åtgärder som kanleda till handelskrig. Portugalspremiärminister påminde vid i om kvoter förportugisiska tekovaror. Tyvärr är just restriktioner när det gällertekoimporten ett exempel på hur den socialdemokratiska regeringen, trotsstolta deklarationer om frihandeln, med konstlade argument och inte alltidefter tillräckligt samråd försöker begränsa importen. Svenskaföretags konkurrenskraft och en levande och utvecklad frihandel är alltså devikfigaste förutsättningarna för svensk export. Närdet sedan gäller de konkreta förslagen i detta betänkande har vi frånfolkpartiets sida inte redovisat några allvarligare invändningar. I fleraavseenden innebär åtgärderna ett fullföljande av de satsningar som gjordes avden dåvarande regeringen och 1982. Inte minst gäller det den uppmärksamhet som ägnas åtvåra mindre och medelstora företags möjligheter att nå ut på världsmarknaden. Jagär övertygad om att det i ett stort antal mindre företag finns ytterligarevaror och tjänster som väl lämpar sig för export. Det gäller alltså att hjälpatill att överbrygga de speciella svårigheter som dessa företag har att nå uttill en större marknad. Vihar menat att det finns anledning att ytterligare understryka att våraexportfrämjande instanser måste vara speciellt lyhörda för de mindre företagenskrav och behov, och vi har markerat det i reservation nr 2 tillsammans medcenterpartiet. Ifolkpartimotioner har vi också redovisat den tveksamhet som finns ute hos deexportintresserade småföretagen inför kraven på samarbete för att fåexportstöd. Vi menar att man i större utsträckning än nu borde kunna hjälpaföretag som vill göra individuella insatser. Det här har vi dess bättre kommitöverens om att poängtera i utskottet, och det är utmärkt. Slutligenhar vi i reservation nr 3 tagit upp utbildningsfrågorna. På den här punktentycker vi att regeringsförslaget är otillräckligt. Vi menar bl. a. att såvälgymnasie- som högskoleutbildningen bör internationaliseras och göras meraexportinriktad, och vi vill ha mera av internationell marknadsföring iekonomutbildningen. Jag yrkaralltså bifall fill reservationerna 2 och 3. 84 (): Regeringens förslag vad gäller statens exportfrämjande verksamhet, sombehandlas i näringsutskottets betänkande 40, innebär ytterligare 25 milj. kr.till exportfrämjande åtgärder jämfört med föregående budgetårs anslag. Detta ärpengar som i första hand går till de mindre och medelstora företagen. De ökadeanslagen bör också ses mot bakgrund av ett kärvt budgetläge och det faktum attföretagens export redan har fått ett rejält lyft genom den devalvering som densocialdemokratiska regeringen genomförde och den positivaekonomiska politik som därefter följde. Attdet finns ytterligare pengar till de små och medelstora företagen trots detkärva budgetläget understryker den betydelse som den socialdemokrafiskaregeringen tillmäter de mindre företagen. Jag tror det finns anledning attnotera det i detta sammanhang. Konkret fördelar sig de extra 25 miljonerna påföljande sätt: 18 miljoner skall gå till ett nytt exportfrämjande organ. Svenskbygg- och energiexport, som skall stimulera bygg- och energisektorns export. 6miljoner skall satsas generellt på insatser för små och medelstora företagsexport, och hälften av de extra anslagen skall gå till att stimuleraunderleverantörernas inträde på exportmarknaden. En miljon, slutligen, satsas påen teknisk kunskapsbank som skall stå till exportföretagens förfogande. Närdet gäller satsningarna på särskilda branscher som föreslås i propositionenoch i betänkandet, nämligen byggexporten och energiteknikexporten, kan ett parsäker noteras. Man kan ju säga att byggbranschen redan är en stor exportbranschoch att den redan är på god väg. Å andra sidan vet vi att det i denbranschen finns en unik kompetens, att branschen är mycket framgångsrik genomdet stora byggande vi tidigare haft i , och vi vet också att mindrebyggföretag behöver komma ut på marknaden. Detta är alltså bakgrunden till desatsningar som regeringen föreslår och som också utskottet ställer sig bakom. Energiteknikär en något nyare exportbransch. Vi har vissa traditionella områden som innebäratt vi har en export omfattande ca , men det harockså varit angeläget att på exportmarknaden föra ut de satsningar som gjortsför att stödja forskning och utveckling när det gäller en ny energiteknik ochsom har resulterat i en hel del uppmärksammade tekniska genombrott. Jag troratt det som har kommit fram genom de ambitiösa energiforsknings- och utvecklingsprogrammenockså är något som vi bör kunna dra nytta av genom exportsatsningar. Detta äralltså bakgrunden till den satsning regeringen föreslår på detta område. Inteminst i detta . sammanhang kan småföretagen vara med. är det de somhar upptäckt de nya teknikerna och har gjort viktiga utvecklingar på området. Satsningarnaskall alltså göras genom ett särskilt organ inom ramen för exportråd,nämligen Svensk bygg- och energiexport. Det förtjänar noteras att man intebygger upp ett nytt byråkratiskt organ, utan detta organ verkar inom ramen förSveriges exportråd. Vi tycker inte - det vill jag säga med adress till PerWesterberg - att det här skapas en onödig byråkrati. Jag tror inte det ärpraktiskt möjligt att bara ta ett antal utredningar som kommer med oUka förslagoch överlämna hela rasket till exportråd och säga: Var så god, väljvad ni vill satsa på. Detär enligt min uppfattning rimligt att har vissa övergripande ochprincipiella synpunkter på den statliga exportfrämjande verksamhet som mansatsar pengar på. Det är också rimligt, om man skall få några resultat, attriksdagen fattar beslut i frågor, därför att andra organ också är involveradeoch måste spela med i frågor där inte automatiskt har någonkommandorätt. Jag tänker på den ökade roll som vi vill att SverigesInvesteringsbank skall spela i dessa sammanhang. Moderaternagör det nog litet lätt för sig när de förordar en ny teknik för hur riksdagenskall behandla budgetanslaget framöver. Närdet gäller det ökade generella stödet till exportfrämjande åtgärder för små ochmedelstora företag, kan det finnas anledning att säga några ord. Förslagetinnebär att man går vidare på det ganska framgångsrika småföretagsprogram somSveriges exportråd har och förstärker detta genom bl.a. anslag till exportchef och hyra samt ytterligare resurser för den uppsökandeverksamheten. Detta är viktiga insatser för att få ut flera mindre företag påexportmarknaden. Därmed gör man en initialsatsning som kommer att ha betydelseför exporten också . Denandra delen i detta mera generella exportfrämjande stöd till småföretagen ärsatsningen på underleverantörernas export. Man kan konstatera att det finns entendens att de svenska underleverantörerna blir för små om de enbart skallförsörja den svenska marknaden med sina produkter. De måste gå samman i störresystem och söka sig ut på den internafionella marknaden.Tendensen är klar och otvetydig, och därför är det viktigt att denna satsningnu kommer till stånd, med 3 milj. kr. Jag är övertygadom att det kommer att satsas ytterligare pengar från statens sida längre fram. Jagvill också ta upp det som nämnde i sitt inlägg om betydelsenav samordnande roll när det gäller statens exportfrämjande stödtill företagen. Det är viktigt att det finns en instans som kan ge riktHnjernaoch som kan vara ett samlande organ, där staten och näringslivet kan mötas ochdiskutera dessa frågor. Därför är det naturligt att vi från näringsutskottetssida starkt har understrukit den samordnande roll som exportråd har idessa sammanhang. Vi noterar också att de regionala replipunkterna när detgäller exportfrämjandet, där man i första hand möter småföretagen, ävenfortsättningsvis bör vara de regionala utvecklingsfonderna. Vi understrykeralltså att det måste finnas smidiga och informella samarbetsformer mellanExportrådet och de regionala utvecklingsfonderna. Jag vill ta upp ytterligare en intressant sak som kommit fram genompropositionen och som vi i näringsutskottet ställer oss bakom. Det gäller deförsta steg som vi tar - genom regeringens förslag och utskottets ställningstaganden- för att stötta riskfyllda marknadsinvesteringar och mera ambitiösa satsningarutomlands från de mindre företagens sida. De har tvekat därför attdet har varit stora risker förknippade med sådana satsningar. Vi menar att detnu bör finnas möjligheter för de regionala utvecklingsfonderna att satsahårdare på marknadsinvesteringar genom det utvecklingskapital som de redan hartill sitt förfogande. Vivill också att Investeringbanken satsar och är beredd att ta risker som på siktkan ge stora exportinkomster. I enstaka fall kan också exportråd gå inoch göra riskåtaganden, dels i form av lån på mjuka villkor, dels i form avrent aktieägarkapital, i första hand i minoritetsposter. Däremot avvisarutskottet tanken på renodlade, statligt helägda handelshus. Låtmig även peka på ett nytt intressant område som mer och mer fokuseras, inteminst i regeringens proposition, och det gäller den målmedvetna satsningsom.nu görs inom under utrikeshandelsministerns ledning föratt främja exporten av tjänster. Vi har i betänkandet tagit upp möjligheternatill en utökad export från kommuners och landstings sida.