prot · G70920 · 1983-12-31 00:00:00 — I rapporten har man berört frågan om möjlighetenatt granska affärsverkens dotterbolag, och man har också lämnat förslag om hurändringar i instruktionen skulle kunna ske. De ändringarna återfinns ilagtexten i reservafionen 1. sådan insyn är nödvändig tror jag framgår ganska klart, om man drar sigdomänverkels husaffärer till minnes; refererar just till dem isin motion. Jag tror också alt del är nödvändigt att öka insynen i bolagen motbakgrund av all det finns en tendens att skapa fler bolag inom statligaffärsverksamhet. Beträffande vissa delar av verksamheten på televerketsområde har det ju diskuterats huruvida de skall bedrivas i bolagsform ellerinte. Så fort ett sådant bolag är bildal minskar insynen för riksdagensrevisorer. Moderaternahar i finansutskottet hamnat i samma reservation, och jag har under de härdagarna mött någon som har gjort sig lustig över del, Faktun. kvarstår dock attdet finns två motioner med nära nog identiska yrkanden Men det finns ocksålitet olika motiv till just delta yrkande. Jag säger i min molivtexttill reservationen att de statliga förelagen bör Riksdagensrevisorers rätt att grans ka statlig verksamhet i bolagsform m. m. vara föredömen när detgäller öppenhet och arbetssätt. Jag tycker att del är ett måste för attallmänheten skall kunna få förtroende för stadig verksamhet. Insyn ochöppenhet fillhör demokratin, och den statliga verksamheten måste ha sådana målför ögonen. Närdet gäller motiv finns inga sådana angivna i anslutning tillreservationen, ulan man får gå till motion 2169. Där hävdas att statligaföretag skulle vara sämre skötta än andra och all statlig verksamhet snedvriderkonkurrensen. Med som exempel pekar man på all det är olämpligt alt statenär delägare i bolag. Jagtror alt moderater och kommunister alltså har helt olika utgångspunkter, ävenom vi i den föreslående voteringen kommer att hamna på sammaställningstagande,dvs. kravet på ökad insyn. Jag yrkarbifall till reservafionerna 1 och 3. Underdetta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 47 (): Som har framgått av både och iHallstahammar inlägg är det en märklig allians mellan vpk och närdel gäller två motioner om revisorers rätt all granska statligverksamhet som bedrivs i bolagsform. I vpk-motionen 359 av krävsall som sin mening ger regeringen fill känna vad som i motionenanförs om revisorernas rätt att granska statsförvaltning som bedrivs i form avsfiflelser och akfiebolag. I motion 2170 av och i , båda moderater, krävs alt . beslutar alt riksdagensrevisorer skall ha rätt all granska statsverksamhet som bedrivs iaktiebolagsform. Utskottethar kommit till den inställningen att man föreslår att med anledningav de två mofionerna som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförtrörande tilläggsdirektiv till kommittén för utredning av statliga myndighetersledning. Egentligen har alltså motionärerna, både från vpk och från moderatasamlingspartiet, fått som de önskar. Ändå har vi reservafioner. första reservationen - alliansen mellan vpk och - krävs alläven verksamhet som bedrivs i form av akfiebolag och stiftelser skall kunnagranskas av revisorer. I denna reservation saknas egenfliga motiv -del skall liksom bara vara så. andra reservationen om molivdelen, där vpk har gått fram ensamt, darras detemellertid litet på manschetterna. I den sista meningen säger vpk-reservantennämligen: "Enligt utskottets mening måste man emellertid trots dennödvändiga vidgade insynen kunna skydda de statliga bolagen mot konkurrentersinsyn." Detfinns alltså problem i det här sammanhanget, som vpk ser. Staten måste kunnasamarbeta med enskilda företag i vårt land. Den offentlighet som är naturlig ihandhavandet av revisionsarbete och som både riksrevi- sionsverkel och riksdagensrevisorer skall visa kan ju leda till problem när det gäller företagens skydd iutvecklings- och planeringsfrågor. Det är inte så där vidare enkelt att baraköra fram och säga att nu skall här vara full insyn. Om man inte har tänktigenom problemen blir effekten lätt all slafliga företag eller myndigheter intekan samarbeta med enskilda förelag. Nubedrivs slalHg verksamhet i tre former. Vi har dels vanliga myndigheter, typsocialstyrelsen, dels affärsdrivande verk, som är en blandform mellan myndighetoch företag, exempelvis och domänverket, och dels statligaaktiebolag. Utvecklingenhar gått därhän att del har ansetts nödvändigt för speciellt de affärsdrivandeverken att skapa dotterbolag och dotter-dotterbolag. 1 de enskilda fall denförekommer har denna bolagsbildning, i varje fall såvitt jag kan bedöma, haftmycket starka skäl. Men därmed har också uppkommit problem med insyn ochkontroll, och del är dessa vi slår här för all lösa. Idebatten har nämnts de pinsamma turerna i samband med domänverket. Jag harmycket stor respekt för revisorer och deras kompelens och förmågaalt se hur verkligheten är, men jag tror inte alt revisorer, medvilken lagsfiftning man än hade haft, hade hunnit före i denna utveckling. Delfallet tycker jag är ett ur vissa synvinklar illa valt exempel. Vi får allfidvara beredda på alt sådana bedömningar av legal och allmän natur som gjordes idetta sammanhang kan ske oavsett organisationsform, och de måste rättas till. Menhit hör också andra problem av mera principiell natur, som bjudergoda exempel på. Bolagsbildningar kan komma att leda till helt nyainsynsförhållanden, och maklen över statsverksamheten kan överflyttas mer ellermindre direkt fill enskilda personer. Detta är olyckligt. Nuär det så att regeringen har tillsatt en utredning, verksledningskommil-tén,som är parlamentariskt sammansatt och som har fått till uppgift all se överledningen och kontrollen av statliga myndigheter och deras verksamhet.Utskottsmajorileten drar av detta slutsatsen alt denna verksledningskommil-léäven skall ha fill uppgift all se över den revisionsverksamhet som blirnödvändig gentemot myndigheters och affärsdrivande verks eventuella dotterbolagoch liknande. Denna insynsmöjlighet måste då gälla även riksrevisionsverkel ochalltså inte bara revisorer. Eftersomdelta är prakfiska problem kan man inte bara säga: Gör så här! Det måste sättasin i ett vidare sammanhang. Och det är detta vidare sammanhang somverksledningskommitlén har all behandla, och den skall enligt planerna lämnaförslag till regeringen och . Detta är skälet tillfinansutskottets skrivning i belänkandet 10. Jag yrkar bifall till detta. Riksdagensrevisorers rätt att granska stadig verksamhet i bolagsform m. m. 48 HANS iHallstahammar (vpk) replik: på de skillnader som finns i mofivtexlen. Jag sade ju också att jagär ute efter alt ge större öppenhet i de statliga Erfarenhetenhar visat att detta var nödvändigt. på att del naturligtvisockså finns problem förknippade med detta, men jag Riksdagensrevisorers rätt att graiiska statlig verksamhet i bolagsform m. m. menar all öppenheten måsteväga tyngre. Del får inte se ut på det sätt som det har gjort i de exempel somArne Gadd hänvisade till. Alt inte har något sådant med i sin textberor naturligtvis på all deras motion är till för alt komma åt de stathgabolagen och helst slakta dem. Del är väl delta som är skillnaden iutgångspunkt. Ävenom man nu ger revisorerna insyn i de statliga bolagen, kan man gå vidare i vadgäller dotter-dotterbolag och delägande bolag och utreda den frågan. Del vorefullt möjligt. Anf.49 () replik: Del är riktigt som vår utskollsordförande framhöll i sill inlägg, altenigheten är stor på den här punkten. klargjorde att hans syn pådelta är all motionärerna har gåtts till mötes genom att deras synpunkter skallgås igenom i utredningen. Vianser, som jag framhöll tidigare, att detta inte är nödvändigt. kandirekt besluta om rätlen för revisorer att titta på statliga bolagoch stiftelser. Del är just på den punkten vi har en annan uppfattning. är vi överens, men när det gäller hur vi nu skall handlägga frågan omrevisorernas rätt att börja granska statliga bolags verksamhetskiljer vi oss åt. Anf.50 () replik: Låt mig bara göra en liten kommentar till i Hallstahammarinlägg. Han karakteriserar strävanden så, all de vill "slaktastatliga bolag". Jag tror all del ligger något i denna karakteristik. Menvarför har då vpk-aren i biträtt detta? Anf.51 HANS i (vpk) replik: Herr talman! Motiven för insynkan vara olika, men jag inser att insyn är nödvändig. 52 (): Inte heller jag behöver bli särskilt långrandig i detta sammanhang, meneftersom motionerna är väckta och revisorer har fått avlämna ettremissyttrande skulle jag ändå vilja säga några ord. Viär litet överraskade - i varje fall är jag det - över all dessa mofioner kundeföranleda en reservation i finansutskottet. Motionerna är kolossalt summariska- den ena är på fem och den andra på sex rader. De är"påhängsmofioner" efter motioner som handlar om domänverkets affärerMen finns alltså reservafionen där. Riksdagsrevisorernasremissyttrande innebär att vi yrkar på alt revisorer får vidgadebefogenheter för att företa granskning av den verksamhet som bedrivs avstatliga bolag och stiftelser. Vi tycker all del härföreligger en mycket stark skrivning. utskottet förutsätter isitt yttrande att "frågan blir föremål för ett ingående studium i detutredningsarbete som påbörjats", och finansutskottet säger att"starka skäl talar för att revisorers befogenhet alt granskastatliga akfiebolag och stiftelser nu bör vidgas". Del brukar vi normaltkalla för starka skrivningar. betänkande hänvisas vidare till, vilket utskottets ordförandetalat om här, alt den utredning som är tillsatt för alt se på hithörande frågorskall vara färdig med sitt arbete . hemställer alldenna utredning skall få lilläggsdirekfiv, så att del skapas möjligheter föross revisorer all också ge oss in på de här områdena. Visom tillhör revisorer är inte övertygade om att det behövs någonlängre utredning beträffande frågan om revisionens vidgade befogenheter, meneftersom såväl som finansutskottet hänvisat till detarbete som pågår har vi förståelse för ulskollels förslag. Vihar i vårt arbete mött ett flertal exempel som visar hur angeläget det är allfrågan om revisionens vidgade befogenheter inte blir onödigtvis fördröjd.Därför vore del i hög grad önskvärt att de förslag som berör revisionen kundeföreläggas något fidigare, om möjligt , för altundvika ytterligare fördröjning av ett beslut. Med del anförda har jag inget annat yrkande än bifall fill del förslagsom framgår av finansutskottets betänkande. Riksdagensrevisorers rätt att granska stadig verksamhet i bolagsform m. m. Anf.53 (): Med anledning av inlägg vill jag bara säga att det liggerhelt i linje med finansutskottets majoritets inställning alt del utredningsarbetesom verksledningskommitlén skall göra sker snabbi. Jag tror inte all del vorelyckat alt göra någon direkt beställning. Om utredningen kan bli klar snabbareän är det helt i linje med finansutskottets önskningar. Anf.54 (fn): inlägg gjorde mig någotkonfunderad. Jag har här i min hand revisorers skrivelse fillfinansutskottet på sex sju sidor. På nästan varje sida begär revisorernaen-utvidgning av behörigheten och all revisorernas instruktion skall ändras ienlighet med molionskraven. Sedan fogar vi moderater en reservation tillulskollsbelänkandet som helt backar upp revisorernas önskemål, och vänlig nog alt säga all han ställer sig helt oförstående fill reservafioneni fråga. Otack är världens lön, brukar man säga. Det ordspråket kan man användai detta sammanhang. 55 (): är så gammal i den här verksamheten all han vet likaväl som vi andra att när del pågår ett utredningsarbete, så brukar vi hatålamod att invänta det. När vi nu har fått besked om all delta utredningsarbeteskall vara avslutat inom , tillhör del vanlig parlamentariskordning att avvakta utredningsresultatet. Vad som har skett i reservationen revisorers rätt att granska statlig verksamheti bolagsform m. m. är att nilämnar förslag fill en färdig lagtext på det här området. Jag tycker det kanvara skäl i att detta får prövas i annat sammanhang. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter behandlingen av finansutskottetsbetänkande 8.) Till finansutskottets betänkanden2,3,4,6 och 8 finns ingatalare anmälda. betänkande 1 Punkt 1 Mom. I(utlänningars aktieförvärv i svenska förelag) Först biträddes reservafion 1 av m. fl. med143 röster mot 15 för reservation 2 av . 156 ledamöteravstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 166 röster mot143 för reservation 1 av m. fl. Mom. 2 (vidgad rätt för fackliga organisationers företrädarealt deltaga i valutastyrelsens beslut) Utskottets hemställan bifölls med 296 röster mot 15 förreservation 3 av . 2 ledamöter avstod från alt rösta. Punkt 2 (svenska förelags investeringar i utlandet) Utskottels hemställan bifölls med 299 röster mot 15 förreservation 4 av . Punkt 3 (kapitalrörelser i , m. Utskottets hemställan bifölls med 261 röster mot 51 förreservation 5 av och . 2 ledamöter avstod från altrösta. () anmälde att han avsett att rösta ja menmarkerats ha avstått från att rösta. Mom. 2 (minskad byråkrati inom näringspolitiken) Utskottets hemställan bifölls med 237 röster mot 77 förreservationen av m. fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls med 263 röster mot 51 förreservationen av och . 1 ledamot avstod från allrösta. Utskottets hemställan bifölls med 225 röster mot 88 förbifall till hemställan i reservation 1 av m. fl. Motivering Ulskollels motiveringgodkändes. betänkanden 2-4, 6 och 8 Kammaren biföll vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. 1983/84:1om dubbelbeskattningsavtal mellan och Förenta Staterbeträffande skatter på kvarlåtenskap, arv och gåva (prop. 84:3), 1983/84:2 om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverigeoch Sri Länka (prop. 1983/84:2), 1983/84:3 om dubbelbeskattningsavtal mellanSverige samt och Nordiriand (prop. 1983/84:5) och 1983/84:5 om begränsningav småhus- och lägenhetsägarnas uppgifts- och 1982/83:177). betänkanden 1, 2, 3 och 5 kommer attbehandlas i tur och ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Till skatteutskottets betänkande 1 finns ingen talareanmäld. Först upptas därför skatteutskottets belänkande 2 omdubbelbeskattningsavtal mellan och Sri Länka. Dubbelbeskattningsavtal med Sri Länka 58 (): utvidgade skattskyldigheteni för realisationsvinst vid försäljning av aktier i samband med att vederbörandeflyttade utomlands. Moderata samlingspartiet gick emot detta med denmotiveringen att lagförslaget inte stod i rimlig proportion till självaskatteflyktsproblemet. Sålunda tyckte vi inte det var rimligt alt envärdestegring på aktier hänförlig till den lid som vedebörande varit bosattutomlands skulle beskattas i det gamla landet - dvs. Det måste anses stötande att aktier som köpts efterutflyttningen från och säljs året efter med vinst skall beläggas medskatt här i . Någon motsvarande skattskyldighet finns inte i andraländer och Dubbelbeskattningsavtal med Sri Länka saknasföljaktligen i de modeller fill dubbelbeskattningsavtal som finns. De måstedärför inarbetas i varje nytt avtal. Vi anser inte alt man bör bryta mot internationell praxisi en fråga där så litet skattemässigt står att vinna, varför vi föreslår attriksdagen avslår proposifionen och hos regeringen begär ett nyttdubbelbeskattningsavtal med Sri Länka. Med delsagda, herr talman, yrkar jag bifall till reservationen. Under detta anförande överlog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 59 (): Del är rätt som påslår, attriksdagen fattade beslut om att man skall betala reavinst i Sverigeäven om man flyttar utomlands. Samfidigt uttalade all denna regelskall införas i kommande dubbelbeskattningsavtal. har vi förbandlat framdubbelbeskattningsavtal med , och Sri Länka. säger all den här bestämmelsen intefinns i modellavlal. Men man kan efter förhandlingar lägga till litetolika artiklar. När det gäller avtalet med , så har artikelnkommit med i avtalet både på Sri Länkas begäran och på . Förmodligen påmotsvarande sätt har gått med på önskan om all artikeln skallfinnas med i dubbelbeskattningsavtalet med och . säger att del rör sig om små beloppoch kanske om värdestegringar på akfier under en lång lidsperiod innanförsäljningen äger rum. Enligt massmedias uppgifter fanns delen svensk medborgare som hade flyttat till och efter någramånader försålt sitt aktieinnehav i . Han gjorde därmed en skaltevinslpå inte mindre än 8 milj. kr. Del är åtminstone för mig och skatteutskottetsmajoritet en aktningsvärd summa. Vi har upplevt en förbittrad strid om aktier påbörsen, där åtminstone i ett fall en person varit bosatt i ett annat land ochdärifrån kunnat dirigera vad som händer och sker i . Även om aktieinnehavet som denna person har skulle stiga ivärde , skulle hans reavinster komma att vara skattefria om vii fortsättningen inte i något dubbelbeskattningsavtal tog in denna artikel. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall tillskatleulskoltels hemställan i belänkande nr 2. 60KNUT (): Det betänkande vi nu diskuterar gällerdubbelbeskattningsavtal med Sri Länka, och lar här upp ettpar exempel om skattevinsler som rör nästa belänkande, nämligendubbelbeskallnifigsavlalet med . Men det hindrar inte att vi kankommentera det under denna punkt. Jagförstår all del kan sticka i ögonen alt en enstaka person har gjort denna skaltevinsl vid flyttningfill , men i del stora hela rör del sig om myckel små belopp iförhållande till de stora tal det rör sig om på akfiebörsen. En annan synpunktskulle kunna vara, att när vi förhandlar med andra länder omdubbelbeskattningsavtal och ett land inte begär - vilket händer i några fall -alt tillägg skall göras till modellavlalel, kan del hända all detta land somkompensation vill ha någonting annat i stället. Det är ytterligare ett argumentför att vi inte bör ta upp en sådan relativt liten fråga idubbelbeskattningsavtalet, där del är så pass litet som står all vinna. Anf.61 (): Jag har svårigheter att förslå det sakliga i inlägg.Han säger "jag tror" - det är då naturligtvis som tror-och att "det kan tänkas" all del och del inträffar. Del är välbättre all tala om det som faktiskt har inträffat. Och del har alltså inträffatalt enskilda personer har gjort betydande skattevinsler därför att dennabestämmelse inte funnits förut. Det är för oss socialdemokrater rätt skönt nu införs i åtminstone två av sambeskallningsavtalen. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslutetredovisas efter behandhngen av skatteutskottets belänkande 5.) Kammarenövergår nu till all debattera skalleutskollets betänkande 3 omdubbelbeskattningsavtal mellan samt och . Anf.63 (): Det betänkande vi nu skall behandla - skatteutskottets betänkande nr 3- är i stort sett Hknande del förra. gäller del ettdubbelbeskattningsavtal mellan å ena sidan och ochNordirland å den andra. Avtaletskiljer sig från del med Sri Länka så till vida all den engelska regeringenprutat ner den period inom vilken skattskyldighet i förreahsafionsvinst på akfier skall förekomma från fio fill . Dådet inte heller när det gäller detta belänkande finns anledning alt upprepa denlånga debatten nöjer jag mig med all yrka bifall till den moderatareservationen. Anf.64 (): Med hänvisning till den debatt somfördes i det förra ärendet nöjer jag mig nu med all yrka bifall till utskottetsförslag. Överläggningen var härmedavslutad. (Beslutetredovisas efter behandhngen av skatteutskottets belänkande 5.) Kammarenövergår nu till all debattera skatteutskottets betänkande 5 om begränsning avsmåhus- och lägenhetsägarnas uppgifts- och avgiftsskyldighel Begränsning av småhus-och lägenhetsägarnas uppgifts- och avgiftsskyldighet m. m. Begränsningav småhus- och lägenhetsägarnas uppgifts- och avgiftsskyldighet m. m. Anf.66 (): För mindre än fattades beslut här i -. trotsmoderaternas motstånd - om en ny lag om avdrags- och uppgiftsskyldighetbeträffande vissa uppdragsersältningar m. m. Som kammarens ledamöter säkertminns föranledde den nya lagen en omfattande och ganska intensiv debatt, ivilken lagen allmänt kom att kallas för angiverilagen. Debatten visade alldelestydligt all hade fattal beslut om en lag som saknade stöd i delallmänna rättsmedvetandet. Opinionslormen mot lagen blev så kraftig altregeringen fann för gott att utlova en viss omprövning av lagenoch all återkomma med förslag till uppmjukning avlagbestämmelserna. Men,herr talman, vad är det då för förslag till uppmjukning av lagen som regeringenhar framlagt och som behandlas i skalleutskollets betänkande nr 5? Jo, småhus-och lägenhelsägarna skall befrias från avdrags- och avgiftsskyldighel närbetalningen erläggs mot en faktura som innehåller vissa föreskrivna uppgifter.Vidare skall beloppsgränserna för uppgiftsskyldighe-len och för skyldighetenall betala arbetsgivaravgifter för uppdragsersältningar höjas - i båda fallenfrån 500 fill . De småhus- och lägenhetsägare som inte har anlitatnågra uppdragstagare skall befrias från skyldigheten all markera delta med ettkryss på deklarafionsblanketten eller på annat sätt ge en försäkran om all deinte har betalat ut uppdragsersättningar överstigande . Vidare skalluppgiflsskyldiga inte behöva ange uppdragslagarnas personnummer, utan del skallräcka med namn och adress. Dessa uppmjukningar ändrar inte på del förhållandel altuppgiftsskyldigheten och del därmed sammanhängande betalningsansvaret i alltväsentligt kvarstår oförändrat. Del var ju delta sakliga innehåll i lagen somgav anledning till den intensiva debatten och fill alt lagen kalladesangiverilagen. Inommoderata samlingspartiet anser vi att det helt klart framgått av debatten altlagen, både den nu gällande och med de ändringar som har föreslagils, saknarstöd i del allmänna rättsmedvetandet. Vår uppfattning är all de krav som ställsär orimliga. Det är orimligt att kräva alt personer som i allmänhet saknarprakfisk erfarenhet som arbetsgivare skall lämna uppgifter i sinasjälvdeklaralioner om förelag, hantverkare eller andra uppdragstagare av skildaslag som de har anlitat. Vi finner del också orimligt alt man skall kunnaåläggas betalningsansvar för en uppdragstagares skatteskulder i denutsträckning som är aktuell. Vi moderater tycker altkraven på uppgiftslämnande har gått för långt i De krav somgäller och kommer att gälla innebär inte en rimlig avvägning mellanmedborgarnas rättigheter och skyldigheter gentemot statsmakten. Orsakenfill alt lagen infördes var naturligtvis alt man ville komma ål s. k. svartjobboch anlitandet av s. k. grå arbetskraft. Moderata samhngspartiels uppfattningär emellerfid alt lagen inte fyller sitt syfte. Den osäkerhet bland allmänhetensom nu gällande och föreslagna lagregler medför tror vi leder till alt flerbetalningar sker under bordet i stället för färre. Moderatasamlingsparfiet, centerparfiet och folkparfiet har anvisat en annan väg, som vitror är väsentligt bättre när del gäller alt bekämpa svartjobb och gråarbetskraft. I det särskilda yttrandet nr 2 i belänkandet har dessa trepartiers representanter i skatteutskottet erinrat om delta. Del framhålls attriksdagen begärde en utredning om möjligheterna alt genom en ändringav reglerna för villabeskallningen uppnå förbättringar på detta område. Detgällde alltså all möjliggöra rätt till avdrag för reparations- ochunderhållsarbeten. Vi konstaterar liksom utskottet all denna fråga numera ingåri bostadskommilléns utredningsuppdrag, och vi förutsätter all utredningen såsnart som möjligt kommer att pröva frågan. Del är tillfredsställande att de trepartierna är helt eniga på denna punkt. Inommoderata samlingspartiet vill vi emellertid gå längre. Vi anser attangiverilagen kan slopas i väntan på ett bättre system, och delta föreslås ivår reservafion 1. I reservafion 2 föreslår vi de lagändringar som skulle blien följd av ett förverkligande av förslaget. Vi tycker all del är beklagligtalt folkparfiets och centerpartiels representanter i skatteutskottet inte haransett sig kunna ansluta sig fill yrkandet. Jag skulle vilja fråga vilka skäldessa partier har för att inte vilja slopa angiverilagen, en lag som av alltalt döma saknar förankring i del allmänna rättsmedvetandet.