ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
prot · G709134 · 1983-12-31 00:00:00 — Så långt går emellertid inte näringsutskottet. Där håller man dessbättre dörren öppen för framtiden. Man säger i sitt betänkande att regeringenbör följa frågan uppmärksamt och vidtaga åtgärder om utvecklingen går iogynnsam riktning. Det ger trots allt ett visst hopp för framtiden. Jämfört medregeringens uttalande är utskottets skrivning på denna punkt en halv seger förmotionärerna. Och det tackar vi för. Enligtmotionärernas uppfattning går utvecklingen i ogynnsam riktning. Mer än ettdecenniums erfarenheter av fria affärstider visar att motiven för en regleringi dag är starkare än de var 1977, då affärstidskommittén avlämnade sittbetänkande. Tids nog kommer måhända även näringsutskottets ledamöter att insedetta och förhoppningsvis också regeringen. Med hänvisning till det anförda yrkar jag bifall till motion 2367. Med detta anförande, i vilket ()instämde, var överläggningen avslutad. Mom. 1 (havsindustriellkompetensutveckUng) Utskottetshemställan bifölls med 171 röster mot 114 för reservation 1 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.2 (havsresursverksamhetens organisation) Utskottetshemställan bifölls med 166 röster mot 138 för reservation 2 av Tajge Sundkvistm. Mom. 3 och 4 Nr 134 Utskottets hemställan bifölls med 277 röster mot 22för reservationen av Affärstidsreelerine . 5 ledamöter avstodfrån att rösta. 12 § Kammaren beslöt att förhandlingama skulle fortsättas vid morgondagenssammanträde. 13 § Anf. Påmorgondagens föredragningslista upptas skatteutskottets betänkande 38 främstbland två gånger bordlagda ärenden. 14 §Kammaren åtskildes . TOMT;SON THYBLAD
prot · G709146 · 1983-12-31 00:00:00 — 1983/84:594 av RolfClarkson (m) till kommunikationsministern om fartgränserna på de svenskavägama; Detmeddelas nu att man i kommer att höja fartgränserna. Föranleder dettakommunikationsministern att överväga motsvarande åtgärd i ? 1983/84:595av () till jordbmksministem om åtgärder för att förhindraskogsskador till följd av virkesmätarstrejken; Medanledning av den pågående konflikten gällande virkesmätarnasorganisationstillhörighet vill jag fråga jordbmksministem; En längre strejk kommeratt innebära betydande skador på den växande skogen.Med de försurningsskador och de skador som uppstått genom torrsomrar m.m., kanett omfattande insektsangrepp betyda stora tillväxtförluster samt skogsdöd.Stora förluster uppstår för skogsägarna. Det är också fråga om betydandenationalekonomiska förluster samt stora miljömässiga konsekvenser. Lagren avej inkört omätt barrvirke är stora i berört strejkområde. Jag vill mot dennabakgrund fråga jordbruksministern: Delar jordbruksministern den uppfattning somredovisats i pressen från företrädare för attvirkesmätarstrejken inte innebär någon fara för skogen? Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta för att förhindraatt omfattande skador uppkommer i skogsbmket som en följd avvirkesmätarstrejken? 1983/84:596 av BörjeHörnlund (c) till jordbruksministern om gallringsplikten för skogsbruket: Den socialdemokratiska regeringen har införtlagbestämmelser om gallringsplikt för skogsbmket. har tilluppgift att tillse att lagen följs. Bondeskogsbmket tar ut gallringsvirke i enhelt annan omfattning än storskogsbruket (bolag och domänverket). Ändå arbetarskogsvårdsstyrelsen enligt uppgift i sin lagtillsyn enbart medbondeskogsbruket. Inom bolags- och domänverksskogarna finns på många hållstarkt eftersatta gallringsområden. Jag vill därför frågajordbmksministem: Anserjordbmksministem att det skall råda likhet inför lagen, och avserjordbruksministern i så fall att vidta åtgärder så att samma åtgärder åläggsstorskogsbmket? 1983/84:597av (c) till utrikesministern om åtgärder för att främja ett gottsamarbete i nedmstningens tjänst: har en inbjudan utgått från Svenskanedmstningsdelegationen i samarbete med och Arbetarrörelsensfredsfomm till en debatt om de ekologiska konsekvenserna av ett kärnvapenkrig. Detär anmärkningsvärt att nedmstningsdelegationens ledning på detta sättfavoriserar eu politiskt partis fredsorganisation - därtill utan att informeranedmstningsdelegationens ledamöter. Nr 146 Vilka åtgärder är utrikesministern beredd att vidta för att liknande Torsdaeen den händelserej skall upprepas och för att främja ett gott samarbete i 17 ma 11984 nedrustningenstjänst? Meddelandeom 19 §Kammaren åtskildes .
prot · G709154 · 1983-12-31 00:00:00 — Fördet andra uttalas det i Allmänna råd från 1982:4, s. 28 attbestämmelserna i sekretesslagen också gäller "t. ex. elev som fullgörpraktisk utbildning på sjukhus". Det är uppenbart att de inte gör det. Detär därför som vi - det framgår av reservation 4 - vill gå tillbaka till det somvi lärare i medicin alltid har praktiserat, nämligen att lära ut atttystnadsplikt gäller även för medicine studerande och sjuksköterskeelever. Jagkan inte formulera det bättre än den numera övergivna paragrafen som fanns iAllmänna läkarinstruktionen: "Ejmå läkare yppa vad honom i denna hans egenskap blivit i förtroende meddelat, ej heller i oträngt mål uppenbara vad han själv funnit angående sjukdom eller dess uppkomst; ." Detär mycket svårt för oss läkare att hitta bland de juridiska finesser som talarom "förbehåll" och annat. Det hade varit bättre om studenter underutbildning hade inkluderats i lagstiftningen. Det är det förslag som finns ireservation 4. Överläggningen var härmedayslutad. Mom.2 a (beträffande 14 kap. 2 § sekretesslagen första stycket) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.2 b (beträffande 14 kap. 2 § sekretesslagen tredje stycket) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av -bifölls medacklamation. Mom.3 (tystnadsplikt för elever) Utskottetshemställan bifölls med 226 röster mot 77 för reservation 4 av m.fl. Mom.6 a (sekretesskyddet beträffande vissa rättshjälpsärenden) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av och Sven-ErikNordin - bifölls med acklarriation. Mom. 8 (sekretesskydd förregister över vapeninnehav) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av m.fl.- bifölls medacklamation. Mom.9 (förstärkt skattesekretess) Utskottetshemställan bifölls med 165 röster mot 142 för reservation 7 av m.fl! 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.10 (behandlingen av ansökningar om godkännande av läkemedel) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av - biföllsmed acklamation. Övriga moment Utskottets hemstäUan bifölls. 22§ Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättas vid morgondagenssammanträde. Medändring av den preliminära tidsplanen tar kammarens sammanträden måndagen den28 maj (fråge- och interpellationssvar) och (arbetsplenum)sin början . Påmorgondagens föredragningslista upptas försvarsutskottets betänkanden 20 och21 främst bland två gånger bordlagda ärenden. 25 §Kammaren åtskildes .
prot · G709161 · 1983-12-31 00:00:00 — / Den oro som direktinvesteringskommittén uppenbarligen hyser för den framtida utvecklingen avsvenska investeringar i utlandet har dock inte närmare behandlats i detframlagda betänkandet. nöjer sig med att här göravissa antaganden och säger: "De långsiktiga effekterna vid olikaomfattningar av företageris utlandsproduktion påverkas sannolikt till stor delav den ställning det utländska dotterföretaget får i koncernen." Man anserdet rimligt att anta att ju mer självständig och betydande verksamhetdotterbolaget har i form av forsknings- och utveck-Ungsarbete samttredjelandsexport, desto större blir sannoUkheten att de svenskaexportmöjligheterna beskärs och att sambandet mellan de svenska och utländskaenheterna blir svagare. Enfortsatt tillväxt av de redan stora multinationella svenska företagen betyderatt vi blir alltmer beroende av dessa. Vidare kan den beslutskoncentration somföljer vara betänklig. Vi kan således här se ett framtida dilemma, nämligen hurinternationell konkurrenskraft, som kräver allt större företag i förhållandetiH den svenska marknaden, skäll gå att förena med önskemål om industriellbredd, minskad ekonomisk sårbarhet och undvikande av maktkoncentration. Motbakgrund av de risker som förehg-ger för att tyngdpunkten i de stora privataföretagens verksamhet förläggs utom landet finner direktinvesteringskommitténatt samhället bör ha ett starkt intresse av att kunna följa och vid behovpåverka utveckhngen av företagens utlandsetableringar. , som har varit ett remissorgan fördirektinvesteringskommitténs betänkande, säger i sitt remissvar: "EnligtKF:s mening är det en brist att inte tänkbara framtida risker för det svenskasamhället utförligt diskuterats och analyserats." Nuriskerar också att i likhet med vpk karakteriseras såsomen radikal samhällsomstörtande organisation med krav, som inte går attförverkHga inom ramen för marknadsekonomin. Men jag tror inte att det finnsmöjligheter att avfärda det aktuella problemkomplexet så lättvindigt somutskottet och regeringen gör och ha ambitionen att bekämpaarbetslösheten och öka sysselsättningen. Kammaren beslöt attförhandHngarna skuHe fortsättas . 10§ Anmäldes och bordlades 1983/84:33 Uppskov till1984/med behandlingen av vissa ärenden1983/84:34 Vissa arvoden, m. m. 1983/84:23) 1983/84:50 Vissafamiljebeskattningsfrågor med anledning av bl. a. kompletteringspropositionen(prop. 1983/84:150 delvis) 1983/84:51 Den framtida skattepolitiken m. m.1983/84:53 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden 1983/84:35 Ekonomiskt stöd till barnfamiljer (prop.1983/84:100 delvis och Måndagenden /84:150 delvis) 4junil984 1983/84:25 Uppskov medbehandlingen av vissa motioner 1983/84:32 Bostadsbidrag m.m. (prop. 1983/84:100delvis och 1983/84:150 delvis) 1983/84:33 Lag om hyresstopp samt om vissa åtgärderavseende bostadsförsörjningen m.m. (prop. 1983/84:150 delvis) 1983/84:34 Uppskov medbehandlingen av vissa ärenden 11§ Kammaren åtskildes .
prot · G709164 · 1983-12-31 00:00:00 — Ofta är det brukarnas egna insatsersom ökat värdet på marken, och brukarna får så att säga betala till ägarna utanatt dessa har några nya kostnader att åberopa. Med vår motion har vi också varit ute efter attstatsmakterna skulle stimulera fram ytterligare mark för atf få mera boende avdenna typ, som inte skulle bH så kostsamt. Det skulle göra det möjligt för nyagrupper att ordna sitt fritidsboende med egna insatser och därmed till lägrekostnader. Om utvecklingen fortsätter på det sätt som de nämnda exemplen visar,blir,den här typen av fritidsboende inte så intressant. Behandlingen av vår motion i lagutskottet har, som vi kanbedöma, skett på ett seriöst sätt. Utskottet ser flera skäl för statsmakterna att följafrågan och förutsätter också att regeringen gör detta. Det är vi tacksamma för, men vi frågar oss om så värst mycket kommer att hända, om vi inte ger brukarna av hus på ofri grund större rättsliga möjligheter som förhandlingspart. De skulle t. ex. kunna ges möjligheter att i sina fritidsboendeföreningar förhand la om hyrorna. Jag tackar naturligtvis utskottetför den positiva behandHngen av motionen, men vill dock uttala mitt intresseför att också fortsättningsvis följa den här frågans utveckling. Om inga andraförslag presenteras, kommer jag nog att överväga aft återkomma till iärendet. Med detta anförande, i vilket () instämde,var överläggningen avslutad. Mom. 2 (investeringar på grund av myndighets beslut) Först biträddes reservation 1 av m.fl.med 88 röster mot 17 för motion 2783 av och imotsvarande del. 214 ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 223 röster mot80 för reservation 1 av m.fl. 17 ledamöter avstod från attrösta. Arrendelagstiftningen,m. Mom.4 (förnyelse av täckdikning) Utskottetshemställan bifölls med 173 röster mot 147 för reservation 2 av Per-OlofStrindberg m. fl. Mom.7 (gränsdragningen mellan gårdsarrende och sidoarrende) Utskottetshemställan bifölls med 268 röster mot 52 för reservafion 3 av MaitinOlssonm.fi. Mom. 8 (överlåtelse avjordbruksarrende) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.15 (ikraftträdandet av den nya regeln om överlåtelserätt) Utskottetshemställan bifölls med 173 röster mot 147 för reservation 5 av Per-OlofStrindberg m. fl. 10 § Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättas vid morgondagenssammanträde. 11 § Anf. Påmorgondagens föredragningslista upptas skatteutskottets betänkande 50,socialutskottets betänkande 35, socialförsäkringsutskottets betänkanden 32 och33 samt bostadsutskottets betänkande 32 främst bland två gånger bordlagdaärenden. 12 §Kammaren åtskildes .
prot · G709165 · 1983-12-31 00:00:00 — Invandringen måste vidarekunna regleras så aft det skall vara möjligt atf inom ramen för oförändraderesurser ta hand om spontaninvandrande flyktingar. Detta var alltså för . har AlexanderChrisopoulos en annan uppfattning. 118ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk) replik: Herr talman! Självfallet har jag mångauppfattningar när det gäller det betänkande som invandrarpolitiska kommitténlade fram, men de uppfattningar som finns återgivna i de andra delarna avbetänkandet föredrar man att inte läsa igenom. Naturligtvis är det så, aft omman citerar valda delar av ett betänkande måste man vara medveten omatt i en partipolitiskt sammansatt utredning kan ingen få igenom alla sina egnapartipolitiska ståndpunkter. vice falmannen anmälde attGullan anhållit att till protokollet få antecknat att. hon inte ägderätt tHl ytterligare replik. Kammaren beslöt att förhandlingarnaskulle fortsättas vid morgondagens sammanträde. 7 § Anf. På morgondagens föredragningslista upptasutbildningsutskottets betänkande 28 främst bland två gånger bordlagda ärenden. 8 § Anmäldes och bordlades betänkanden 1983/84:39Kommunalekonomiska frågor , m.m. (prop. 84:133 och prop. 1983/84:150 delvis) 1983/84:40 Deallmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken och för budgetregleringen m. m. 1983/84:150 delvis)1983/84:45 Vissa åtgärder för att dämpa pris- och kostnadsutveckhngen (prop.1983/84:200) 1983/84:55 Ändringar ilagen om punktskatter och prisregleringsavgifter Onsdaeenden m.m. (prop. 1983/84:176delvis, 1983/84:180 delvis, 1983/84:194 delvis j gg och 1983/84:195 delvis) 1983/84:31Uppskov med behandlingen av vissa ärenden 1983/84:41 Uppskov med behandlingenav vissa ärenden 9 § Kammaren åtskildes . 1983/84:165 Förteckning över talare (Siffrornaavser sida i protokollet) Tredjevice talmannen 3, 4 Adelsohn,() 80, 86, 89 ,() 118 ,, socialminister 44, 49, 55 Caristein,() 71, 75, 77, 79, 85, 87 Chrisopoulos,(vpk) 120, 123, 124 ,(vpk) 106, 108 ,Kersfin (fp) 105, 108 ,() 4, 20, 21, 27, 30, 46, 52 ,(vpk) 65, 68, 70 ,() 105 ,, statsråd 112, 118 ,() 16, 18, 28, 31. Häggmark,() 99, 104 ,() 62, 68, 70, 75, 76 ,() 9, 18, 26, 30, 37, 39, 48, 54 Josefson,() 57, 60, 61, 67, 69, 75 ,Inga (vpk) 18, 21, 22, 28, 32, 49, 55, 95 ,() 100, 103, 115, 118, 123, 124 ,Bo (m) 40, 46, 51, 59, 61, 66, 69, 73, 76, 80 ,() 105 Palmqvisf,() 107, 108 Skårvik,() 99, 103, 104 ,() 22, 29, 32, 85, 87, 96 ,(vpk) 77, 80, 86, 88, 95, 97 Söder,() 90, 96, 98 ,() 34, 38, 40 ,() 101, 104 Östh, () 33, 37, 39
prot · G709170 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:170 Sedan talmannen beslutat att kammarens vidriksmötets slut återstående ojusterade protokoll skulle justeras denna dagföretogs justering av protokollen för den 1, 4, 5, 6, 7 och införföljande ledamöter: ' Dessa protokoll samt protokollet för dagenssammanträde godkändes.
prot · G70921 · 1983-12-31 00:00:00 — 1983/84:149 av () till justitieministernom åtgärder mot viss utredningsverksamhet rörande obetalda skatteskulder m. m.: Enligt uppgifter i pressen skallLO-dislriklel i ha organiserat egen verksamhet för all få lag påpersoner med obetalda skatteskulder och ofullgjorda löneålaganden. Dennaverksamhet synes ha vissa likheter med myndighetsutövning och polisiärverksamhet. Avser justitieministern vidta någon åtgärd mot denna typav "medborgargarde"? 32 § Kammaren åtskildes .
prot · G70923 · 1983-12-31 00:00:00 — Glesbygdskommunerna i landskapet , som ej tillhörBD län, kommer i och med detta alt få ytterligare svårigheter all locka förelagatt etablera sig inom dessa kommuner. lockas företag att etablerasin verksamhet i . Detta gäller både nyföretagande och redanbefintlig verksamhet från . Konkurrenssituationen är omöjlig för dekommuner som tillhör AC län men har samma arbetsmarknadssituation somNorrbottens inland. Försämrade möjligheter fill glesbygdsmedel är ytterligareett bot mot nyföretagandet i dessa trakter. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följandefrågor till industriministern: På vilket sätt skall Västerbollens inland tillförsäkraslikvärdig konkurrenskraft som BD län? Är industriministern beredd alt vidta extra ordinäraåtgärder för alt bevara arbetstillfällen och nyskapa arbeten i Västerbottensinland? 11 § Meddelande om frågor Meddelades alt följande frågorframställts 1983/84:151av () fill socialministern om utredningar rörande barns situationi hemmet: Enligt uppgifter i massmedia har desociala myndigheterna i haft för avsikt att genom en brett upplagdundersökning i kommunen utröna barnens situafion i hemmet. Vill statsrådet inför kammaren redovisa i vilkenutsträckning det i socialtjänstlagen finns stöd för all generellt kartläggabarnfamiljers situation och levnadsförhållanden för alt utröna huruvida barnenär i "riskzonen"? 1983/84:152 av GötheKnutson (m) till försvarsministern om åtgärder för alt stärka försvarsviljanhos de värnpliktiga: I fidskriften ETC/CIVIL nr 1983 propagerasdet för olika sätt att "smila från lumpen", dvs. I en långartikel vänder sig tidskriften till blivande värnpliktiga med en mängd"råd" i detta syfte. början uppmanas den som får kallelse till mönstring att strunta i altinställa sig till inskrivningen. Därefter övergår artikeln till att lista upp18 sätt att sabotera inskrivningsförrällningen och vilseleda myndigheten, bl.a. vid konditionstesten och intelligenstesten. Även osant uppgiftslämnande föreslås. Tidskriftenuppmanar även värnpliktiga all vid vapenvårdsövningar "låta en salva gåav. Gärna inne på logementet". Samtidigtsom jag finner del angeläget all artikelns innehåll dels prövas fråntryckfrihetsrättsliga aspekter, dels granskas med hänsyn till gällandevärnplikislag, ber jag att till försvarsministern få ställa följande frågor: Vilkaåtgärder har vidtagits eller planeras för att stärka ochbefästa försvarsviljan hos de värnpliktiga? Vilkaåtgärder avser försvarsministern vidtaga för all stävja tendenser av den artsom förs fram i den åberopade fidskriftsartikeln? 12 § Kammaren åtskildeskl.
prot · G70930 · 1983-12-31 00:00:00 — 1983/84:180 av Andres Kiing (fp) till utrikesministernom de politiska förhållandena i de baltiska staterna: Den lovade ivåras att "mycket noga fortsätta att följa utvecklingen i de baltiskarepublikerna, icke minst vad gäller situationen för de mänskligarättigheterna". Av de estniska demokrater som vädjade om enkärnvapenfri zon också i , har samtliga spärrats in påmentalsjukhus, arresterats eller utsatts för andra åtgärder från den sovjetiskaockupationsmakten. Kommer utrikesministern att vidta några åtgärder för atthos sovjetmyndigheterna påtala vår fortsatta oro över övergreppen mot freds-och frihetsvänner på andra sidan ? 1983/84:181 av () tilljustitieministern om översyn av lagstiftningen om stiftelser: begärde påhemställan av lagutskottet att lagstiftningen om stiftelser i lämpligtsammanhang skulle bli föremål för en allmän översyn. begäran leddetill att den dåvarande regeringen tillsatte stiftelseutredningen meduppdrag alt se över lagstiftningen om stiftelser. Enligt uppgift har efter beslut av regeringen utredningensarbete upphört med utgången av utan att något förslag avlämnats. Medanledning härav vill jag ställa följande fråga till justitieministern: Vad är det somföranlett regeringen att lägga ned stiftelseutredningen? På vilket sättkommer regeringen nu att tillmötesgå begäran om en översyn avlagstiftningen om stiftelser? När kan någotförslag till ny lagstiftning om stiftelser beräknas bli förelagt ? 28 § Kammaren åtskildes .
prot · G70933 · 1983-12-31 00:00:00 — 1983/84:6 Åklagarväsendets regionala organisation m. m. 1982/ 83:158) betänkande 1983/84:7 Sjunklimmer 1983/84:1Trafiksäkerhet och trafikföreskrifter m. m. 1983/84:4Godkännande av överenskommelse mellan staten och 1983/84:15) 1983/84:5 Godkännande avvissa delar av ett avtal mellan staten och RederiaktiebolagetGolland m. m. 1983/84:14) 1983/84:7Villkoren för arbetslöshetsersättningar m. m. 1983/84:6 Ändring i brandlagen m. m. 1983/84:6 och1983/84:13) 9 §Meddelande om fråga Meddeladesatt följande fråga framställts 1983/84:185 av () till kommunikationsministernom avgiftsbeläggningen vid SJ:s parkeringsplatser: har vid upprepadefillfällen uttalat all spårbunden persontrafik börprioriteras och främjas. Denna inställning, vilken torde delas av SJ, kanknappast vara förenlig med alt höga och helt omotiverade parkeringsavgifter tasut av tågresenärerna. Från har antalet lågpendlare ökat kraftigt undersenare år, och det är f. n. ca 1 200. En av SJ ägd grusad plan har under lång lid använts förparkering. För att fillgodose del ökade antalet pendlare har kommuneniordningställt en avgiftsfri parkeringsplats. Någon risk för all någondera avparkeringsplatserna skall utnyttjas av andra än lågresenärer finns inte,eftersom järnvägsstationen ligger på avsevärt avstånd från centrum. SJ har planer på all införa parkeringsavgifler av enslorieksordning som torde öka bilägarnas benägenhet att använda bilen helavägen till arbetet i stället för all utnyttja SJ:s tjänster. Jag vill därförställa följande fråga: Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att påverka SJ:splanering i delta och liknande fall? 10 § Kammaren åtskildes .
prot · G70935 · 1983-12-31 00:00:00 — Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Föredrogs och hänvisades Proposition 1983/84:18till skatteutskottet 15 § Efter föredragning lades Skrivelse 1983/84:80 till handlingarna 16 §Föredrogs och hänvisades 1983/84:236-239till utbildningsutskottet 1983/84:240-242till socialförsäkringsulskottet Nr 35 1983/84:243-246 tillskatteutskottet Tisdagenden ' 1983/84:247 och 248 till näringsutskottel 29 novefnber 1983 1983/84:249 tillutbildningsutskottet _ 1983/84:250 till skatteutskoltet 17 § Föredrogs men bordlades återFinansutskottets betänkanden /84:13, 14 och 16 betänkanden1983/84:5 och 6 18 § Anf. På morgondagens föredragningslista upptas finansutskottetsbetänkande 13 främst bland två gånger bordlagda ärenden. 19 § Anmäldes och bordlades Proposition 1983/84:77 Uppsägning av 1924 årsinternationella konvention rörande fastställande av vissa gemensammabestämmelser i fråga om konossement (Haagreglerna) 20 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1983/84:251av m. fl. Förlustavdrag efter ägarskifte (prop. 1983/84:63) 1983/84:252 av och i laxeringsförfarandel m. m. 1983/84:58) 1983/84:253 av KjeU m. fl. 1983/84:255av mi. 1983/84:256av m. Vissaändringar i företagsbeskattningen (prop. 1983/84:64) 1983/84:257 av m. fl. 1983/84:258 av StigJosefson m. fl. 1983/84:259av . Lekberg och 1983/84:260 av m.fl. Ändrade beskattningsregler förrealisationsvinster på bostadsrätter (prop. 1983/84:67) 1983/84:261 av och 1983/84:263av Ar/te och Hans Nyhage Konkurrensneutralredovisning av mervärdeskatt, m. m. 1983/84:75) 21 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1983/84:188 av () till jordbruksministern omförstärkning av prisstödet till det norrländska jordbruket: har vid skilda tillfällenbetonat lantbrukets regionalpolitiska betydelse. Det särskilda prisstödet tilldet norriändska jordbruket är ett livsvillkor för det norrländska jordbruketsöverlevnad. En uppräkning av detta stöd för att bevara dess reella betydelse ärföljaktligen en viktig regionalpolitisk åtgärd som icke kan belasta näringen. Med hänvisning till ovanstående vill jag härmed ställaföljande fråga till jordbruksministern: När avser regeringen föreslå den nödvändiga förstärkningenav prisstödet till det norrländska jordbruket? 1983/84:189 av () fill justitieministern omöversyn av straffen för misshandelsbrott: Vilka åtgärder ämnarjustitieministern vidta för att det skall bli alldeles klart inom svenskrättskipning att lagen inte tillåter en man att slå sin fru för att hon är merintelligent än han utan att även detta är ett våldsbrott i lagens mening? 22 § Kammaren åtskildes .