prot · G709106 · 1983-12-31 00:00:00 — När man utfärdar vissa rekommendationer till statliga verkoch myndigheter om att de bör undvika att använda sig av bekvämlighetsflaggadefartyg, så gör man vissa reservationer och hänvisar till attinternationella affärsmässiga lönsamhetsprinciper också måste vägas in ochbeaktas. Det leder till att statliga myndigheter ibland föredrar att anlitabekvämlighetsflaggade fartyg, eftersom det är mer lönsamt än att förtransporterna anlita fartyg med svensk flagg eller fartyg som tillhör det egnastatliga rederiet. Det var inte länge sedan oljefartyget , som ägs avRederi , låg förankrat i och styrelsen för ekonomiskt försvarför sina oljetransporter anlitade andra fartyg än det egna så att säga. Det varrent ekonomiska hänsyn som låg bakom det beslutet. Ett sådant handlande anservi bör undvikas i fortsättningen. Det gagnar ingen och framför allt ingen i detsvenska samhället. 149LARS-OVE (vpk); Jag skall fatta mig mycket kort i denna senatimme och endast yttra mig om en motion, som följs upp i en reservation, ombyggande av en sjöled mellan och , dvs. Tanken pådetta kanalbygge förtjänar att hållas vid liv. Den inrikes sjöfarten är juställd på undantag, som redan har sagt. Annars vore ettsådant projekt som kanal för länge sedan genomfört. Det skulle genomförtinnebära ett stort uppsving för hela regionen från Norduppland ochGävle-regionen till och . Arbeten och industribeställningarskulle skapas, underlag för en framtida tung industri skulle förbättras ochytterUgare en turistattraktion skulle tillkomma. Detta projekt avvisas ofta som orealistiskt och alltfördyrbart. Men det är inte mer märkvärdigt, säger vi som bor i regionen, attbygga en kanal utefter an att bygga ut vattenkraften i våra andrastora älvar. I dagens penningvärde skulle detta kanalbygge, i den omfattningsom det är tänkt, kanske gå på . Det äregentligen inte någon avskräckande hög investeringskostnad i jämförelse medandra projekt som riksdag och regeringfattar beslut om. Vi har i vår motion pekat på det gigantiska exemplet JAS, somi dagens kostnadsläge kanske går på . Man kan frågasig: Vilket är nationalekonomiskt och samhällsekonomiskt mest lönsamt? Man kanockså fråga sig; Vilket har längst livslängd - ett stridsflygplan eller enkanal? Desom är intresserade av detta projekt räknar på ett helt annat sätt än vadtrafikutskottet gör. De ser det också som ett sätt att utnyttja landetsresurser i fråga om arbetskraft. Att inte utföra detta kanalbygge innebär ingenvinst när det gäller arbetskraften eller när det gäller att för regionen skapaen tillgång. har alltså , liksom föregående år, gjort sinaberäkningar från strikt företagsekonomiska utgångspunkter och inte tänkt sig enförlängning. Därför hamnar utskottet naturligtvis på ett avslagsyrkande. Jagtycker att det är intressant att det efter föregående års avslag finns personermed affärsidéer, som långt ifrån har mina ideologiska utgångspunkter men somändå tycker att ett sådant här projekt, samordnat med och ochinrikessjöfarten i , skulle vara oerhört intressant. Men i samma vevakanske man gör bedömningen att handläggning är av mindre värde.Väljer man den vägen, är det omöjligt att beakta olika affärsidéer eller att setill möjligheterna i ett längre perspektiv. I fråga om kanal-projektetvill jag understryka att våra kusthamnar naturligtvis måste bibehållas. Vidaremåste de vara konkurrenskraftiga. har motionerat - frågan haräven aktualiserats i en reservation vid detta betänkande - om att hamnmåste bli konkurrenskraftig. För oss som är intresserade av är det självfallet helt naturligt. Förbindelserna mellan Luleåoch orterna med tunga industrier i är goda. De borde emellertidkompletteras med en sjöfartsled. Med det sagda yrkar jagbifall till de reservationer som jag har berört. Anslag till sjöfarten m. m 150 () replik; Som helt riktigt sade har frågan om kanaltidigare debatterats här i kammaren. Motionen i detta sammanhang hänsköts ettår till den sjöfartspolitiska utredningen, närsjöfartsutredningen, somgranskade sjöfartens roll i trafikpolitiken. Utredningens svar överensstämdekanske med vad många av oss redan från början innerst inne trodde: Glöm bortdet dike som ni tänker gräva! Jag vill tillägga att kostnaden beräknades till 5miljarder kronor. Desom tidigare motionerat i frågan tycks ha förstått att det inte är någotrealistiskt alternativ att gräva ett dike från och upp till Siljan.Kostnaden skulle som sagt bli . Lars-OveHagberg talar så romantiskt om den aktuella sjöfartsleden. Det sägs i motionenatt industrin med en sådan skulle blomstra:' Näringslivet skulle utvecklas.Allt som är bra skulle inträffa i regionen, om man bara fick en sjöfartsled. Längshela vår kust finns en mängd hamnar. Det kan man säga är en förmån, men ändåblomstrar inte näringslivet. Att inbilla sig att problemen löses i och med ettdike - om jag får uttrycka mig på det sättet - upp till Anslag till sjöfarten m. m Jag vill tillägga att farleden skullevara igenfrusen tre . Under den tiden skulle en annantrafikapparat behövas för att hålla verksamheten i gång. Jag yrkaravslag på reservationen i detta avseende. I vad gäller hamn vill jag framhålla attsjöfartsverket har möjligheter att sänka avgifterna för malmtransporterna.Mycket litet malm, om ens någon, tranporteras över hamn . Det berorpå att polackerna inte köper någon malm. En sänkning av avgifterna från 2 kr.till har naturiigtvis inte någon som helst inverkan. Det finns ju inte någrakunder. Att skeppa malm från till andra sidan eller ärinte ett realistiskt alternativ. Malmen fraktas i stället till ochskeppas ut därifrån. En ändrad sjöfartsavgift har; som sagt, inte någoninverkan på trafiken över hamn i det avseendet. 151LARS-OVE (vpk) replik; Beträffande det sist nämnda i föregåendeanförande om hamn vill jag framhålla att om hamnen inte är konkurrenskraftigoch inte har utvecklingsmöjligheter eller en framtid, blir den tunga industrini beroende av en NATO-hamn. Det kan medföra vissa problem. MenBirger Rosqvist är tydligen inte alls bekymrad. Det är väl därför som han villha en sådan konkurrenskraft att det finns möjligheter att överleva. När det gäller den romantiska bilden av det s. k. diket -eller kanalen - vill jag säga följande. Jag har inte någon särskilt romantisksyn på detta. Det är väl närmast bristen på fantasi och strikt företagsekonomiskaprinciper som utgör hinder. Man tar sig inte en ordentlig funderare. Men de som driver den här frågan är inte så ledsna.Oavsett om man är motionär eller inte tror jag inte att man går ur de sällskapdär man är med. Jag vet att de som sysslar med detta aktivt inte alls ärnedslagna utan i stället tycker att man i är väldigt hårdnackad ochfantasilös och inte har några tankar på vad det skulle kunna betyda. Man kanskeräknar med en skillnad på en miljard. Men vad betyder en miljard sett på längretid? företräder en ekonomisk politik som påståsutveckla landet. Men säger han att det inte är bra på andra ställen heller,och då blir det tydligen ingenting heller. Jag trodde att om manhade bra transporter och en sådan här sjöled skulle det också i BirgerRosqvists politiska värld betyda någonting- men det gör det tydligen inte. vadjag kan förstå. Då skulle det bara vara en nedgång och en avveckling avBergslagen som var aktuell för framtiden. Det står i så fall i kontrast tillpartiföreträdarna i de departement som det handlar om - och det är lättsamt. Men jag tror inte att uppgifterna om kostnaderna stämmer.Som jag sade i mitt inlägg: Om man räknar med det som denna region har drabbatsav i fråga om negativa samhällsekonomiska kostnader, skulle detta byggande varaen positiv händelse som kanske skulle ha betydelse för hela regionen förframtiden. Jag tycker att borde ha med det i beräkningen närhan diskuterar en sådan strukturell förändring som byggandet av en kanal inne ilandet. 152 (): I centermotionen 1983/84:725 framhöll vi attamorteringsreglerna på andrahandstonnage är ett stort problem förkustsjöfarten. Vid köp av andrahandstonnage sätts amorteringstiden på statligalån i allmänhet till minus fartygets ålder. Är fartyget t. ex. 10 årgammalt blir därmed amorteringstiden . För att underlätta inköp avandrahandstonnage anser vi att amorteringsreglerna för lån från mindre skeppsfarten bör utformas så att ett fartyg intebehöver vara slutbetalt förrän det uppnått . Självaamorteringstiden - högst - kan vi dock acceptera. Vårt motionsyrkande överensstämmer helt med ett förslagsom lånenämnden lade fram i sin anslagsframställning för /84.Föredragande departementschefen framhöll då att han inte var beredd atttillstyrka en generell utsträckning av den ålder som gäller för slutbetalning avfartyg. Men han menade att lånenämnden - om särskilda skäl talade för detta -borde kunna medge undantag från huvudregeln om slutbetalning när fartyget är gammalt. Enligt vad utskottet har erfarit har denna undantagsregeltillämpats i flertalet fall när lånenämnden under den tilländalupnadelen av innevarande budgetår beviljat lån. Mot denna bakgrund har vi avståttfrån att reservera oss. Men, herr talman, i vårt med gemensammasärskUda yttrande ifrågasätter vi om inte ett regelsystem bör ändras när enundantagsregel tillämpas i större utsträckning än huvudregeln. A nslag till sjöfarten m. m Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 8 (de statliga sjöfartsavgifterna) Utskottets hemställan bifölls med 257 röster mot 13 förreservation 1 av . Mom. 9 (sammanslagning avkustbevakningen och ) Utskottets hemställan - som ställdes motreservation 2 av - bifölls med acklamation. Mom. 10 (indragning avkustpersonal) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 av - biföllsmed acklamation. Mom. 13 a (igångsättning av kanal-projektet) Utskottets hemställan bifölls med252 röster mot 13 för reservation 4 av . 5 ledamöter avstod frånatt rösta. Mom. 13 b(projektering av kanal-projektet) Utskottets hemställan bifölls med 252 röster mot 14 förreservation 5 av . 4 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 14(sjöfartspolitiskt program) Utskottets hemställan bifölls med 249 röster mot 13 förreservation 6 av . 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 15(ett statligt rederi) Utskottets hemställan bifölls med 257 röster mot 13 förreservation 7 av . Mom. 16 (kust- och inrikessjöfarten) Utskottets hemställan bifölls med 256 röster mot 14 förreservation 8 av . 77 (flagglagen) Utskottets hemställan bifölls med 256 röster mot 13 förreservation 9 av . Mom. 18 (sjöfartsekonomisk forskning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avSven - bifölls med acklamation. Mom. 19 (bekvämlighetsflagg) Utskottets hemställan bifölls med 257 röster mot 13 förreservation 11 av . Punkt 6 (stöd till svenska rederier) Utskottets hemställan bifölls med 201 röster mot 70 förreservation 12 av m. fl. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. 25 § Skötsel av jordbruksmark Föredrogs jordbruksutskottets betänkande 1983/84:24 medförslag till ändring i lagen (1979:425) om skötsel av jordbruksmark (prop.1983/84:96). 153ARNE i (): Efter förebild från skogsvårdslagen föreslårnu jordbruksministern i en proposition att en miljöskyddsparagraf skalltillföras skötsellagen. Inom moderata samlingspartiet ställer vi oss avvisandetill detta förslag. Vi gjorde så också när skogsvårdslagen fick sinmiljöskyddsparagraf. Det är aUtså av principiella skäl vi handlar på dettasätt. Vi anser inte att det innebär någon förbättring av de miljöskyddandeåtgärder vi vill åstadkomma. Det blir inte heller lättare för de människor somhar att leva efter de lagar vi stiftar här i . Den nu föreslagna lagen kommerdessutom att bli svår att tillämpa, då dess tillämpningsområde inte heltsammanfaller med skötsellagen i övrigt. Denna lag kommer att sträcka sigutanför den egentliga jordbruksmarken och har således ett vidaretillämpningsområde än skötsellagen. 1 propositionen anges att lagen skallskydda s.k. åkerholmar, mindre våtmarker, öppna diken, odlingsrösen, stenmuraroch mindre trädbestånd. Av denna uppräkning framgår lätt att det är åtskilligmark utanför den egentliga åkerbruksmarken som kommer att omfattas av dennalag. ger den anvisning om de svårigheter jordbruket, framför allt ivåra skogs- och mellanbygder, kan komma att få dras med i fortsättningen. Dettaär egentligen det enda lagen har att tillföra. Visar sig länsstyrelsensnaturvårdsenhet på sitt sämsta humör ute i länen, kommer åkerholmarna ochodlingsrösena lätt att kunna klassas som pittoreska inslag i landskapsbilden.Detta kommer att leda till ett mer krångligt skydd för naturvården och intetill ett verksamt bidrag till att bevara sådant som i och för sig harodlingsvärde. Vi tycker illa om att det framför allt är i residensstaden somman vet bäst vad som bör skyddas. Det sammanfaller inte med den bild vi har avde areella näringarnas intressen att sköta landskapet. De områden som vi nu harsom är värda att bevara är en produkt av att jord- och skogsbrukets folk harvarit aktsamma. Den moderna maskintekniken har gjort det möjligt att rättatill de sämre åkerbruksmarkerna i vårt land. Den har med andra ord höjt derasodlingsvärden. Det är de jordbrukare som driver jordbruk under de sämstaförhållandena som drabbas av denna lag. De skall alltså fortsättningsvis pågrund av denna lag arbeta under sämre förhållanden än tidigare, sämre förhållandenän nödvändigt. Det som har gjorts möjligt med modern maskinteknik kommernu i våra naturvårdsenheter att ifrågasättas - därför tycker vi att det är endålig lag. Den landskapsbild vi har att bevara är en produkt avaktsamhet och omsorg om odlingslandskap inom jordbruket. Vi menar att detta innebär en trygghet ocksåför framtiden. Av den anledningen yrkar jag avslag på denna lag, ochföljaktligen yrkar jag bifall tiU den reservation som är fogad tillbetänkandet. 154KERSTIN (); har i sin motion och i denreservation som är fogad till utskottets betänkande om ändring i lagen om skötselav jordbruksmark yrkat avslag på förslaget. Motiveringen är absolut inte att vi inte tycker att manskall ta hänsyn till naturvård och miljö. Detta anser vi i är ennaturlig del av all verksamhet som utnyttjar naturresurser, och det bör det varaäven för alla andra. Det kulturlandskap jordbrukarna skapat slår både diktareoch vi vanliga dödliga vakt om. Vad vi vänder oss mot är att den föreslagna lagen är enramlag, som ger myndigheterna stora befogenheter att meddela föreskrifter sominskränker den enskildes rätt att utöva sin näring. Lagrådet har också anmärktatt förslaget innebär en långtgående och opreciserad fullmaktslagstiftning. är en ny gummiparagraf, som innebär att vi i riksdagenegentligen inte vet vad det är majoriteten beslutar om. Vi reservanter anseratt naturvårdslagen är tillräcklig för att tillgodose naturvårdshänsynen ijordbruksnäringen. Vad blir följden för jordbruket av den föreslagna regelnom hänsyn? Vad innebär det, , att den är tillämplig även på marksom inte är jordbruksmark i skötsellagens mening? När skall en vissskötselåtgärd anses hänförlig till pågående eller ändrad markanvändning? Närskall den ersätt-ningsfritt kunna avsevärt inskränkas eller helt förbjudas? Det måste väl vara bättre att, som föreslår i sinmotion, effektivisera samarbetet mellan lantbruksnämnd, länsstyrelse ochjordbruk för att tillgodose naturvårdens intressen och att föra ut deninformationen. Vi yrkar därftir på att regeringen återkommer med ett förslag omen sådan förbättrad samordning. Jordbruket behöver lugn och ro, och inte flerlagar och förordningar, som de överösts med efter regeringsskiftet . Med detta korta inlägg vill jag yrka avslag på hemställani jordbruksutskottets betänkande 24 och bifall till den reservation som ärfogad till detta betänkande. 155JAN (): Frågan om hänsynsregler ijordbrukslagstiftningen till förmån för naturvården väcktes av osssocialdemokrater från i en motion här i för några årsedan. Motionen avslogs, men motionskraven återkom i socialdemokraternasmiljömotion, som när den behandlades av jordbruksutskottet efterregeringsskiftet resulterade i en beställning från till regeringen.Det är med tillfredsställelse som vi noterar att regeringen nu föreslår att iskötsellagen införa en allmän regel om hänsyn till naturvårdens intresse vidbedrivande av jordbruk. Det är lantbruksnämnderna som föreslås få ansvaret förtillsynen. Vid remissbehandlingen av den promemoria som legat tillgrund för regeringens förslag har samtliga remissinstanser tillstyrktförslaget, utom LRF. Vid utskottsbehandlingen är det ochcenterpartisterna som förenat sig i en gemensam reservation mot förslaget. Men inte heller reservanterna är nöjda med de nuvarandetingens ordning - så långt är vi alltså överens. Det brister i samordningen avverksamheten mellan jordbruk, naturvård och kulturminnesvård, säger man ireservationen, och det måste bli ett effektivare samarbete mellanlantbruksnämnd och länsstyrelse. Men det räcker med naturvårdslagen för atthävda natiirvårds-intressena i jordbruket, tycker reservanterna. Eftersom det är som har ansvaret förtillsynen av naturvårdslagen och lantbruksnämnden är ansvarig förskötsellagen, finns det anledning att ställa frågan; Finns det någoteffektivare sätt att få en samordning än det som föreslås, nämligen att läggaockså ansvaret för att det tas hänsyn till naturvården direkt på den myndighet,dvs. lantbruksnämnden, och de personer som där arbetar med näringens primäraintressen? Då blir det bara en myndighet som hanterar de här frågorna. Då bUrdet mindre byråkrati och krångel för den enskilde. Mot den bakgrunden är vi noglitet förvånade över den här reservationen, eftersom man både från moderat- ochcenterhåll i andra sammanhang säger sig vilja medverka till att minskabyråkrati och krångel. Den här kompletteringen av skötsellagen är logisk motbakgrund av de erfarenheter vi har av skogsvårdslagen. Motsvarandehänsynsregler finns i den lagen. Och det är, som skogsstyrelsenframhållit i sitt remissyttrande, viktigt att de båda areella näringarna jord-och skogsbruk bör ta samma typ av hänsyn till naturvårdens ochkulturminnesvårdens intressen och att detta bör avspegla sig i resp. näringslagstiftning. I föreskrifterna till skogsvårdslagens hänsynsregler har ganskautförligt preciserats vad det är som kan anses vara rimliga naturvårdshänsyn iskogsbruket. Detta ger ett bra stöd för myndigheten, dvs. ,vid den praktiska tillämpningen. Det är också ett stöd för den enskildeskogsägaren, eftersom att han härigenom får besked om vilka krav och hänsyntill andra intressen än skogsbrukets egna som kommer i fråga från samhälletssida. Samma sak bör analogt gälla inom jordbruket, och samma besked bör denenskilde jordbrukaren erhålla. I och gemensamma reservationkritiseras förslaget, eftersom det anses vara, som de säger, en "tämligenopreciserad fullmaktslagstiftning vilket ger myndigheterna stora befogenheteratt meddela föreskrifter som inskränker den enskildes näringsutövning".Detta är enligt vår mening en felaktig beskrivning av förslagets innebörd.Jordbruksministern gör i propositionen flera klarläggande uttalanden som gerramarna inom vilka föreskrifterna skall utformas. Han säger bl. a. att denföreslagna regleringen inte generellt får motverka jordbrukets rationalisering.Vidare får föreskrifterna inte vara så ingripande att pågående markanvändningavsevärt försvåras. Detta senare är också inskrivet i själva lagtexten.Begreppet pågående markanvändning har tillämpning- sedan detförsta gången angavs i propositioner i anslutning till den fysiskariksplaneringen - vunnit en mycket bra stadga i tillämpningen. Betydelsen av den här kompletteringen iskötsellagen skall naturligtvis inte överdrivas. Men jag kan ändå inteunderlåta att ta fram ett par citat från vad en socialdemokratisk miljöministersade när den fysiska riksplaneringen påbörjades. Så härstår det i en proposition som hade utredningen med mark och vattensom bakgrund. En tillämpning av ett ekologiskt synsätt innebär enligtmin mening att den fysiska planeringen skall medverka till attsamhällsutvecklingen sker inom de ramar som naturresurserna och naturmiljönanger och att mångformigheten inom naturliga ekosystem bevaras, så attförutsättningar ges för rika biologiska utvecklingsmöjligheter . Begreppetekologisk grundsyn utvecklades på följande sätt; En ekologisk grundsyn innebär enligt min mening ocksårestriktioner på en utveckling som medför att icke förnyelsebara naturresurserförbrukas och naturmiljöns tillstånd försämras, så att framtidahandlingsalternativ försvin- Från ekologiska utgångspunkter kan även vårtnuvarande sätt att utnyttja naturens biologiska produktionsförmåga för t. ex.areell produktion delvis behöva ändras. Kunskaperna om sambanden i naturen har naturligtvis ökatunder . De nu aktuella skogsskadorna ger oss ändå enpåminnelse om att det är ganska komplicerat att klarlägga orsak och verkan. Idetta sammanhang finns det f. ö. också vissa tecken som pekar på att detkemiska jordbruket spelar en roll. Den inriktning som utstakades i de tidigarenämnda uttalandena, nämligen strävan att bevara mångformigheten i naturligaekosystem och därmed ge biologiska utvecklingsmöjligheter , innebäratt vi också bevarar framtida handlingsalternativ. Föreslagna hänsynsregler iskötsellagen är enligt vår mening ett steg i rätt riktning. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottetshemställan och avslag på reservationen. 156 i (): Med den inlevelse som i kvällenssena timma försöker övertyga kammaren om att ytterligare en lag att ta hänsyntill innebär en avbyråkratisering, är det inte utan att jag tror att han menarvad han säger. Men det är nog svårt att verkUgen övertyga kammaren om detta. Vi borde kunna ha varit överens, - även om vihade trott att lagen har en betydelse för miljövården - om att denna lag inteinnebär någon avbyråkratisering, har lagt en alldelesosedvanlig tilltro till mängden av lagstiftning och dess betydelse för miljön.Miljön mår inte bättre av att vi får en lag till. Möjligen gör de det som haratt ta hänsyn till den - för dem är det svårare. Det har medkammarens majoritet kunnat åstadkomma. 157 (): Jag skall först säga att vi på grund av densena timmen inte kommer att begära votering. Lagrådet sade i sitt yttrande bl. a. att man ville ändra 9a §. Man ansåg att det tydUgare skulle framgå att myndigheterna i första handskall bistå den enskilde med råd och anvisningar, och först när det har visatsig att sådana åtgärder är otillräckliga blir maktutövning i form avföreläggande eller förbud aktuellt. Jordbruksministern svarar att han inte ärberedd att följa lagrådets förslag i denna del. Det säger ganska mycket. sade någonting omskogsdöden. Det är inte jord- och skogsbruket som har den största skulden närdet gäller denna. Därvidlag är det andra näringar som bör ta hänsyn. 158JAN (): Jag har inte hört att i Ljunghar yrkat att vi skall ta bort den formulering om naturvårdshänsyn som redanfinns i lagen om skötsel av jordbruksmark. I lagen står det att jordbruket rentallmänt skall ta natiirvårdshänsyn. Vi torde ändå vara överens om att det är pådet sättet näringen skall drivas. Men vill attdessa hänsyn skall bevakas med naturvårdslagen. Likaså har vi lantbruksnämnden,som skall hantera skötsellagen. vill alltså ha två myndigheter. Jagförsökte förklara att vi får den mest effektiva samordningen genom att läggahela tillsynen på en enda myndighet. Det är då lämpligt att lägga den på denmyndighet som har att bevaka de primära intressena, i detta fall jordbruketsintressen. 159ARNE i (): Menar då att naturvårdslagen ioch med denna lags ikraftträdande är satt ur kraft? Så är icke fallet. Vi harfått två lagar som skall reglera dessa saker, och det är ingen förenkling. 160 (); Det är faktiskt så att dessa naturvårdshänsynskall kunna tas inom ramen för vad som kan betraktas som pågåendemarkanvändning. I det avseendet har man ingen som helst möjlighet att med stödav naturvårdslagen hävda naturvårdsintressena. Vill man gå längre, till vad somkan inbegripa en ändrad markanvändning, t. ex. intrångsersättningar, är det naturvårdslagensom gäller.