prot · G709114 · 1983-12-31 00:00:00 — Man måstege utrymme för initiativ som kan ha svårt att tränga fram i de storaorganisationerna. Angåendeden första punkten jag nämnde säger socialministern att han på intet sätt ärmotståndare till den typen av verksamhet. Det hade varit klädsamt med ett meraaktivt intresse för frågan än att bara säga att man inte är motståndare. Isocialministerns fall stämmer säkert detta. Men vi vet att mångasocialdemokrater runt om i landet har en annan inställning. harredan åberopat vad som planeras i när det gäller destiftelsedrivna sjukhusen och sjuksköterskeutbildningarna. Denförsta besparingspost man kommer på är alltså riktad mot den enskildaverksamheten inom vården. Så kan man naturligtvis tänka om man harinställningen att de enskilda initiativen inte på något sätt har ett egenvärde.Men har man som utgångspunkt att den idéburna verksamheten har ett egenvärdeförsöker man att bereda utrymme för den verksamheten även i besparingstider. Detandra skälet - att det faktiskt kan bli bilUgare - tror jag är svårt attbestrida. Jag menade inte att man kan gå i god för att alla privata ellerenskilda projekt blir billigare - tvärtom måste varje sak prövas på sina egnameriter. Regeringen och socialministern har accepterat att det kan finnas skälatt ge något bättre statsbidrag till de föräldrakooperativa daghemmen. Det harsuttit långt inne, men det är bra att man tar steg i den riktningen. Menfortfarande ger man inte lika stort statsbidrag. Om man tycker att det ärvärdefullt, också av ekonomiska skäl, att ta vara på denna inställning bordeman åtminstone låta bli att diskriminera. Inombarnomsorgen förbjuder man allt som påstås drivas i affärsmässig verksamhet.Det är som om det inte vore riktigt acceptabelt att man lyckas bedriva enverksamhet ekonomiskt rationellt. Vi får senare tillfälle att diskutera denpropositionen. Men jag menar att det sannolikt aldrig har Omenskilda initiativ inom den sociala sektorn Om enskilda initiativ inom den sociala sektorn utförtsnågot mera onödigt propositionsarbete i ett departement än att förbjudabarnomsorg som bygger påenskilda initiativ. Varför inte överlämna dennaprövning till kommunerna? Regeringen är ju beredd att göra så med sjukvården,nämligen att överlåta till landstingen att avgöra huruvida enprivatpraktiserande läkare skall få fortsätta eller ej. Varför inte ge ocksåprimärkommunerna motsvarande ansvar? De får då på basis av gällandekvalitetskriterier avgöra om ett enskilt initiativ inom barnomsorgen uppfyllerdessa kriterier. Det tredje skälet gällde att ge utrymme för initiativ somkan ha svårt att tränga fram i de stora systemen och sätta tryck på dessa. Vihar sett flera exempel på detta; det mest uppmärksammade är City Akuten. Det äringet tvivel om att detta initiativ har påskyndat en för patienterna ochallmänheten gynnsam utveckling i detta och flera andra landsting. Varför inteerkänna att man behöver den typen av säkerhetsventiler därför att det annarskan bli för tungrott att få fram nya initiativ i de stora systemen? Det är ju på det hela taget en mycket liten del av dentotala vårdvolymen som är grundad på enskilda initiativ. Det är avbarnomsorgsverksamheten som bedrivs i föräldrakooperativ, och antaletprivatpraktiserande läkare är t. o. m. sjunkande. De privata initiativenkonkurrerar inte på något sätt med de stora bjässarna pä den offentliga sidan. , herr talman, några ord om tandvården. Enproposition aviseras , inte till februari, som det står ipropositionsförteckningen, utan . Det är väl inte så,socialministern, att det drar ut därför att ni planerar anslag mot deenskilda initiativen också inom tandvården? Nej, det är här inte fråga om något uttryckför en vånda inför de här problemställningarna, , utan om ettresultat av ett mycket rationellt prövande och tänkande. Det är inte alls så,, att vi underkänner föräldrarna. Vi underkänner inte hellerväljarna - fler och fler av dem tycks inse vad som är bäst för dem och förlandet. Jag kan försäkra , och det har jag gjort fleragånger förut, att jag har få fördomar och att jag inte styrs av dogmer när detgäller s. k. privat verksamhet inom vård och omsorg. Jag tycker nämligen attorganisationsformen måste vara underordnad syftet, i det här fallet vård ochomsorg av hög kvalitet, tillgänglig för alla på någorlunda lika villkor ochtill ett rimligt pris. Jag har den uppfattningen att om privat verksamhetgaranterar en given hög kvalitet, till lägre priser än motsvarande offentligvård och omsorg, finns det ingen anledning att tveka. Då bör man välja detprivata alternativet. Vi är således positivt inställda till privata ellerenskilda alternativ som komplement till samhällets vård och omsorg. ex. av att de alternativa barnomsorgsformerna får större statligt stöd nu änunder den borgerliga regeringstiden. Vi anser vidare att det är angeläget att antaletprivatpraktiserande läkare inte minskar. Antalet privatpraktiserande läkareminskade mycket i slutet av den borgerliga regeringstiden, men fr. o.m. att viträdde till blev det en ökningfrån 590 till 610. Men vi menar också att de privatpraktiserande läkarnasverksamhet skall spridas ut så över landet, att också glesbygderna och andraunderförsörjda områden får del av deras vård. är, som vet,de privatpraktiserande läkarna geografiskt mycket ojämnt fördelade. Och, , det kostar samhället ca 1 milj. kr. attutbilda en läkare. Den allmänna försäkringen svarar för huvudparten, ,av läkarnas inkomster. Sammanlagt betalar försäkringen 500 milj. kr. Är det under sådana förhållanden så underligt attsamhället ställer kravet att läkarnas tjänster på någorlunda jämlika villkorskall komma alla samhällsmedborgare till del, oavsett var de bor? Eller för attuttrycka saken som landstingsråd i , , gjordehäromdagen; "Om 4 000 människor i behöver läkare, så bör denläkaren etablera sig i , inte vid ." Han fortsatte:"förslag gör sjukvården allt orättvisare. Den minskarvalfriheten för de människor som bor i bygder där man har sämre tillgång tillläkare." Får marknadskrafterna styra fritt, blir det i första handstorstäderna och befolkningen där som får bättre vård, fler läkare, medanglesbygdsbefolkningen blir mer eller mindre utan. Nej, vi har inte, säger , lagt fram någraförslag som försämrar förhållandena för vanliga människor, som han uttryckerdet. Det har ni visst gjort. Ni har t. ex. föreslagit att statsbidrag tillkommunerna skall minskas med 6 miljarder. Det gäller färdtjänst, skolor och enlång rad ting som det kommer att bli svårare för kommunerna att sörja för, ochdärmed blir det också sämre för vanligt folk. I har den h0yre-ledda regeringen infört ett systemsom i allt väsentligt liknar det system som det träffats överenskommelse mellanregeringen och . Det är väl inte så att ochmoderaterna vill beskylla sina partibröder i för att ha genomfört engigantisk socialiseringsaktion, för att citera . Gör ni det, dåblir säkert Willoch "meget sint". Och den helt dominerande politiskagestalteri i det borgerliga lägret, , blir nog rent ut sagtförbaskad. är splittrade när det gäller vårdfrågan. Jagvet av många samtal och diskussioner att tillhör den mjukare,skall vi säga mänskligare, falangen och vill, som han säger i sininterpellation, sätta tryggheten främst oavsett inkomst eller samhällsstäUning.Men det finns också en mera militant moderat falang som enligt egen utsagosätter konfrontation före dialog, marknadskrafter före sociala hänsyn. Det är,, än så länge dessa moderater som dominerar partiet. Jag önskar självfallet allmöjlig framgång i kampen för sin linje. Om enskilda initiativ inom den sociala sektorn 12GÖTE (); Det är viktigt, tycker jag, att man utgårfrån människornas önskemål och likaså från tilltron till alternativen.Socialministern understry- Om enskilda initiativ inom den sociala sektorn ker pånytt att regeringen och han själv är positiva till alternativ. Ar det så attalternativen medför bättre kvaUtet och blir billigare, då skall man utformaalternativen och de skall finnas. Men, , det går inte att sägaatt man förordar ett system med alternativ när man sedan lägger fram enproposition som omöjliggör eller begränsar alternativen. Den propositionbeträffande alternativ barnomsorg som vi har fått och som är på fyra fem sidoroch dessutom mycket dåligt underbyggd då det gäller sakmotiven omöjliggör jualternativ som drivs, som socialministern sade, på affärsmässiga grunder - vaddet nu är för grunder. Men om det visar sig att Pysslingen, för det är tydligendetta det gäller, skulle kunna drivas så att omsorgen blev av samma kvalitetsom i kommunala daghem och bilUgare, då skulle det väl vara bra och då skullesocialministern anamma den verksamheten. Men omöjliggörs detta genom denproposition som socialministern har lagt fram. När det gäller vården vill jag referera till enundersökning som gjorts i - för att återgå tiUhemtrakterna, för man känner sig ju hemma där man är hemma. Det har gjorts enundersökning bland sjukvårdspersonalen av alla kategorier. En av de frågor somställdes lydde så här; Skulle en privatisering av sjukvården helt eller delvisgöra att patienterna fick en bättre vård? Man skulle svara ja eller nej elleravstå. Det visade sig att av samtliga anställda menade att man skulle fåen bättre vård. tog delvis eller helt avstånd. Det härvisar att när vi resonerar utifrån våra premisser är vi inte isolerade från demsom arbetar inom sjukvården. Jag vill klart understryka att när vi talar om alternativär det ingen kritik mot dem som arbetar inom sjukvården . De gör ettutomordentligt fint jobb, men de skulle få ökade möjligheter om det funnesalternativ. Vi menar att man inte skall skapa konfrontation, vilketsocialministern nu är på väg att göra med hela den privata läkarkåren genomsitt avtal med . Vi skall i stället lösa problemen. För defritidspraktiserande läkarna, som har varit positiva för patienterna,omöjliggör man att verka , såvida inte landstingens politikeraccepterar detta. Jag fick inget svar på min fråga om ett förbättratsocialförsäkringssystem i den riktning som vi vill ha, nämUgen att utvidga detsociala försäkringsskyddet i stället för att inskränka det. När det gäller hoyreregeringen i är det på detsättet att vi inte tar ställning med hänsyn till de förslag höyre lägger fram.Lägger de fram tokiga förslag, är vi beredda att ta avstånd från dem också. Jagvet inte om det stämmer att det är ett likadant förslag som ni har kommitöverens om här. . Det är för mig ointressant. Det intressanta är vilken effektert förslag får i , och i får det en klart negativ effekt. I fråga om vem som utbildar läkarna och vem som skall haresurserna är det beträffande privatpraktiserande läkare vår uppfattning att viskall försöka öka och stimulera rekryteringen till glesområdena. Det är intebara de områden som nämnts i detta avtal. Det finns läkarbrist i det inre ,där ni nu har lagt en hand över de privatpraktiserandes möjligheter. Nej, dettaskall göras via stimulanser. Ge dem t. ex. högre ersättning från försäkringssystemet ochinför en differentierad taxa, ge dem ökade möjligheter till forskning vidhögskolor under vissa tider, ge dem stöd till att inrätta privatpraktik ochmöjlighet att arrendera och hyra på entreprenad, i stället för att tvinga nyaläkare hit eller dit. Närdet gäller den läkarresurs som finns inom ramen för fritidspraktikerna, trorjag håller med mig om att den som är anställd i något landstingi en tätort och bedriver en fritidspraktik och servar människorna där inteslutar sin anställning vid och flyttar till glesbygd bara därföratt ni tvingar vederbörande att upphöra med sin fritidspraktik. Inte ens omSten tar landstingsråd i till hjälp stämmerargumentationen på den här punkten heller. Vi håller ju på att få ett överskottav läkare. Ta då den resursen i stället, stimulera och stöd läkarna attetablera sig i glesbygd, både inom offentlig vård och som privatpraktiserandeläkare, men lägg ingen hand över deras verksamhet! Omenskilda initiativ inom den sociala sektorn Anf.13 (): Om man lyssnar noga på socialministern, finner man nog belägg för denomprövning som sägs pågå inom socialdemokratin. Socialministern talar verkUgenmed kluven tunga. Dels säger han att om det är billigare att omhänderhabarnomsorgen under enskilt huvudmannaskap och den blir Uka bra, då skall dettastödjas och stimuleras. Men förbjuder han precis den typen avverksamhet. Å ena sidan säger han om privatpraktiserande läkare att de skall fåvara kvar och att det är bra att de finns, och han gör t.o.m. ett nummer av attde har blivit 20 fler . Hela argumentationen därefter går åandra sidan ut på att visa hur dyrt det är med privatpraktiserande läkare,vilka problem det skapar inom vårdsektorn etc. Detvore nog bra, socialministern, om regeringen och socialdemokratin bestämde sigför att stå vid den ena eller den andra Unjen. Den linje som jag tycker attsocialministern borde verka för och upprätthåUa är den som uttrycks så här iinterpellationssvaret: " det är viktigt att oUka former av Detta sägs vara socialministerns mening. Jag hoppas att det är den linjen som slår igenom,inte bara i inledningen till ett interpeUationssvar eller en proposition, utanhela vägen ut, i hela anförandet, i hela propositionen, och i helalagstiftningsarbetet. Det vore bra för alla dem som söker vården, det vore braför ekonomin, och det vore också bra för samhällsklimatet. säger att man skaU utgå från människornas önskemål. Men människorna i och i glesbygderna vill få samma läkarvård,också av privatpraktiserande läkare, som de som bor t. ex. här i . Detfår de inte med det system som har gällt. Jagtog hjälp av och för att visa hur orimlig beskyllningenatt vi har genomfört en "gigantisk sociaUseringsaktion" är. Hurringaktande man än ser på de nämnda personerna är det nog ingen som Om enskilda initiativ inom den sociala sektorn tror attde är beredda att göra sig skyldiga till en sådan aktion. sade sedan någonting mycket intressant. Viden undersökning bland sjukvårdspersonalen i hade en majoritet - jagkommer inte ihåg den exakta procentsiffran - ansett att det skulle bU en bättrevård om vi hade en helt privat sjukvård. Det ger mig anledning att erinra omföljande. är alla överens om att den privata vården skall sessom ett komplement till den allmänna vården - det sade också anser att de privata inslag som vi har i inteskall ses som en konkurrens utan just som komplement. Förbundet menar vidareatt den stora basen inom hälso- och sjukvården även skall liggainom den offentliga sektorn och på landstingen. Det betyder att vi vill ha ensamhällsplanerad hälso- och sjukvårdssektor som har privata komplement. Detbetyder också att vi inte vill ha en marknadsstyrd sjukvård - jag hoppas att viär överens också på den punkten. Vi vet för mycket om de nackdelar som en sådanstyrning för med sig. - i vilket fall en del av dem - vill ha enmarknadsstyrd sjukvård, men de vill inte att vi skall göra jämförelse med USAför att visa hur en sådan sjukvård skulle komma att fungera i Sverige.Moderaterna talade dock mycket om den amerikanska sjukvården, innan avigsidornablev uppenbara för svenska folket. Jag kan förstå synpunkten att de inte villjämföra med . Om man har sett hur den amerikanska sjukvården fungerar,är det svårt att marknadsföra systemet i . Det är väl anledningen tillatt nu talar tyst om detta system. Jag tänkte ändå, herr talman, göra en sådan jämförelse. Omman förespråkar ett nytt systems införande i måste man se sig omkring ivärlden och studera hur det systemet fungerar i verkligheten. Jag skall görajämförelsen på två sätt, dels belysa hur själva sjukvården i ett amerikansktsystem fungerar i förhållande till ett samhällsplanerat system, dels redovisahur de två systemen fungerar ur rent ekonomiska aspekter. Tillåt mig att börjamed sjukvårdsjämförelsen. och lägger ned i det närmaste lika storaresurser på hälso- och sjukvården, av bruttonationalprodukten. Dettasker trots att har ett större antal personer som är eller äldre isin befolkning, vilket borde leda till högre sjukvårdskostnader. Ändå ärkvaliteten genomsnittligt högre i på praktiskt taget varje punkt -sjukhusstandarden, den tekniska utrustningen, personaltätheten osv. harockså ett bättre hälsoläge än . Det allmänna hälsoläget, mätt i s. k.hälsoindikatorer, är bättre, vUket visar att en offentlig sjukvård - just pågrund av den offentliga ställningen - bl. a. kan göra mer insatser än privatvård på områden som arbetsmiljö, bostäder och kosthygien. Dödligheten är lägre i än i . Ett svenskt barnkan se fram mot ett liv som är längre än ett vitt barns och åtta årlängre än ett svart barns i . Detta visar hur ojämnt fördelad en marknadsstyrd vård bliroch hur ojämlikt ett marknadsstyrt samhälle blir. I USAopererar man mer än i - inte på grund av större behov utan Antalet kejsarsnitt är t. ex. högre, därför att de tekniska ochinstrumentella ingreppen är de som ger inkomster i en marknadsstyrd vård. Manmåste kunna styckeprissätta det som skall säljas, vilket leder till atthälsoarbetet och det förebyggande arbetet blir eftersatt - det ger ju ingainkomster. När vi i förr hade prestationslön på våra sjukhus behandlademan reumatism med röntgen. När prestationslönen försvann gick även dennabehandlingsform hädan. Jo, därför att det var en meningslös behandling,som utfördes enbart av det skälet att den var lönsam. Vinsterna för samhället ochmedborgarna i form av bättre hälsa genom satsningar på förebyggande vård ochhälsovård ligger , och det satsar man icke kommersielltpå. När det gäller den ekonomiska politiken vill jag redovisavad den amerikanske professorn kom fram till i en studie ,framlagd för on Health Economics. Den fråga han villebesvara var vilket system, offentligt eller privat, som bäst fördeladeresurserna och bäst tillfredsställde konsumenterna inom sjukvården. Hanjämförde det amerikanska och det engelska sjukvårdssystemet på fyra punkter:kostnaderna för vården, vårdens täckningsgrad, dvs. vilken andel avbefolkningen som omfattades av vården, vårdens integration, dvs. undvikande avdubbelarbete och förluster, och allmänhetens tillfredsställelse med vården. Svaren var följande; i kostar vården avbruttonationalprodukten, i . Täckningsgraden var i , ochi saknade både försäkringsskydd och vård. I går av resursernainom vården förlorade på grund av dålig integration, samordning. I ärdessa tal betydligt lägre tack vare en regional organisation och offentligkontroll över resurserna. Slutligen var av engelsmännen nöjda med denoffentiiga vården, medan i var missnöjda med systemet. Min kända blygsamhet förbjuder mig, , attsärskilt understryka det faktum att Vincento framhöll somförebild för hur en god sjukvård skall organiseras. Det lustiga är, GöteJonsson, att samma argument som dagens moderater använder i för enprivatiserad vård används internationellt, däribland i , för införande av enoffentlig vård. Det är kanske att gå till överdrift att säga att det somsker inom moderata samlingspartiet på detta område är tecken på splittring. Hursom helst har det glädjande nog flammat upp en debatt i de moderata leden, därdiametralt motsatta uppfattningar hävdas. Göteborgsmoderaterna anser t. ex. att det moderataprogramförslaget är kyligt skrivet och tar för lätt på den socialagrundtryggheten. Detta uttalande stämmer väl överens med att tryggheten måste sättas främst, oavsett inkomst ellersamhällsställning. Men det rimmar illa med det uttalande gjorde i enartikel i , där han avslöjade det egentligasyftet med SAF;s och de nykonserva-tivas attack på den offenliga sektorn. skrev; "Att skapa möjlighet för privatproduktion av t. ex. daghem utan att ändra på finansieringssystemet innebärinte någon reell Om enskilda initiativ inom den sociala sektorn Omenskilda initiativ inom den sociala sektorn chansför den privata servicesektorn. Avkommunaliseringen måste därför gå hand i handmed en övergång från skattefinansiering till marknadsfinansiering." CarlBildt kräver en systemförändring och omstrukturering som innebäravkommunalisering av allt från daghem och åldringsvård till parkförvaltning,brandförsvar och gatuunderhåll. Omsätts denna programförklaring till praktiskpoUtik innebär det på vård- och omsorgsområdet att det blir plånboken och intebehovet som avgör vilken vård och omsorg man får. Det vill varken jag ellerGöte vara med om - eller hur? 15 (): Låt mig först säga beträffande alternativen och glesbygd attvi är överens om att vi måste lösa problemet med läkare i glesbygd. Jag vägraremellertid att tro att man kan göra det genom att t. ex. förbjudafritidspraktiserande läkare i tätorten eller genom att försvåra förprivatpraktiserande i tätorten. Vad vi måste göra är att skapa positiva inslagsom medför att det blir mer attraktivt att etablera sig i glesbygdsområdena. Detär alldeles uppenbart att man i alla orter i vill ha samma vård ochsamma tillgång på läkare. Det är ju inte mer märkvärdigt än att man vill hasamma tUlgång på service också inom andra områden. Men bara därför att man iglesbygden inte har samma tillgång på affärs-, butiks- och annan kommersiellservice skär vi ju inte ner på detta i tätorterna eller fattar beslut ochrambeslut om vilken servicenivå vi skall ha inom dessa områden. Vad vi istället måste göra, socialministern, är att se till att vi får positiva inslagsom gör att det blir mer attraktivt att etablera sig i glesbygden. Detintressanta är att vi nu är på väg att få ett läkaröverskott. Vi hade tidigareprecis samma problem när det gällde tandläkarna, men det problemet har kommitatt lösas. Jag är övertygad om att vi, på samma sätt som vi i stor utsträckninghar kommit till rätta med problemen när det gäller tandläkarna, har möjlighetatt komma till rätta med dem när det gäller läkarna och läkarvården. Socialministernsade också att 500 miljoner går till privatpraktiserande läkare. Men det skall ses mot ett totalbelopp på 10,5 miljarder, så det rörsig ändå om en mycket liten del. Vidaresade socialministern att man hänvisar till att vi har ett bra system i Sverige.Men vi är rädda för att man är på väg att bryta sönder delar av detta system. Jagsade att vi har alternativa vårdformer som komplement, och vi kommerunder att fortsätta att ha det. Men måste vi se till attalternativen ökar i omfattning, så att allt flera får möjlighet att välja, dvs.att vi skapar en ökad valfrihet även inom vårdområdet. Socialministern åberopardå förhållandena i och tar uttalanden av vissa professorer tiU intäktför att han har rätt. Han hävisar till barnadödligheten i och tillandra faktorer. Men så kan man inte resonera, . har ettannat samhälle än . Vi har aldrig sagt att vi vill överföra detamerikanska systemet till svenska förhållanden. Vi har sagt att vi skallutgå från det svenska systemet och öka valfriheten för dem som behöver vård iSverige. Vi skall förbättra socialförsäkringssystemet, inte bryta ner det. Vitror att alternativen kan ge bättre vård, inte sämre. Det är detta som är detpositiva. När det sedan gäller vår debatt om program och liknandetycker jag att det är positivt att socialministern läser vad som sägs i dendebatten, men det är inte så att den sociala sektorn har skjutits tillbaka iprogramarbetet. Vad frågan gäller är på vilket sätt man skall skriva för attytterligare betona de olika frågorna. Den debatten för vi öppet i partiet, likasådebatten om den administrativa formen för den öppna vården, t. ex.landstingsdebatten. Vi är helt obundna i den frågan - stämman kommer att avgörabeträffande vår ståndpunkt. Men vi har inte sagt att den offentliga vårdenskall avskaffas. Den skall finnas kvar, och socialförsäkringssystemet skallförbättras, inte försämras. Det kan rimligtvis inte innebära en minskadtrygghet för de enskilda, utan de får en ökad trygghet. Socialministern gör också kostnadsjämförelser. Men se dåinte på det amerikanska systemet, utan träng in i de svenska förhållandena! Vadkostar den privata allmänläkarvården i förhållande till den offentiiga t.ex.?Vad kostar sjukhemmen? Vad kostar de oUka vårdformerna? Det är ju detta som ärdet intressanta.