prot · G709149 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:149 1§ Justerades protokollet för den 11 innevarande månad. 2 § Svar på fråga1983/84:502 om lakvattenförsurningen från Bersbo gruvor i vice talman har frågat mig om regeringen ärberedd att tillskjuta de medel som behövs för en temporär lösning avlakvattenförsurningen från Bersbo gruvor i . Fråganär ställd mot bakgrund av bl. a. den betydande urlakning av tungmetaller ochsyra till vatten som sker från avfallshögarna från den nedlagdagmvdriften vid Bersbo. Miljöproblemenvid Bersbo gruvfält uppmärksammades vid mitten av 1970-talet.Föroreningsfrågorna och tänkbara miljöskyddsåtgärder vid gmv-fältet har sedandess utretts, bl. a. av . Bersboproblemen har också funnits medi en riksomfattande inventering, som visat att miljöproblemen i anslutning tilluppläggning av avfallsmaterial vid gruvor är omfattande. Enligtmin uppfattning är det angeläget att vidta åtgärder mot den vattenföroreningsom orsakas av läckage av metaller och syra från Bersbo gruvfält. Utredningarnavisar på att åtgärderna lämpligen bör ingå i en slutlig sanering.Naturvårdsverket anser att det numera finns en sådan kunskap att en slutligsanering av Bersboområdet kan påbörjas. Jaghar blivit underrättad om att överväger hur en total saneringav gruvfältet vid Bersbo skulle kunna komma i gång. Med den inriktning mot enslutlig lösning som Bersboproblemen nu har skulle den temporära lösning somAnders efterlyser inte längre vara aktuell. Jagfömtsätter att beträffande projektets finansiering kommer attpröva de möjligheter till statsbidrag som kan föreligga med hänsyn till bl. a.att projektet kan ge värdefulla erfarenheter, som kan utnyttjas för åtgärder påandra håll i landet. Anf.2 vice talman (): Jag är glad att jordbruksministern konstaterar att frågan är aktuelloch att han säger att frågan nu går mot sin lösning. Jag hoppas att denslutliga lösning av problemet som jordbraksministern ställer i utsikt inteskall innebära att saneringen dröjer på gmnd av medelsbrist. Jag är välmedveten om hur svårt det kan vara att få fram nya friska pengar för sådant sominte är projekterat. Men jag skall inte klandra jordbraksministern om hanbehöver ta pengar från kalkningsanslaget. Det är bättre att förebyggaförsurning än att behöva reparera den . Därför skuUe man väl kunna, om såbehövs, använda dessa medel för ett så pass viktigt projekt. Fårjag bara tillägga att jag skulle önska att man, innan man går vidare medfrågan, tar kontakt med och låter kommunen vara med iplaneringen av hur läckaget från Bersbo gruvor skall stoppas. Kommunen hargenom ordföranden i hälsovårdsnämnden lagt ner mycket arbete och visat storkunnighet. Det är därför rimligt att den slutliga lösningen kan ske i ett initieratsamarbete med kommunen. Jagutgår från att det jordbraksministern säger om medlen och statsbidrag innebäratt det är staten som tar kostnadema. Jag finner det naturligt att i detta arbete kommer attha den kontakt med kommunen som har efterfrågat. Avsiktenär kanske inte att utnyttja bidraget till kalkning, utan andra bidrag bör kunnakomma i fråga. Min mening är att då skall ha möjligheten attpröva bidrag enligt dessa anslag, med hänsyn tagen till att det här är ett ävenur rikssynpunkt mycket intressant projekt. Överläggningenvar härmed avslutad. 3 § Svar påinterpellation 1983/84:144 om nämnderna för djurförsöksfrågor vice talman har frågat mig om jag är beredd attvidtaga de förändringar som behövs för att intentionerna i proposition1978/79:13 och beslut om försöksdjursnämnderna skall följas. Riksdagensbeslut med anledning av nämnda proposition innebar bl. a. att en etisk nämndför djurförsök skall inrättas i varje högskoleregion och att det ankommer påregeringen att besluta om sammansättningen av dessa nämnder. Enligtregeringens föreskrifter skall i varje nämnd ingå Uka många lekmän, forskareoch representanter för personal som handhar försöksdjur. Bland lekmännen skallingå representanter för djurskyddsorganisationer. ledamöter bestäms avlantbruksstyrelsen. Enligt lantbmksstyrelsens hittillsvarande praxis har merän hälften av lekmännen i de etiska nämnderna för djurförsök representeratolika djurskyddsorganisationer. Enligtvad jag inhämtat pågår inom lantbruksstyrelsen en utvärdering av de etiskanämndernas verksamhet. Erfarenheterna av verksamhet kan ge anledningtill vissa organisatoriska förändringar. Jag utgår från att lantbmksstyrelsenäven i fortsättningen kommer att följa nu gällande praxis i fråga omlekmannarepresentation. Dedjurförsöksetiska nämnderna har en rådgivande funktion och skall alltså biträdadem som leder djurförsöken med råd. Nämnderna skall pröva den planeradeanvändningen av djur för vetenskapligt ändamål. Vid prövningen skall hänsyn tastill å ena sidan djurförsökets betydelse och å andra sidan Udandet för djuren.Innan ett försök påbörjas skall försöksledaren antingen anmäla försöket elleransöka om etisk prövning. Anmälan räcker för vissa typer av försök som intemedför lidande. Denna prövningsordning överensstämmer med vad riksdagenbeslutat. LiksomAnders anser jag att det är angeläget att minska användningen avförsöksdjur. Jag har därför i den forskningspolitiska propositionen föreslagitatt forskningen rörande alternativa metoder till djurförsök får betydanderesursförstärkningar. Om antar regeringens förslag kommer resursernaför sådan forskning att förstärkas med sammanlagt 3 milj. kr. Sammanfattningsvisförutsätter jag sålunda att de intentioner som uttalat sig för ianledning av proposition 1978/79:13 skall följas. 5 vice talmanANDERS (): Det är ett utmärkt svar som jag har fått av jordbruksministern -framför allt därför att jordbmksministern säger: "Sammanfattningsvisfömtsätter jag sålunda att de intentioner som uttalat sig för ianledning av proposition 1978/79:13 skall följas." Jagmenar att denna sammanfattning ger besked om att den utvärdering somlantbmksstyrelsen nu skall göra skall utgå från just dessa intentioner. Det bördå innebära att antalet lekmän i de etiska nämnderna inte kommer att skärasned, utan att dessa kommer att finnas kvar och att djurskyddsorga-nisationemablir riktigt representerade i nämnderna. Jaghar ingenting emot en utvärdering av den nu pågående verksamheten.. Den harpågått så pass länge att det kan finnas skäl att se om verksamheten kan blieffektivare i förhållande till det syfte med vilket nämnderna en gånginrättades, nämligen att minska det totala antalet djurförsök och antaletplågsamma djurförsök. Jagskulle vilja fråga jordbmksministem om det inte är möjligt att låta denutvärdering som lantbraksstyrelsen nu kommer att göra bli föremål fördiskussion och granskning genom en remissomgång när den är klar. Jag tror attsaken skuUe vinna på det. Anf.6 (): Trots att jag inte har framställt interpellatiönén ber jag att i allafall få tacka för svaret. Jag hoppas att det inte strider mot riksdagensregler. Detär ett positivt svar så långt det går, men det går inte särskilt långt. Jagvill därför be jordbmksministern att ytterligare precisera sig på två punkter.Jag skall nämna dem redan nu och sedan motivera dem. Denförsta är: Är det eller är det inte meningen att även personer med kritiskhållning till plågsamma djurförsök liksom tidigare skall få vara medlemmar i deetiska nämnderna, eller skall de anses vara diskvalificerade på grund av sinaåsikter? Denandra gäller samma utvärdering som här talade om. Såvitt jagförstår måste denna utvärdering redan vara gjord, eftersom den skulle liggatill grund för det förslag till en nyordning av nämndernas arbetssätt som nuföreligger och som är ute på remiss. Men vid förfrågningar får man svar somtyder på att utvärderingen antingen inte finns eller också inte släpps ut. Jagvill därför, Uksom , fråga: Kommer jordbmksministern attmedverka till att den utvärdering av de etiska nämndernas hittillsvarandeverksamhet som bör föreligga redan nu men som alltså inte har offentliggjortsverkligen blir publicerad, så att alla kan ta del av den och kontrollera den? Jagskall nu säga några ord om bakgranden. Den kärnfråga som i själva verket liggerbakom förslaget till ändring i kungörelsen om de djurförsöksetiska nämndernaär att lantbraksstyrelsen och en del av ordförandena i de etiska nämnderna blirirriterade av att det förekommer reservationer. Jag återger här ett avsnitt urett protokoll från CFN , där veterinärrådet sålunda: Inågra nämnder har arbetsrutinerna blivit tungarbetade med ajournering-ar ochmånga reservationer. Iminnesanteckningar från en konferens i den 1 febraari förordförandena i de etiska nämnderna står bl. StenHammarström, ordförande i , rapporterade om problem med de i nämndeningående ledamöterna från mot plågsamma djurförsök. Likasårapporterade , ordförande i , om stora problem. Hanansåg att framför allt ledamöterna från mot plågsammadjurförsök inte vill diskutera de etiska frågorna utan att de i ställetkoncentrerar sig på formsaker. Enligtprivata minnesanteckningar från en medlem i mot plågsammadjurförsök som var närvarande vid konferensen sade sig frukta attNordiska samfundet mot plågsamma djurförsök kommer att infiltrera även den nyaorganisation som föreslås, och då kommer ännu fler nämnder att kollapsa. Enligten intervju i har veterinärrådet uttalat att dethar bUvit för många reservationer i nämnderna. Det ser illa ut, eftersomnämnderna skall vara rådgivande, säger han. går inte så långt att hani princip vill utesluta mot plågsamma djurförsök från nämnderna,men kräver större förståelse från deras sida. Nufinns det faktiskt inte - vilket jag inte behöver tala om vare sig för dennuvarande eller för den föregående jordbruksministern, som är här närvarande -några krav, i propositionen eller i förarbetena till lagen om etiska nämnder,på att dessa nämnder skaU vara eniga. Det vore precis lika omöjligt som attkräva att det inte får förekomma några reservationer i därför att detförlänger debatterna, vilket det förstås gör. Att nämnderna formellt ärrådgivande har inte det minsta med detta att göra. Ledamöterna har moraliskakrav på sig att bedöma fallen efter bästa förstånd och samvete, inte att böjasig för en eventuell majoritet vars åsikter de inte kan dela. En nämndledamot,som är medlem i mot plågsamma djurförsök, har t. o. m.ansett sig föranlåten att skriva till lantbruksstyrelsen och fråga om detverkligen är förbjudet att reservera sig och då fått svaret att det inte finnsnågot i lagen som säger så. Dåuppkommer denna fråga: Är reservationerna i de etiska nämnderna verkligen såmånga att det är anmärkningsvärt på något sätt? Hur många av dessareservationer kommer från medlemmarna i mot plågsammadjurförsök, största djurskyddsförening? Dessasiffror har alltså inte lantbruksstyrelsen släppt ut, då de inte anses varaoffentliga. Men har på egen hand och med eget arbete gåttigenom protokollet, samt fått fram följande approximativa siffror. Detvisar sig att reservationer förekommer i ungefär en sjundedel, , avärendena, och av dessa är det som härrör från medlemmar i . Jag tycker icke att det är några anmärkningsvärda siffror. a. att medlemmarna i ingalunda är så fanatiska som debrukar anklagas för att vara, utan de nöjer sig med att reservera sig i vissaverkligt svåra faU. De är inte heller ensamma om att reservera sig, och skullede uteslutas från de kommande nämnderna fick forskarna det visserligen lugnare,men inte alldeles lugnt. Jagskall citera utdrag ur några av dessa reservationer, så att det inte skall rådanågot tvivel om vad det egentligen är som Nordiska samfundets ledamöter ansersig behöva reservera sig emot. Reservationnr 1: "Epidemiologiska data pekar på ett samband mellan högt fettintag ochuppkomsten av bröstcancer hos kvinnor. Därför vill man nu studera om det ocksågäller råttor som först sondmatats med ett cancerframkallande ämne. Avdenna undersökning kommer man att få reda på om råttor under vissaexperimentella förhållanden visar en ökad benägenhet att få bröstcancer. Deflesta människor bestämmer själva hur mycket fett de skall äta (åtminstone ii-länderna), och de som inte påverkas av att undersökningar av stora grupperkvinnor pekar på ett samband mellan högt fettintag och uppkomsten avbröstcancer lär knappast heller ändra sina matvanor för att råttor får cancerunder vissa experimentella förhåUanden." Reservation nr 2:"Vid en etapp i försöket skall 50 råttungar tvingas simma i12-gradigt vatten; en ångestskapande situation för att framkalla det iexperimentet eftersträvade stresstillståndet. Dettaär ett etiskt oacceptabelt, ångestframkallande djurexperiment." Reservationnr 3: "Försöksledaren påpekar själv att om man vill undersöka hur fiskarreagerar på att få ögonen borttagna kan man inte göra det på annat sätt än attta bort ögonen på fiskar. Dettaär ett synsätt som effektivt hindrar all utveckling av andra, etiskt acceptablaundersökningsmetoder." Reservationnr 4: "Enligt författningen paragraf 1.3 skaU nämnden undersöka omproblemet kan lösas på annat sätt eller utan användning av försöksdjur. Ovannämndaansökan gäller en jämförelse mellan två oUka operationsmetoder som använts på människor. En noggrann uppföljning av dessa patienter ochhur de olika metoderna fungerat borde ge tillräcklig information." Jag skaU till slut citeravad som hände i en nämnd: "Det var också enlekman-- som tog upp det olämpliga i att användaeter som avlivningsmedel, särskilt för så stora djur som kaniner. Alla höll medom det och intygade att eter är ångestframkallande. En personalrepresentantberättade hur man brakade stoppa ner kaniner i en spann med eter, sätta pålocket och gå därifrån, eftersom det var så obehagUgt att se hur spännen stodoch hoppade. används inte eter som avlivningsmetod i , mendet behövdes en lekman för att ändra på det!" Jagtycker, herr talman, att dessa reservationer inte visar någon patologiskkänslosamhet eUer någon fanatisk antivetenskapUg inställning. Tvärtom villdjurvännerna ha en bättre vetenskap, som inriktar sig på väsentUgafrågeställningar och angriper dem på ett fruktbart sätt. Jagvill till slut nämna, att i den serie av intervjuer med forskare och andranämndledamöter, som har gjort som en C-uppsats vidinstitutionen för vetenskapsteori i , var det ingen av de intervjuadesom inte ansåg att nämnderna gjorde nytta. Den viktigaste nyttan ansågs allmäntvara den, att forskarna tvingades tänka igenom sina egna experiment och sinaegna etiska föreställningar mera grandligt än de annars skulle ha gjort. Jagskulle vara förvånad om inte denna kamp mot forskarnas hemmablindhet har ett avsina bästa redskap i just den sortens reservationer som jag läste upp. Inämnderna finns det alldeles tillräckligt med ledamöter som ser saken urforskarnas synpunkt. Det behövs några som ser den också ur djurens. Jag hoppasatt jordbruksministern kommer att se tiU -och jag skulle gärna vilja ha enbekräftelse på det - att sådana ledamöter även i fortsättningen får vara medoch att de inte betraktas som bråkmakare och infiltratörer, utan som ansvarigamedborgare, som lägger ner mycket obetalt arbete på att skydda försöksdjurenoch därmed även människans samvete. Vi har inte råd att undvara sådanamänniskor. Låt mig inledningsvis slå fast attutgångspunkten för oss när vi diskuterar dessa frågor givetvis är att vi allaär angelägna om att vi skall begränsa djurförsöken så mycket som det över huvudtaget är möjligt och också att vi skaU försöka finna andra alternativ i de härsammanhangen. Detta var ju också motivet för att de etiska nämndernainrättades. Den fråga jag haft att besvara gäller om intentioner -som vi såvitt jag minns var ense om - skall upprätthållas eller ej. Jag harsagt att min uppfattning är att dessa intentioner skall gälla alltfort. har frågat mig om det över huvud taget skallvara möjligt för den som har en kritisk inställning till djurförsök att bliledamot av en etisk nämnd eller om vederbörande redan från början skall vara"diskriminerad" när det gäller ledamotskap. Jag vill självfalletsvara ett klart nej på den frågan. Det är givet att även den som har en kritiskinställning skall ha möjlighet att utses till ledamot i en nämnd. som utgångspunkt för sitt arbete har uttalande om att viännu inte kan totalförbjuda djurförsök utgår jag ifrån att - vilket ocksåvidimerades av - den som accepterar ledamotskapet är medveten om hurdet förhåller sig och prövar de ärenden som förekommer med utgångspunkt frånden situation som råder, men naturligtvis också har sina insikter och intresseni de här frågorna som grund för ställningstagandena. uttalade också isamband med beslutet att det var värdefullt att få en allsidig bedömning av vadsom skulle ske. Man har haft 45 ledamöter i nämnderna. Enligt vad jag harerfarit har man sagt i den stora nämnden, när man börjat diskuteraerfarenheterna av de gångna årens verksamhet, att just det stora antaletledamöter i nämnderna har gjort att det är utomordentligt svårt att få dem attfungera. Därför har man i stället utsett tre ledamöter som haft att prövaärendena, och den stora nämnden har inkallats för attrapportvägen få ta del av de resultat som de mindre nämnderna kommit fram till. Mot den bakgrunden kan man med fog ifrågasätta om deintentioner som låg till grund för beslut verkligen uppfylls. Detkan vara klokt att pröva om man inte i stället skulle begränsa antaletnämndledamöter, så att man gjorde det möjligt för alla ledamöter ätt delta vidprövningen-av ärendena. Om jag har uppfattat saken rätt, är det detta de härförslagen har gått ut på och'som man nu har diskuterat. Förslagen ärremissbehandlade, men diskussionen om den slutgiltiga utformningen är ickeavslutad utan pågår fortfarande. Jag tror för min personliga del att det kan vara klokt attdiskutera möjligheterna att i någori mån begränsa nämndledamöternas antal, somalltså nu är 45, för att få en så arbetsduglig nämnd som möjUgt. Men dettaskall icke innebära att man så att säga förskjuter relationerna i sammansättningenav nämndens ledamöter från det som urspmngiigen var tänkt, utan att nämndenbehåller den sammansättning som har uttalat att den bör ha. Jag troratt vi i och med denna diskussion kan avvakta det ytterligare ställningstagandesom kan komma att göras i detta sammanhang. Om nämnderna för djurförsöksfrågor understrykeratt jag för min personliga del är övertygad om att alla inser vikten, värdetoch allvaret i den här verksamheten och angelägenheten av att vi kan få den attfungera så som det var tänkt från början. Anf.8 (): Jag instämmer helt i vad jordbruksministern sade om att vi var eniga ompropositionen, när den lades fram . Jag skulle därför viljaställa ytterligare en fråga, eftersom jordbruksministern sade att vi alla i dagär eniga om att fortsätta med samma intentioner som i den propositionen. Gällerdetta även dåvarande departementschefens uttalande i denna proposition? Detlöd: "Det förutsätts att försöksledarna skall följa nämndernasrekommendationer." Är detta också ord somfortfarande står fast? 9 JordbruksministerSVANTE : Herr talman! Jag kan svara ja på den frågan. Överläggningenvar härmed avslutad. 4§ Svar på interpellation 1983/84:110 och fråga 1983/84:550 omÖresundsförbindelserna Anf.10 Kommunikationsminister : Herr talman! Per Stenmarck har i eninterpellation ställt följande frågor till mig: I den publicerade rapporten (DsK 1983:2)Öresundsförbindelser, översyn 1983, nämns siffrorna iberäknad total godskvantitet över . Detta skall jämföras med 4,9miljoner ton 1982. En aspekt som också bör vägas in är att stora linjerederieri dag investerar i så stort tonnage att trafiken kan komma att gålångt söder om . I en sådan situation blir feedertrafik med bl. a.trailers och järnväg nödvändig. Trafiken över kan då komma att bU långtstörre än beräkningarna. Finns det mot denna bakgmnd någon beredskap frånregeringens sida för en sådan utveckling? Vilka omedelbara åtgärder är jag beredd att vidtaför att nå nödvändiga förbättringar av Öresundstrafiken? Är jag beredd att medverka till att färjetrafikenöver , åtminstone i avvaktan på en fast förbindelse, ges möjlighet attutvecklas? År regeringen beredd att se till att tullklareringkommer till stånd, så att svävartrafik möjliggörs mellan och ? Är jag beredd att ta initiativ till diskussionermed SJ att i konkurrensfrämjande syfte sälja ut SFL? Är jag beredd att inför kammaren ge en redogörelseför vad som verkligen sagts vid samtal med den danske trafikministern? Är jag beredd att i mina diskussioner medrepresentanter för den danska regeringen också diskutera förbättringar förfärjetrafiken? Kommer regeringen under den innevarandemandatperioden att lägga fram förslag till hur Öresundstrafiken på kort ochlång sikt skall kunna förbättras? har frågatom jag avser vidta åtgärder så att delsfärje- och tågfärjetrafiken över södra kan upprätthållas på samma nivåsom , delsi avvaktan på beslut om järnvägstunnel satsningarna på färjeförbin-delsema överÖresund inriktas på småskaliga lösningar med begränsade investeringskostnader. Jag besvararinterpellatiönén och frågan i ett sammanhang. Detär nu ca sedan jag här i besvarade en interpellation omfasta förbindelser i . Jag har efter det informerat den svenskaregeringen om innehållet och resultatet av den översyn av Öresundsdelegationens(ÖD) betänkande som jag låtit genomföra. Jaghar vidare haft överläggningar med den danske trafikministern i fråga om bl. I samband med möte i harjag den 29 febraari 1984 nått enighet med honom om att överläggningar om fastaförbindelser över bör komma i gång. Överläggningarna skall avsedels en järnvägstunnel mellan och , dels en fastförbindelse mellan och . Min ambition är att arbetet skallbedrivas så snabbt att förslag till en överenskommelse om fasta förbindelserskall kunna läggas fram under innevarande mandatperiod. Vidmötet diskuterades också i övrigt det gemensamma intresset av att upprätthållaoch vidareutveckla goda kommunikationer mellan våra båda länder. Detkonstaterades därvid att, bortsett från den eventueUa tillkomsten av fastaförbindelser, kapacitetsförhållanden m. m. i den nuvarande färjetrafiken överÖresund kräver snara och verkningsfulla åtgärder för att möta trafikens krav.De pågående förhandlingarna mellan berörda järnvägsförvaltningar omförbättrade transporter av jämvägsgods till och från kontinenten borde därförfortsätta parallellt med överläggningar om fasta förbindelser med sikte på attskyndsamt nå ett resultat. Beträffandeflygbåtarna mellan och var jag och min danske kollega eniga omatt åtgärder måste vidtas för att garantera säkra förbindelser. Deför trafiken ansvariga danska och svenska bolagen föratsattes inom en månad haenats om de åtgärder som behövs. Bådevad gäller färjetrafiken och vad gäller flygbåttrafiken har numera avtalarbetats fram mellan berörda järnvägsförvaltningar och bolag om den framtidagods- och persontrafikförsörjningen i . Mycket kortfattat innebäravtalen följande. Beträffandetågfärjetrafiken inrättas fr. o. m. en ny förbindelse mellanHelsingborg och . All spårbunden trafik över de hittillsvarandeförbindelserna och 7 protokoll 1983/84:148-150 kommer att flyttas över till den nya förbindelsen närförutsättningarna därför föreligger i kvalitativa och kvantitativa hänseenden. Vad gäller flygbåtförbindelserna innebär det avtalet atttrafiken helt övertas av DSB - såväl ekonomiskt som ur alla andra aspekter. Jag ser nuingen anledning att vidta åtgärder med anledning av avtalen. Flertaletav frågorna är därmed besvarade. När det gäller Per Stenmarcks fråga om tullklareringen isamband med svävartrafik mellan och har regeringen lagt fram enproposition tillriksdagen som syftar till att skapa lagliga förutsättningar förtull-, pass- och säkerhetskontroU i SAS terminal i . Regeringen är såledesberedd att se till att tullklareringen skall kunna ske. ankommer det påriksdagen att besluta i den frågan. Jag finner inte heller någon anledning att nu ta initiativtill diskussioner med SJ om att i konkurrenssyfte sälja ut Scandinavian FerryLines (SFL). Mitt svar på Per Stenmarcks fråga blir således nej.