prot · G70920 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:20 1 § Föredrogs och hänvisades Proposition 1983/84:57till jusfifieutskottet 2 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1983/84:50och 51 till trafikutskottet /84:52 fill skatteutskottet /84:53 tillutbildningsutskottet 3 § Föredrogs finansutskottets betänkanden 1983/84:1om internationella kapitalrörelser, 1983/84:7om rationalisering i den offentliga sektorn, 1983/84:9om utveckling för livskvalitet, 1983/84:10om revisorers rätt att granska statlig verksamhet som bedrivs i bolagsform m. m., 1983/84:2 om en fast ränta vidindustriinvesteringar, 1983/84:3 om utformningen av det nya femkronorsmyntet,1983/84:4 om konsumentprisindex m. m., 1983/84:6om den reala förräntningen av livförsäkringskapital och 1983/84:8 om utredningom protektionismens konsekvenser för . betänkanden 1, 7, 9, 10, 2, 3, 4, 6 och 8kommer att behandlas i nu nämnd ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhangefter avslutad debatt. Först upptas alltså finansutskottets betänkande 1 ominternafionella kapitalrörelser. I fråga om detta betänkande hålls gemensamöveriäggning för samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningen fåryrkanden framställas beträffande samtliga punkter i betänkandet. 2 (): Vi borgerliga ledamöter i finansutskottet har fogat enreservation till utskottets betänkande med anledning av m.fl. önskemål om skärpta regler för utlänningars aktieförvärv i svenska förelag. Utskottet betonar, och det anser jag att vi är eniga om,att man ser det ökade ullandsinlresset för svenska aktier som positivt och attförsäljningen av svenska aktier till företag i utlandet snarare är något vi börutöka än att minska. Den slutsats som m. fl. drar i motion1982/83:429 är inte riktigt överensstämmande med inledningen. Det sägs där: "Som litet högutvecklat industriland med storutrikeshandel är i stor utsträckning utsatt för internationellaberoenden, speciellt på det ekonomiska området." Det är nästan samma inledning som BerndtAhlqvist har i sin mycket omdebatterade bok "i Bräcklig farkost".Första kapitlet i denna bok börjar med: "Det finns ingen svensk ekonomi. Det finns bara ensvensk bit av en enda världsekonomi." Del betyder all vi på område efter område går mot enintegrerad verksamhet med mer och mer gemensamt mellan olika aktiemarknader.Detta bedömer vi som myckel positivt. I reservafion nr 1 har vi reserverat oss mot en del avargumenteringen i utskottets skrivning. Vi delar uppfattningen som utskottetanfört på s. 3.: "Utskottet delar fullmäktiges uppfattning att detinte finns tillräckliga skäl att nu återgå till en mer restriktiv tillämpninginom valutaregleringen i fråga om utlänningars aktieförvärv." Däremotvill vi reservanter ha de följande meningarna utbytta: "Däremot anser utskottet i likhet med fullmäktige attett bättre läckande skydd bör skapas mot utländskt inflytande i svenskaföretag. Det bör därför utredas om det kan ske genom en utvidgning av 1982 årslag. Detta bör ges regeringen till känna." Vi reservanter delar inte denna uppfattning, vi anser attdessa meningar bör bytas ut mot: "Utskottet anser inte heller det nu finnas skäl attutreda hur man genom en förändring av lag kan skapa ett bättre skyddmot utländskt inflytande i svenska förelag. Mofionen avstyrkes." Vårhemställan är alltså dels att den del av utskottets yttrande på s. 3 som börjarmed "Utskottet delar" och slutar med "till känna" bort haföljande lydelse: "Utskottet delar fullmäktiges uppfattning att det intefinns tillräckliga skäl att nu återgå till en mera restriktiv tillämpning inomvalutaregleringen i fråga om utlänningars aktieförvärv. Utskottet anser inteheller att det nu finns skäl att utreda hur man genom en förändring av 1982 årslag kan skapa ett bättre skydd mot utländskt inflytande i svenska företag. ", dels att utskottets hemställanunder 1 bort ha följande lydelse: "1. att avslår motion Nr20 1982/83:429 yrkande 1,". Jag vill tillägga alt det vore synnerligen olyckligt omman nu gick in med åtgärder när vi har fått ett ökat utländskt aktieintresseoch när även svenska företag ju har haft stora emissioner på utlandet. Jag kannämna AGA, och , som gick ut och mötte storefterfrågan i utlandet. Det är enbart till fördel för alt vi har fåttdenna vidgade marknad. Farhågorna när det gäller utländskt ägande finner vimycket överdrivna och finner därför inte heller anledning att ens låta utredadenna fråga. Vi tror att varje sådan åtgärd av utlandet kommer att uppfattassom ett hot och ett ingrepp och kommer alt verka störande på aktiemarknaden.Det kommer att försvåra för svenska företag som går ut med stora nyemissioneratt placera dessa. Det har vi ett exempel på , då man började införavissa restriktioner när det gällde aktiehandeln. Vi vill således inte ha några ändringar i bestämmelsernanär det gäller företags möjligheter att få ge ut nya aktier på utländskamarknader - alltså vad som går utöver s. k. switch-affärer. Det var alltså enpositiv åtgärd som regering genomförde. Utvecklingen på aktiemarknadenhar visat att detta har varit till förmån för vårt land. Vi har under det här året sålt svenska aktier tillutlandet för ända brutto, och nettosiffran kanskeligger på . Del betyder att vi inte behöver låna pengar iutlandet för att få detta kapitaltillskott. I stället värderar utlandet våraaktier så mycket att de köper dessa, och riksgäldskonloret slipper gå ut ochlåna upp motsvarande summa. 3 (): I diskussionen om internationellakapitalrörelser intar det nordiska samarbetet en särställning, eftersom detrepresenterar möjligheter att säkra en nationell utvecklingutan ett för långtgående internationellt beroende. Just nu förefalleraktiviteten i den här frågan att framför allt ligga inom ochdess skilda organ. På nationell nivå blossar intresset upp gång efter annan,framför allt dikterat av bilaterala överläggningar, minislerbesök ochregeringsdeklarationer. Exekutivt förefaller emellertid del nordiskasamarbetet ha gått in i något som jag skulle vilja karakterisera som en nyistid. Den andra Fälldinregeringen hade en hög prioritet för t.ex. det norsksvenska samarbetet. Det träffades ett samarbelsavial med tretilläggsprotokoll som har avkastat bl. a. en , som ocksåinnefattar . Den svensk-norska industrifonden har startat sin verksamhetoch förefaller vara framgångsrik. ökar nu sin oljeexport till istor omfattning. Det är allt produkter av tidigare presterade insatser. Efterregeringsskiftet har enligt min uppfattning mycket litet hänt inom det nordiskasamarbetet - tyvärr. Ett område som är avgörande för hur det nordiskasamarbetet skall utvecklas är kapitalrörelserna ur skilda aspekter. Det äringen ny fråga i detta Nordiskt samarbete på kapitalmarknaden ochinom valutapolitiken aktualiserades redan i av , därdet fastslogs att länderna skulle verka för största möjliga frihet förkapitalrörelser i . I Nordekrapporten, som avlämnades till Nordiska rådet1969, togs frågan om en liberalisering av kapitalrörelserna upp. Där hänvisadestill de tolkningsproblem som kapitalliberaliseringsstadga kunde medföra.Dessa problem måste enligt Nordekrapporten föranleda förhandlingar med . I Nordiska ministerrådets rapport , Nordisktekonomiskt politiskt samarbete, fastslogs t. ex. att det föreligger ett stortekonomiskt beroende mellan de nordiska länderna. De positiva spridningseffektersom skulle uppstå i vart och ett av de nordiska länderna vid en samtida uppgångi den inhemska efterfrågan ansågs jämförbar med effekten av en expansion inågot av de stora länderna - , eller . De nordiska industriförbunden har för sin del föreslagitinrättande av en gemensam nordisk aktiemarknad, som skulle innebära attbörsföretag skulle få möjligheter att bli noterade på de olika börserna i denordiska länderna. Häromvecken tog stiftelsen upp frågan i enrapport, där man visade vilka möjligheter till praktiska lösningar för att ökaaktiehandeln t. ex. mellan och som föreligger redan inombefintliga regelsystem, naturligtvis under förutsättning att berördamyndigheter är beredda att ge en liberal tolkning av gällande regler. Det är mot denna bakgrund som jag väckt min motion medförslag om åtgärder till liberalisering av kapitalrörelserna i ochinrättande av en gemensam nordisk aktiemarknad. Motionen tar fasta på detomfattande arbete som bedrivits och bedrivs i skilda organ ochdet intresse som finns i politiska grupperingar men också blandintresseorganisationer på nationell nivå. När man i delpolitiskaarbetet skallgå vidare i denna positiva och konstruktiva anda krävs dock att även denationella parlamenten visar sitt engagemang och är beredda till sådanapolitiska initiativ som kan underlätta arbetet på alt skapa en nordiskhemmamarknad. Ur denna synpunkt är utskottets behandling av min motionoch f. ö. också riksbanksfullmäktiges remissyttrande över motionen en klarbesvikelse. Samfidigt kan det också på något sätt vara en illustration till vadproblemet egentligen rör sig om. Det finns nämligen en benägenhet att hänvisafrågor om nordiskt samarbete till för att dölja ett påtagligtointresse och brist på engagemang. Det finns också en benägenhet att ochotid hänvisa till kapitalliberaliseringsstadga och dess restriktionerför särbehandling av de nordiska länderna. En rimlig slutsats borde enligt min uppfattning i ställetvara att för det första se vad som kan göras inom ramen för det tillgängligaregelsystemet. Vi har tagit några steg på vägen. Erfarenheter saknas alltsåinte. För det andra måste en slutsats vara att en kapitalliberaliseringsstadga.som tillkommit för i ett helt annat ekonomiskt ochindustriellt klimat, rimligen måste kunna bli föremål för de modifieringareller undantag som utvecklingen mofiverar. Fria kapitalrörelser är i dagensindustrisamhälle en mycket viktigare del i utvecklingen än . Det finnsalltså anledning för den att ta initiativ till sådanaförhandlingar med i samråd med de nordiska kollegerna attkapitalliberaliseringsstadgan modifieras och moderniseras och inte hindraråtgärder som är ägnade att stärka den industriella utvecklingen i helaNordeuropa. Ändamålet med åtgärderna står ju inte på något sätt i strid medOECD:s verksamhet eller inriktning. Med fantasi och engagemang måste vi driva de nordiskafrågorna vidare. Det är i hög grad en förutsättning för den industriella ochkommersiella utvecklingen i de nordiska länderna. Det svensk-norska samarbetetär och bör vara ett experimentfält. Aktiviteterna på detta experimentfält fårdock inte undanskymma angelägenheten av en fortsatt utveckling även av detsvensk-finska samarbetet. Även där får jag intrycket att arbetet har gått in ien ny fas, av lägre intensitet och ett mindre engagemang från den svenskaregeringens sida, vilket jag uppriktigt beklagar. Sammanfattningsvis vill jag säga att det ärsärskilt angeläget att den svenska tar erforderliga initiativ för attpå skilda sätt främja det nordiska samarbetet. Jag ber därför att få yrkabifall till reservation nr 5 till finansutskottets betänkande nr 1. 4 (vpk): Jag skall ta upp två av de frågor som ärbehandlade i finansutskottets betänkande om internationella kapitalrörelser. Den första frågan gäller utlänningars aktieförvärv isvenska företag. Bakgrunden till den diskussionen är att försäljningen avsvenska aktier till utlandet har ökat mycket kraftigt under de senaste åren.Det nämns i utskottsbetänkandet att försäljningarna första halvåret 1983uppgick till 7 336 milj. kr., vilket var mer än exporten av aktier under hela1982, då den uppgick till 2 580 milj. kr. Det har alltså skett en mycketkraftig ökning . Här föreligger en motion av m. fl.socialdemokrater, som ställer två krav, nämligen dels att uttalar sigför att rikshanken skall återgå till tidigare restriktiva praxis när det gällertillstånd för utlänningar att köpa aktier i svenska företag, dels att riksdagenuttalar sig för att de fackliga organisationernas företrädare också får delta ibeslut i valutastyrelsen om tillstånd till utländska köp av svenska aktier. Jag tycker från mina utgångspunkter att detta är mycketberättigade krav, och jag har därför stött dem i finansutskottet och ocksåavgivit en reservation där jag yrkar bifall till motionen. Jag skall inte gå inpå argumenteringen i själva motionen eftersom är antecknadpå talarlistan och säkert själv mest vältaligt kan utveckla avsikterna med sinmotion, men jag vill ta upp något av finansutskottets argumentation när detavstyrker de enligt min mening mycket berättigade kraven i motion nr 429. tar den ståndpunkten - och där är desocialdemokratiska och de borgerliga ledamöterna överens - att det är positivtatt det säljs svenska aktier till utlandet. Man skriver: "Utskottet serdet ökade utlandsintresset för svenska aktier som positivt. Det innebär attkapitalmarknaden för svenska företag har breddats och att tillgången påriskvilligt kapital har ökat." Det socialdemokratiska ställningstagandet på denna punktinnebär en - helomvändning jämfört med den ställning man intog så sent som 1982till en motion med precis samma krav. Då sade man från socialdemokratiskt håll-socialdemokraterna var fortfarande i opposition, och vi hade borgerligregering- att man fann utvecklingen betänklig. Därefter har försäljningen avsvenska aktier till utlandet ökat ännu mer, men tycker man att denförsäljningen är bra. Del skulle vara intressant att höra vad finansutskottetsrepresentant har att säga som motivering för den fullständiga helomvändning iden här frågan som socialdemokraterna i finansutskottet har företagit. Längre fram i betänkandet säger emellertid utskottet attdet kan ifrågasättas om det är bra med ett stort utländskt inflytande isvenska företag. Man ansluter sig till riksbanksfullmäktiges mening.Riksbanksfullmäktige framhåller att det finns ett behov av att skapa ettbättre skydd mot utländskt ägande av svenska företag. Riksbanksfullmäktigesäger också att det skyddet inte bör ligga i själva valutaregleringen. Istället bör man göra en översyn av lag i syfte att åstadkomma ett merafullständigt skydd mot oönskat utländskt inflytande. Den socialdemokratiskamajoriteten i finansutskottet ansluter sig alltså till detta. Från vår sida har vi ingenting emot att det görs en sådanöversyn av lag om de här frågorna, det kan vara nödvändigt och bra.Men vi vet att en översyn säkert skulle komma att ta lång lid. som viär positiva till översynen anser vi att man ändå, på det sätt som föreslagits iLennart motion, måste skärpa praxis i valutastyrelsen när detgäller att ge tillstånd till försäljning av svenska aktier. De bägge yrkandenastår, enligt vår mening, inte i motsatsförhållande till varandra. Jag har också svårt att förslå varför man frånsocialdemokratiskt håll inte vill gå med på kravet att de fackligarepresentanterna i valutastyrelsen skall få delta när frågor omaktieförsäljning till utlandet behandlas. Jag tycker att finansutskottetsargumentation är mycket svag på den här punkten. Den andra frågan som jag vill ta upp gäller svenskaföretags investeringar i utlandet. Här finns det flera motioner, dels avLennart m. fl. socialdemokrater, dels en partimotion från vpk. Inågra fall är kraven desamma, nämligen att bör ompröva sitt beslutför att inte längre pröva svenska direktinvesteringar iutlandet från s. k. bytesbalanssynpunkt. Det var en förändring som genomfördesunder den borgerliga regeringsfiden. Den kritiserades hårt både frånsocialdemokratiskt håll och från vpk. Jag minns att jag i det gamlariksdagshuset - om jag får säga så - hade en mycket lång debatt i vilken dennuvarande finansministern och jag själv deltog. Vid dettillfället kritiserade vi den dåvarande borgerliga ekonomiministern för den härförändringen. Bakgrunden till motionerna är den oerhört starka ökningsom har skett av de svenska företagens investeringar i utlandet under senareår. Det finns olika mått på den ökningen. Man kan jämföra antalet anställda isvenska företag i uflandet . 250 000.Nu är 400 000 anställda i svenskägda företag i utlandet. Vi vet attsysselsättningen i den svenska industrin inom gåttned myckel kraftigt - med omkring 120 000 personer, alltså nästan lika mycketsom sysselsättningen har ökat i svenskägda företag utomlands. Det finns också en sifferserie som statistiktillhandahåller. skall ju ge tillstånd till direktinvesteringar iutlandet, och de tillstånden har ökat i antal oerhört kraftigt under senare år.1980 uppgick de till 3 796 milj. kr. och 1982 till 8 668 milj. kr. Enbart är siffran . Man kanvänta sig att slutsiffran kan bli när det gäller sådanatillstånd för investeringar i utlandet. läcker inte delta samtligainvesteringar som görs i de svenskägda förelagen, men jag skall inte gå in påden problematiken. Både i den socialdemokratiska motionen och i vpk-motionenhävdas att utlandsinvesteringarna på olika sätt bör begränsas. Från vpk:s sida har vi ställt kravet attutlandsinvesteringar endast skall få godkännas om det kan påvisas att de utgörett ömsesidigt samhällsekonomiskt intresse för och det land där investeringarnasker. Vi har vidare ställt kravet alt de som är anställda i ett företag elleren koncern som gör investeringar i utlandet skall ge sitt godkännande innansådana investeringar får företas. har det ju sulfit en statlig utredning,den s. k. direktinvesleringskommitlén, som har undersökt effekterna av sådanahär direkta investeringar i utlandet. hänvisar i sittbetänkande till vad direktinvesteringskommitlén säger och anför vidare attbetänkandet från kommittén nu är under remissbehandling och att man inte villföregripa resultatet av denna remissbehandling. Men, herr talman, del händer en del somremissbehandling och överväganden pågår. Dessa oerhört stora investeringar iutlandet har betydelse för svensk ekonomi här hemma. Utskottet refererar bara den del avdirektinvesteringskommitténs undersökningsresultat och betänkande som sägeratt direktinvesteringarna haft övervägande positiva effekter för denekonomiska tillväxten i . Däremot tar man inte i sitt betänkande medalla de reservationer som direktinvesteringskommitlén faktiskt har försettdetta allmänna omdöme med. Det är fällt under vissa förutsättningar, ochkommittén pekar på en rad omständigheter som man också måste ta hänsyn till. Detfinns alltså både stora och många reservationer i direktinvesteringskommitténsbetänkande. Man pekar bl. a. på att direktinvesteringarna är en del av deninternationella strukturomvandlingen, som innebär alt företagskoncentrationenökar. Därmed ökar också riskerna för negativa effekter som följd avmonopolisering. Man understryker också från kommitténs sida att depositiva effekterna av utlandsinvesteringarna avtar när andelenutlandsproduktion blir mycket stor och försvinner helt om centrala företagsfunktionerflyttas från till utlandet. Det sägs i kommitténs betänkande att teckenpä en begynnande tyngdpunklsförskjulning från till utlandet kanskönjas. Man har några sifferexempel. Jag skall, herr talman, bara ta några avdem. Kommittén anför att 24 företag 1978 hade avsin produktion utomlands-jämfört med bara 10 företag 1970. Ett ökat antalföretag har mer än hälften av sina anställda utanför . Den andel avutlandsförsäljningen som också produceras utomlands har ökat från år 1970till 1978. Direktinvesteringskommitlén drar slutsatsen att för de svenskamultinationella bolagen är utlandsproduktion nu viktigare än export förförsörjning av utländska marknader. Vi tycker att detta material styrker de krav som vi harställt i vår motion. Jagvill därför yrka bifall till reservation 4, liksom tillreservationerna 2 och 3. Reservation 4 gäller just svenska företagsinvesteringar i utlandet och innebär bifall både till vpk-motionen och till densocialdemokratiska motionen. Också på denna punkt har man från socialdemokratisk sidabytt fot , och även i detta fall tycker jag att det skulle varaintressant att få en förklaring från den socialdemokratiske företrädaren förfinansutskottet -varför frågorna ser annorlunda ut nu när man sitter i regeringsställningän de gjorde när man befann sig i opposition. Anf.5 (): betänkande 1983/84:1 handlar om internationellakapitalrörelser. I betänkandet behandlas fem motioner. Utskottet har, somframgår av betänkandet, inhämtat yttranden över motionerna från fullmäktige iriksbanken. I motion 429 av m. fl. föreslås attriksbanken skall återgå till tidigare praxis när det gäller tillstånd förutlänningar att köpa aktier i svenska företag. Vidare vill motionärerna att defackliga organisationernas företrädare skall få delta i beslut ivalutastyrelsen om tillstånd till utländska köp av svenska aktier. I motionenframhålls att som ett litet, högt utvecklat industriland är utsatt förinternationella beroenden på det ekonomiska området. Därför är del viktigt,menar motionärerna, att slå vakt om det ekonomiska oberoende som fortfarandekvarstår. Detta skulle man kunna uppnå genom att bibehålla svenska storföretagi svensk ägo. Mot den här bakgrunden är motionärerna kritiska mot den nyapraxis inom valutastyrelse som gör att utlänningar i ökadutsträckning får tillstånd att köpa aktier i svenska företag. Utskottets majoritet ser emellertid det ökade intressetutomlands för svenska aktier som positivt. Kapitalmarknaden för svenska företaghar breddats, och tillgången på riskvilligt kapital har ökat. Detta har gjortdet lättare för svenska industriföretag att expandera. Det stora underskottet i de löpande betalningarna medutlandet har tvingat staten till omfattande upplåningutomlands. Mot den bakgrunden ser utskottet liksom riksbanksfullmäktigepositivt på den kapitalimport som försäljningen av svenska värdepapper ledertill. Utskottet anser alltså inte att det finns skäl att följamotionen och återgå till tidigare restriktiva praxis när det gällerutlänningars aktieköp i . Det utländska inflytandet i svenska företagkan regleras på annat sätt än genom valutalagstiftningen.1982 års lag om utländska förvärv av svenska företag ger oss skydd motutländskt ägande av svenska företag. Utskottets majoritet vill liksomriksbanksfullmäktige utreda om lagen kan vidgas. Lagen är i sin nuvarandeutformning svår att tillämpa. Vi vill alltså gå en annan väg än motionärernanär det gäller att stärka skyddet mot utländskt ägande av svenska företag. När det gäller de fackliga representanternas deltagande ivalutastyrelsen vid beslut om aktieförsäljning vill utskottet avvaktavalutakommitténs förslag. Vi går, C.-H. , alltså inte emot fackligrepresentation, utan vi vill avvakta valutakommitténs ställningstagande. Motdenna bakgrund avstyrker utskottets majoritet motion 429. I motion 430 av m. fl. föreslås attriksbanken omprövar sitt beslut att inte längre pröva svenskadirektinvesteringar i utlandet från betalningsbalanssynpunkt. Vidare villmotionärerna att regeringen tar upp överläggningar med svenska storföretag isyfte att få dessa att lägga en större del av sina produktiva investeringar iSverige. Liknandekrav framförs i motion 862 av . De svenska företagens investeringar utomlands har ökatkraftigt . Det finns naturligtvis risker för att den växandeutlandsverksamheten sker på bekostnad av den svenska industrins utveckling. Direktinvesteringskommitlén har emellertid visat attutlandsinvesteringar har både positiva och negativa effekter för den svenskaekonomin. Kommittén menar att de positiva effekterna överväger.Remissbehandlingen kommer att visa hur hållbara kommitténs ståndpunkter är. Frågeställningar som tas upp i motionerna 430 och 862 haralltså behandlats av direktinvesteringskommittén. Utskottets majoritet anser att man bör avvakta remissbehandlingen ochavstyrker därför motionerna. I motion 1705 av hemställs att regeringen låterutreda frågan om en gemensam tull- och valutaunion samt en gemensam aktie- ochkapitalmarknad med . I motion 1712 föreslår en liberalisering avkapitalrörelserna i och en gemensam nordisk aktiemarknad. EftersomOECD:s regler ställer upp vissa hinder i det sammanhanget bör våra förpliktelsermed närmare utredas och granskas. Jag vill till säga att ansträngningar i denhär vägen har gjorts, men är i detta sammanhang ett litet land med ettbegränsat inflytande. Problemen ligger inte i det nordiska samarbetet utan iOECD.