prot · G709112 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:112 Omimportavgiften på koscherslaktat kött 1 § Justerades protokollen förden 21 innevarande månad. 2 § Upplästes och lades tillhandlingarna följande från valprövningsnämn-den inkomna Berättelse om granskning av bevis förriksdagsledamot och ersättare valprövningsnämnden har frånriksskatteverket inkommit bevis om att (),, utsetts till ny ledamot av fr. o. m. sedan ()avsagt sig sitt uppdrag. Till ersättare för riksdagsledamöter har utsetts UllaGustafsson (c), , och ArvidEdvardsson (c), . sammanträde denna dag granskat bevisen och därvid funnit att deblivit utfärdade i enlighet med 15 kap. 1 § vallagen. 3§ Svar på fråga 1983/84:430 om importavgiften på koscherslaktat kött Mot bakgrund av att restitution av införselavgiften för koscherslaktatkött upphört med utgången av har frågat mig 1. om det är rimligt att en liten minoritetskall förtas möjUgheten att följa sina religiösa bud, 2. vilka åtgärder jag avser att vidta för attdenna judiska minoritet skall kunna bevara möjligheten att följa sina religiösa bud. Självfalletbör inte en minoritet förtas möjligheten att följa sina religiösa bud sä längedessa inte strider mot svensk lag. Det tar upp i sin frågainnebär inte att de judiska trosbekännarna berövats denna möjlighet. Om importavgiften på koscherslaktat kött Koscherslakt utan föregåendebedövning är av djurskyddsskäl förbjuden enligt lagen (1937:313) angående slaktav husdjur. har avslagit en motion med yrkande om utredningav koscherslakt (motion 1982/83:150, JoU 1983/84:12). Vid import av koscherköttbetalas samma importavgift som för annat kött. På grund av att koscherslaktenmedför extra kostnader blir emellertid koscherköttet dyrare än annat kött. Dejudiska församlingarna har därför anhållit om bidrag för tillhandahållande avkoscherkött i med ett belopp motsvarande vad som tidigare utgått genomrestitution av importavgiften. Staten stöder trossamfundens verksamhet genom statligabidrag på sammanlagt närmare 34 milj. kr. Det ankommer på samfunden själva att bestämma hur bidraget skallfördelas. Vid fördelningen tas hänsyn till bl. a. hur många medlemmar som finnsi de olika samfunden. /83 har de judiska församlingarna iSverige fått . ur detta anslag. Ett regeringsbeslut om bidrag ur nämnda anslag till dejudiska församlingarna för att täcka merkostnaderna för koscherslaktat köttskulle innebära ett avsteg från principen att samfunden själva får fördelastatsbidraget. Ett sådant beslut skulle också ge de judiska församlingarna en iförhållande till antalet medlemmar oproportionerligt stor del av anslaget tilltrossamfund. Till detta komrrier att andra grupper, som av olika skäl önskareller behöver använda speciella livsmedel, med lika stor rätt kan göra anspråkpä statsbidrag. Jag är således inte beredd att vidta några särskildaåtgärder för att kompensera merkostnaderna för koscherslaktat kött. 2 (): Jag tackar civilministern för svaret, men jagfår verkligen beklaga dess utformning. Vi måste slå vakt om den enskildes möjlighet till frireligionsutövning. Både från folkrättslig synpunkt och frånreligionsfrihetssynpunkt är detta ett oeftergivligt krav. För många judar ärdet av stor religiös betydelse att man har möjlighet ätt äta rituellt slaktatkött - koscher. När man på grund av motsättningar mellan svensklagstiftning och judiska regler har upphört med judisk slakt i måsteman söka andra lösningar. Man har då importerat koscherkött från andra länder,främst . Den merkostnad som uppkommer genom frakt och slaktavgiften tillden slaktare som förrättar koscherslakten erläggs av de judiska församlingarna.Den importavgift som tas ut drabbar däremot de enskilda människorna. Att avgiften inte utgör något hinder förreligionsutövningen, som civilministern säger i sitt svar, är inte sant. 1 ochmed att det blir en sådan fördyring blir det ett verkligt hinder. För att kunna tillgodose den judiska minoritetens behov avkoscherkött beslöt den icke-socialistiska regeringen att man skulle' få rätttill partiell restitution av importavgiften. Sedan har regeringen fattat beslutför i Den9 beviljade den nytillträdda socialdemokratiska regeringenrestitution för den period som var aktuell men uttalade redan då att det vartveksamt om man skulle fortsätta. har vi fått bekräftat att densocialdemokratiska regeringen har slagit in på en ny linje. Jagtycker inte att staten kan räkna i kronor och ören när det gäller enfrihetsfråga - och det är en frihetsfråga. öppnade Sverigegränserna för en förföljd minoritet, den judiska minoriteten. Skall vi nu somett av de första länderna i västvärlden genom lagar och restriktioner förvägrajudarna rätten till religionsutövning? Detta är faktiskt vad det handlar om. Detvar självklart för i regeringsställning att ge denna hjälp, och jagär förvånad över att den socialdemokratiska regeringen resonerar på ett annatsätt. Jag undrar om det inte kunde finnas möjlighet att ompröva det svar jaghar fått, så att vi får en mera positiv bedömning av den här frågan. Omimportavgiften på koscherslaktat kött Jag vill tillbakavisa kritiken att vi i inte skulle ha enreligionsfrihet, som betyder att man får bekänna sig till och utöva olikaformer av religion. Den principen slår vi vakt om. Meneftersom den här frågeställningen också sammanhänger med de jordbrukspolitiskaregleringarna, har därmed kostnadsfrågan dragits in. Detta visas av attriksdagens tidigare beslut och frågans tidigare hantering även har settsutifrån den utgångspunkten. Vadsom komplicerar frågan ytterligare är att det ju inte bara är de judiskaförsamlingarna som har att täcka merkostnader. Även andra samfund kan med likastor rätt göra anspråk på liknande statsbidrag. Det är nämligen så att rituellslakt enligt i stort sett samma principer sker bland såväl judar som muslimer.Det betyder att vi också måste betrakta saken som en rättvisefråga. Tillsist påminner jag öm att jag i mitt svar klart redogjorde för hur regeringenger en pott pengar till trossamfunden och inte går in och specialdestinerarpengarna och talar om hur de skall fördelas, utan samfunden får själva görafördelningen. Jag tycker därför att regeringen har handlagt den här frågan påett korrekt sätt. Anf.4 (); Det är klart att det inte är så att man förvägrar någon att utöva sinreligion, men om man försvårar det genom lagstiftning och genom att ha en njugginställning, är det ju samma sak. Jagtycker inte att man kan tala om rättvisa eller ta upp våra jordbruksavtal närdet är en sådan här fråga vi diskuterar. Här är det fråga om hjälp tillmänniskor som behöver vår förståelse. Vi måste underlätta för dem att utöva sinreligion. Det kan aldrig jämföras med andra avvägningar som vi gör när detgäller jordbrukspolitiken. Detär klart att om det kommer Uknande framställningar från andra samfund som harmed just denna typ av frågor att göra skall de behandlas på Omimportavgiften på koscherslaktat kött Men man kaninte göra en jämförelse med det stöd till församlingsverksamheten som i övrigtges till församlingarna i . Jag vet inte vad menar när hon angriper mig för att jaghänvisar till lagstiftning som ett hinder. Jag utgår från att hon inte menaratt skall ompröva beslutet att av djurskyddsskäl förbjudakoscherslakt. På den punkten har vi en lagstiftning ,och har sagt att vi med hänsyn till djurskyddsintresset intekan tillåta en sådan slaktmetod i vårt land. Jagundrade bara om det var detta som menade när hon talade om besvärligahinder från regeringens sida. I så fall känner jag mig lugn, eftersom en enigriksdag har uttalat sig för att principen att av djurskyddsskäl förbjudakoscherslakt fortsättningsvis bör gälla. Anf.6 (); Nej, jag menade inte att riksdagsbeslutet skulle omprövas. Men i ochmed att vi har infört denna bestämmelse om koscherslakt har vi också tagit påoss ett ansvar för att lösa frågan på annat sätt. Det var det som denborgerliga regeringen gjorde genom att ge restitution på importavgiften. Nuvägrar den socialdemokratiska regeringen att fullfölja detta, vilket jagverkligen beklagar. Jag vill förtydliga för att det i så fall inte bara ärden judiska minoriteten som det handlar om utan också om andra minoriteter.Frågan är därför mer komplicerad än vad den förefaller om man gör gällande attdet bara rör sig om en grupp. Därtill kommer den fördelningsprincip somtillämpas vid fördelningen av pengar till trossamfunden. Anf.8 (); Jag tror säkert att det kan finnas andra frågor som är likartade, mendet är frågan om koscherslaktat kött som vi diskuterar. Jag beklagar attjag har fått det svar som civilministern här har lämnat, för det hade jag inteväntat mig. Överläggningenvar härmed avslutad. 4§ Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1983/84:139 tillarbetsmarknadsutskottet /84:142 lagförslag 1 till konstitutionsutskottetlagförslagen 2-20 till justitieutskottet /84:156 tillsocialförsäkringsutskottet 5 §Föredrogs och hänvisades 1983/84:2657-2678till utbildningsutskottet 1983/84:2679-2681till arbetsmarknadsutskottet 1983/84:2682-2684till socialförsäkringsutskottet 1983/84:2685-2690till finansutskottet 6 § Anslag inom verksamhetsområde (forts, från prot. Fortsattes överläggningen omjordbruksutskottets betänkande 1983/ 84:25. 9 (): Från jord till bord kan sägas vara dejordbruksbaserade livsmedlens väg. Jordbrukspolitiken har ju egentligen yttersttill syfte att säkra försörjningen med sunda livsmedel, som svenska konsumentervill och kan köpa. arbetar en parlamentarisktsammansatt livsmedelskommitté tillsammans med en bred expertpanel på över 70personer från alla livsmedelskedjans led för att finna vägar sä att vi kan 1. anpassaproduktionen till konsumenternas behov samt till sådan export som är lönsambåde för näringen och för landet, 2. få en sådansammansättning av produktionen att den tillfredsställer såväl kost- ochnäringsmål som ekonomiska målsättningar, 3. få etteffektivt jordbruk i oUka delar av landet samt 4. finna vår platsi världens livsmedelsförsörjning. För den som känner till det komplexa ijordbruksprisregleringar och jordbruksavtal kan dessa målsättningar verkautopiska. Men vi måste göra ett allvarligt försök. För dagen är vi beroende avatt få en bättre samordning av prissättning och kvalitet såväl i jordbruk som iindustri och i handel om jordbrukspolitiken skall kunna mötas med förtroende avbåde jordbrukare och konsumenter. Dagens presskommentarer till det nyligeningångna avtalet är väl ett exempel på hur stort detta behov är. Erfarenheterna från EG:s jordbruksproblem och ekonomiskakris borde åtminstone lära oss att söka styra utvecklingen . Det är etthelt annat panorama för 1980-talets jordbruk än för 1960-talets. sker av produktionen vid stora eller mellanstora jordbruk med god teknik. Över hälftenav de jordbrukarhushåll som har över 2 ha åker har mera inkomst av annatarbete eller annan tjänst än av jordbruket. Inom varje storleksgrupp ijordbruket är inkomstspridningen mycket stor. Eftersom livsmedelspolitiska kommittén har att utreda såövergripande och centrala frågor för livsmedelsproduktionen bUr det naturUgtatt man inför en del ställningstaganden till aktuella förslag i motioner måsteavvakta kommitténs förslag. Detta gäller t. ex. vpk:s krav om att minska sårbarheteninom livsmedelsproduktionen, speciellt vad gäller användning av konstgödseloch bekämpningsmedel och att bevilja 15 milj. kr. mer till beredskapslagringav livsmedel. Därför måste detta krav avslås med hänvisning till kommitténsarbete på detta område. Även inom miljövården arbetar vi för att minskaanvändningen av kemiska medel i jordbruket. Med detta,herr talman, yrkar jag avslag på reservation nr 8. För att garantera kvaliteten på våra livsmedel ikonsumentledet är livsmedelskontrollen och statens livsmedelsverks verksamhetmycket viktiga. En minskning av medelstilldelningen till livsmedelsverket ochdämpning av kontrollen kan minska producenternas kvalitetsmedvetande. För konsumenterna,som f. n. är mycket intresserade av, för att inte säga misstänksamma motmatens kvalitet är detta också viktigt. Vad gäller kontroll av rester av bekämpningsmedel fårimportörerna betala dessa prov. För att på ett enkelt sätt garantera attockså den inhemska produktionen får bära sina kontrollkostnader har man ipropositionen föreslagit att återbäringen till trädgårdsnäringen skall tas frånden betalda miljöavgiften på handelsgödsel. Med denna enkla omföring har manundvikit en stel byråkrati med avgiftsuppbörd. 1 en borgerlig reservation, nr 19, går man nu emot dettaförfaringssätt. Reservanterna anser att man utan ytterligare medelstilldelningkan betala kontrollverksamheten. Men denna bedömning håller inte iverkligheten, utan att man måste sänka kvaliteten vid kontroll och undersökningav livsmedel. Därför,herr talman, yrkar jag avslag på reservation nr 19. 1 punkterna 7 och 8 i betänkandet behandlas några statligabidrag till trädgårdsnäringen - det gäller bl. a. bidrag till rationaliseringoch energibesparande åtgärder och även bidrag till vissa reklamorganisationerför trädgårdsprodukter. Regeringen föreslår 7 milj. kr. resp. 900 000 kr.Därtill må nämnas att trädgårdsnäringen också har möjlighet att få statligkreditgaranti för lån till rationalisering inom näringen. Även på detta område har devalveringen inneburit attimporten till har blivit dyrare, och trädgårdsnäringens konkurrenskrafthar därmed förbättrats på den svenska marknaden. Dessutom har vi kvar tullarnapå en del produkter. Jag vill gärna säga att jag inte tror att iinternationella sammanhang kan bejaka frihandel och ökat varuutbyte och sedanbygga upp höga tullmurar eller subsidiesystem som premierar den inhemskaproduktionen. Det är enbart inom jordbruksproduktionen som det i helavästvärlden finns ett protektionistiskt system. Företagen inom trädgårdsnäringen skall naturligtvis ilikhet med andra småföretag lätt få tillgång till krediter. Men de måste påsikt inpassas i en öppen ekonomi. För en del trädgårdsprodukter är vi ocksåberoende av import under en viss del av året. Därför, herr talman, avvisar vi reservationnr 6 och mittenpartiernas reservation nr 7. Intressetför livsmedelsfrågor har ibland varit svalt i stora politiska sammanhang.Men med stigande livsmedelspriser och en tilltagande diskussion kringproduktionsmetoder och hantering i industri och handel tror jag att intresset ökarhos den stora allmänheten. Jag vill gärna från denna talarstol uttalaförhoppningen att förtroendet för livsmedelspolitiken kan öka under årenframöver och att livsmedelskommittén kan finna lösningar på några av desvåraste balansproblemen inom livsmedelssektorn. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottetsförslag på alla punkter utom den punkt som behandlas i reservation nr 20, därjag yrkar bifall till reservationen. 10INGVAR () replik; talar om sunda livsmedel, ochvi delar alla uppfattningen att de svenska konsumenterna skall känna trygghetinför de livsmedel de konsumerar. Men när nu också talar om atthon är rädd för att producenternas ansvar när det gäller kvalitetsmedvetandeminskar, bara för att vi från borgerligt håll framhåller att den kontroll av desvenska produkterna som skall ske bör kunna täckas inom ramen för de anslag somlivsmedelsverket har för dessa ändamål, tycker jag att hon tar i för kraftigt. måste vara mycket väl medveten om att desvenska livsmedlen, grönsakerna och trädgårdsprodukterna innehåller mycket lågahalter av bekämpningsmedelsrester. Det är mycket sällan värdena överstiger detillåtna. Däremot vet vi att när det gäller importerade produkter så finns detmänga exempel på mycket grava fall av överskridanden. Jag vill nämna någrasådana exempel. Vi har kunnat konstatera att tomater frånSpanien har innehållit ditiokarbamater, ämnen som är helt förbjudna i Sverige.Morötter från har innehållit hexapentaklorbensen i halter dubbelt överde tillåtna. Äpplen från , och har haft höga halter avkarbamater, ämnen som också är förbjudna här hemma. Dessutom har man under detsenaste året kunnat konstatera att det på importerade vindruvor i storutsträckning har funnits rester av bekämpningsmedel som är förbjudna. Sådanavindruvspartier har t. o. m. kommit in till landet i egenhemstad , så hon bör vara väl medveten om detta. Jag vill fråga : Har ingabetänkligheter mot att regeringen nu skall ta över pengar,handelsgödselavgifter, avsedda att återbördas till trädgårdsnäringen? Enligtdet beslut som vi var överens om när vi införde dessa avgifter skulle pengarnaåtergå till näringen. vill man införa en ny princip. I mitt anförande i gårframhöll jag att det var märkligt att regeringen vågar gå in för nya principerpå det här området. Det är ju på det sättet att när svenska myndigheter fattarbeslut om att avgifter skall införas för sådana här kontroller, så skallkostnaderna täckas över statsbudgeten. Det är det som vi från den borgerligasidan kräver. Har verkligen inga betänkligheter mot att nuvälja nya vägar? 11JOHN (vpk) replik: yrkar avslag på reservationnr 8, som gäller inköp av livsmedel för beredskapslagring. Motivet föravslagsyrkandet är att livsmedelskommittén skall se över de här frågorna. Jagsade redan i mitt .första anförande i går att det är ett motiv som man kanacceptera. Vi är också av den meningen att detta är en fråga som man inteåtgärdar . När det gäller denna beredskap måste man ju sikta tillatt nå en osårbar struktur redan i fredstid. Det behövs alltså betydandeförändringar för att vi skall kunna uppnå en godtagbar beredskap. Men då det gäller anslaget är det bara att konstatera attdet av överstyrelsens för ekonomiskt försvar programplan över vad som behövergöras för att beslut om totalförsvaret skall kunna genomföras klartframgår att de uppsatta målen och de tilldelade resurserna inte på något sättstår i proportion till behoven. , som är samordnandemyndighet och programmyndighet, påpekar att åtgärderna på vissa områden måstebegränsas till i stället för av vad som skulle behövas för entillfredsställande försörjning. kan inte anföra några motivtill att det begärda anslaget skall begränsas. I det fallet kan man intehänvisa till livsmedelskommittén. Om man i möjligaste mån skall kunna nå detmål man har satt upp för beredskapen, så måste man också tilldela de medel sombehövs. 12GRETHE () replik: Till skulle jag vilja sägaatt när det gäller bekämpningsmedelsrester är det viktigt att vi inte barakontrollerar importerade varor. Om vi vill mötas med förtroende i utlandetmåste vi ha kontroll även av de inhemskt producerade varorna. Det är riktigtatt de svenska trädgärdsprodukterna innehållit mycket låga halter, somendast undantagsvis överskridit gränsvärdena. Men trots allt måste vi förobjektivitetens skull ha kontroll både av importen och av den inhemskaproduktionen. har haft kontakt med en del av de länderfrån vilka vi fått in trädgårdsprodukter med för höga värden..Vid dessakontakter har man försökt få länderna att använda bekämpningsmedel i mindreutsträckning, så att det inte skall finnas kvar några rester på produkterna.Jag tror att det är det bästa sättet att komma åt det här problemet. Jag tycker att det är fel om svenska skattebetalare skallbetala kontrollen av importerade grönsaker. Det är ju vad resultatet skulle blitill slut, för man kan inte ha ett system för importerade och ett annat förinhemska varor. Det vi nu har gjort innebär inte att vi valt en ny väg, utandet är bara en uppföljning av beslutet om att importörerna skall betala förkontrollen. All livsmedelskontroll över huvud taget skall betalas avproducenter och importörer, så detta är inget nytt system. Till skulle jag vilja säga att sårbarheteninte bara gäller handelsgödsel. Problemen med handelsgödsel är emellertidspecifika så till vida som produktionen trots allt ligger väldigt nära oss,nämligen i . Det är alltså inte fråga om att importera varan långvägaifrån. Glädjande nog har vi inte en ökande användning avhandelsgödsel -användningen är antingen oförändrad eller också minskarden något. Den omständigheten att vi har fått ökad forskning kring ett mindrekemikalieberoende jordbruk talar för att man skall kunna godkänna denbesparing som gjorts på anslaget för beredskapslagring. Jag har ingen anledningatt ändra min uppfattning sedan jag lyssnat till vad anfört. Jagtror att livsmedelskommittén måste försöka lösa dessa problem på lång sikt.Därför tror jag att man redan nu kan hålla igen på detta anslag. 13 () replik: Visst har vi i kontroll över deinhemskt producerade produkterna, . Från borgerlighetens sidaställer vi också upp för dessa kontroller. Vi är fullt medvetna om de höga kravsom de svenska konsumenterna ställer, och från producentsidan är man ocksåberedd att ställa upp för dem. Vi är medvetna om att det har stor betydelse förförtroendet. Nog är det väl klart, , att det är i deutländskt producerade produkterna man har funnit höga värden av förbjudnabekämpningsmedel. Det vore därför rimligare att man skärpte kontrollen fördessa och därigenom bidrog till att skapa ett förtroende bland konsumenternaför alla trädgårdsprodukter som över huvud taget konsumeras i vårt land. HarGrethe några exempel på framgång när det gäller de krav man ställt vidde kontakter som man enligt hennes påstående har haft med utländska exportörer? sade att det inte är något nytt system somnu förespråkas. Men visst är det väl fråga om ett prinicipiellt nytt system närdet gäller hur den här kontrollen på inhemska produkter skall betalas. Niföreslår ju själva att det är näringen som skall betala kostnaderna för den härkontrollen. Förut har ju samhället betalat kostnaderna för de kontroller som vihär har beslutat om. 14 () replik; Av tillämpningsföreskrifterna tilllivsmedelslagen framgår klart att producenterna skall betalakontrollkostnaderna. Det sker ju också när det gäller den inhemska produktionsverksamheteni övrigt, t. ex. i fabriker och på andra håll. Jag vill till helt kort säga att jag självi livsmedelsverkets styrelse har initierat att man ytterligare skall ta itu medkontrollen av de importerade grönsakerna och i samråd med bl. a. Helsingborgshälsovårdsmyndigheter försöka skärpa kontrollen och se till att varorna intekommer till konsumenterna innan man har fått kontrollresultaten. kan kanske tala med den moderata ledamoten i styrelsen, så får hansäkerligen besked om att vi har initierat denna diskussion och håller på förfullt med att försöka förbättra kontrollen av importerade grönsaker. Talmannen anmälde att IngvarEriksson anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. A nslag inom verksamhetsområde 15OLLE ÖSTRAND (s): Jag och några andra socialdemokrater -tillsammans representerar vi samtliga Norrlandslän - har väckt en motion om skall upphäva investeringsstoppet när det gäller animalieproduktionen iNorrland. har utskottet avstyrkt den här motionen med hänvisning till attriksdagen har fattat ett beslut om att förlänga det här investeringsstoppet.Det är naturligtvis ett argument. Men man kunde ju lika gärna vända på det helaoch säga att om man har fattat ett mindre bra beslut, är det angeläget att manupphäver ett sådant beslut så fort som möjligt. Personligen tror jag inte kommer till rätta med överproduktionen med den här typen avåtgärder, men det skall jag inte gå in på . Skall man ha ett sådant här investeringsstopp skall detenligt min uppfattning gälla i de delar av landet där vi verkligen har enöverskottsproduktion. I är förhållandet det rakt motsatta. De femNorrlandslänen har av den totala fläskproduktionen, medan andelav befolkningen är . Det innebär att har av densvinstam som är nödvändig för att tillgodose efterfrågan på fläsk i norraSverige. Jag kan som exempel nämna att antalet produceradeslaktsvin i uppgår till ca 25 000 . Svinproduktionen ilänet motsvarar av det beräknade behovet. Men av länetsfodersädsproduktion avyttras ca eller utanför länet, bl. a. förfläskproduktion i södra delarna av landet. Den skulle i stället kunna förädlasinom länet, t. ex. genom svinuppfödning. Den fodermängd som jag har nämntmotsvarar behovet för uppfödning av ca 100 000 slaktsvin, vilket i stort settmotsvarar länets behov. Sammaförhållanden som i råder i flertalet Norrlandslän.