prot · G709166 · 1983-12-31 00:00:00 — På det sättet påverkar vi framtiden. Långt in kommer en stordel av det som redan finns att vara kvar. På det sättet lämnar vi ett arv fillframtiden. En del av den framtida utvecklingen kan förutsägas med enviss grad av sannohkhet. Vi vet t. ex. att naturens begränsningar måstekomma att sätta gränser för framfidens utveckling. Men framtiden är aldrigobeveklig. Den både kan och måste påverkas. Men då måste vi också ha kunskapoch vetande, och därför spelar forskning och vetenskap en stor roll vidformandet av såvälnuet som framtiden. I den proposition som diskuteras i kammaren föreslåsför verksamhetsområde förstärkta resurser förforskning och forskarutbildning. Jag vill peka på tre områden där särskildainsatser initieras. Det gäller livsmedelsområdet, miljöområdet ochvattenbruket. På livsmedelsområdet finns det anledning att ställa följande frågor: Producerar vi de livsmedel sommänniskor önskar och behöver? Eller är drivkraften ' för produkfionen i ställetde produktionsresurser som för stunden står till buds? Uttryckt med andra ord:Styr behovet produktionen, eller skapar produktionsresursernas möjligheterbehov? Är livsmedlens kvalitet anpassad önskemål? Kanförädlingsindustrin på rätt sätt ta till vara råvarans kvalitet? Ärdistributionen upplagd på ett sådant sätt att livsmedlen håller den kvalitetkonsumenterna har rätt att kräva? Så kan vi stapla frågeställningarna på varandra. Svaren påen del av dem vet vi, inför andra åter står vi mera tvekande. Mot den bakgrunden föreslås i propositionen att ettforskningsprojekt skall läggas ut, där vi skall söka finna lösningarna på dessaproblem, söka finna vägarna fram fill den livsmedelsprodukfion som människornaönskar och behöver . Men det är också fråga om de formerför denna produktion som vi kan anse acceptabla. Visst kan vi se åtskilliga negativa effekter ur samhällssynpunktmed de nuvarande produktionsformerna inom jordbruket. Den kraffiga användningenav gödningsmedel har medfört ökade föroreningar i grund- och ytvatten ochbidrar på ett påtagligt sätt till försurningen av mark och vatten och fillövergödning av vattendrag; Vi vet att den omfattande användningen av bekämpningsmedelkan innebära risker ur hälso- och miljösynpunkt. Vi vet att den fillämpadebriikningstekniken ibland gått ut över naturvårdens intressen. I fråga omväxtodlingen har framförts farhågor om att dagens odlingsformer på lång siktkan försämra markens produktionsförmåga. Inom animalieproduktionen hareffektivitetssträvandena i stor utsträckning inriktats på teknisk utvecklingför att spara arbetskraft och för att genom avel och utfodring öka djurensavkastningsförmåga. Men kanske man inte vid produktionens utformning harbeaktat djurens naturliga beteende i fillräcklig omfattning. Det kan då fånegativa effekter i fråga om djurens motståndskraft mot sjukdomar. motverkaproduktionssjukdomar har vid utfodringen använts olika medel som vi sedan vialivsmedlen kan få i oss och som kan påverka människors hälsa. Vårakunskaper om hur produktionen i stället bör utformas, för att negativa effekterskall kunna undvikas, är ofta otillräckliga. Hurskall vi alltså kunna inrikta våra ansträngningar och vår strävan för att byggaupp den framfidens livsmedelsprodukfion som kan ge oss goda och bra livsmedelutan att de negativa effekterna behöver uppkomma? Man skulle kunna säga fillforskarna: fram de livsmedel som man utifrån olika utgångspunkter kanbedönia att den svenske konsumenten har behov av i fråga omnäringsfysiologiska och hälsomässiga betingelser! Se till att dessa livsmedelkan produceras på ett sådant sätt att negativa miljöeffekter undviks! Se tillatt den förädlingsteknik och den transportteknik som används icke försämrarlivsmedlens kvalitet! Med andra ord: Sätt konsumentens intressen i förgrundenvid utformningen av livsmedelsprodukfionen! Detär detta uppdrag som läggs ut, och tanken är att skogs- och jordbruketsforskningsråd skall hålla samman ett sådant här program. Det gäller enintegrerad forsknings- och utvecklingsverksamhet med alternafiva produktionsmetoderpå jordbrukets och trädgårdsnäringens område, ett sammanhållet program, därman tar till sig kunnande och teknik från olika områden, där man drar upp deorganisatoriska riktlinjerna och där man sedan söker finna lösningen på dessaväsentliga frågor. Odhngav matfisk i har gamla anor. Det är emellerfid inom fiskevårdens områdesom varit mycket aktivt. Här har ofta framstått som ettföregångsland. Utbytetav det svenska fisket är ungefär en tredjedel av den svenska konsumtionen.Resten måste vi importera. Vårt handelsunderskott för fiskprodukter var nära600 miljoner . Nettoimporten av lax och sötvattenskräftor uppgicktill 160 miljoner. Det finns alltså goda skäl för en utökning av inhemskfiskodling. Idetta sammanhang bör inte heller glömmas bort de stora möjligheter vi har tillexport av t. ex. blåmusslor. Få länder i har så goda betingelser förmusselodling som. Därför har vi kunnat notera ett starkt ökat intresseför bl. a. odling av fisk och skaldjur. En snabb uppbyggnad av sådan odling somen ny areell näringsgren förutsätter emellertid en samordning av de satsningarsom behövs. Vidare kan det understrykas att de satsningar som måste göras skalltäcka hela behovsområdet. Annars riskerar man dyrbara bakslag. Erfarenheternafrån utlandet av försöken att etablera vattenbruk visar att det finnssvårigheter inom olika områden. Det är först och främst brister i våra tekniskaoch biologiska kunskaper på olika nivåer som det gäller. Detär mot den bakgrunden regeringens föreslagna satsningar på uppbyggnad avforskning rörande odling av fisk och skaldjur skall ses. Det har nämligentidigare varit svårt för svenska forskare att få medel för att arbeta inomdetta område. Det är självklart att det är nödvändigt med biologiskabaskunskaper rörande fysiologi, ekologi och etnologi. Vattenbrukoch forskning m. m. 6Riksdagens protokoll 1983/84:166-167 Vattenbrukoch forskning m. ni. framgångsrikaodlingar är vidare goda insikter i näringsfysiologi, reproduktion, avelsarbeteoch kunskap kring sjukdomsproblem. Också när det gäller detta läggs det utuppdrag. Tanken är att de skall samordnas även inom skogs- och jordbruketsforskningsråd. Påmiljöområdet prioriteras bl. a. försurningsforskning. Vi har vid tidigaretillfällen här i kammaren diskuterat försurningsfrågorna. Jag skalldärför inteliu ta upp kammarens tid med dem utan kan i det avseendet hänvisa till vad somtidigare sagts; Menjag vill med några ord beröra den fråga som tas upp i en reservation av bl. a.Einar ; den handlar om organisationen av miljöforskningen. Reservanternamenar att man borde ha ett fristående forskningsråd påmiljöforskningsorrirådet. Skälettill att miljöforskningen så nära knutits till som skett, meddet särskilda forskningsorgan som har, är behovet av kortavägar mellan forskningsresultatet och handlingen. Det är därför vi motsätteross de tankegångar och förslag som redovisas i denna reservation. Jag ber med detta att få yrka bifall till jordbruksutskottetshemställan i fråga om vattenbruk och forskning med anledning av regeringr ensproposition i ämnet och avslag på de reservationer som fogats till betänkandet. 64 () replik: sade att man kan känna en viss tveksamhet inför deodlingsformer som finns - användningen av handelsgödsel och. användningenav bekämpningsmedel, den tekniska utvecklingen inom jordbruket osv. Skall jagbehöva påpeka för att det jordbruk vi har faktiskt är en produktav den jordbrukspoltik som förts och de krav som har ställts på jordbruket -med stordrift och specialisering. Jagkan dela tveksamhet i dessa frågor. Detta kan ha sinakonsekvenser för framfiden, och jordbruksmarken är en av de viktiga resursersom vi har att slå vakt om. Det är också därför som vår motion om dealternativa produkter som kan odlas inom jordbruket är så viktig. De problemsom uppstår kommer i många fall att gälla växtföljdsfrågor. När man får enalltför ensidig produktion kommer det antagligen att uppstå problem, och det ärdärför viktigt att man får in andra produkter som man kan alternera med. Alternativetär ju att vi får en ökad djurproduktion, och det vill nog varken jag plädera för. Möjligen kan man fördela djurproduktionen något bättreöver landet. Jagkommer då in på nästa spörsmål som tog upp, nämligen olika medeli fodret för att förbättra djurhälsan. Djurhälsan står också i storutsträckning i proportion till storleken på anläggningarna. Vid störreanläggningar är det större problem och svårigheter när det gäller att få en bradjurhälsa. Därmed har också dessa tillsatser i fodret kommit. Vi får behandlaen motion från om förbud mot användning av Jaghoppas att socialdemokraterna då - i konsekvens med vad sade här- kommer att stödja den motionen. Närdet gäller miljöforskningens organisation är det naturligtvis mycket bra att haen miljöforskning inom , så att man får korta vägar. Men dekorta vägarna blir ju inte längre därför att man genom ett forskningsrådfördelar pengar också till andra som forskar på detta område. Jag delar alltsåUlf Lönnqvists uppfattning att det är bra att ha denna forskning vidnaturvårdsverket. Men det är inte sagt att för den skullbehöver fördela pengarna. Det kan finnas annat som vi missar genom att bara gåde korta vägarna. Det finns litet grand att vinna utanför dem också. Vattenbrukoch forskning m. m. 65 () replik: tog upp spörsmålet om livsmedelskvalitet . Isamband därmed vill jag ställa en fråga. skall ju behandlahela kedjan i sitt arbete. Vad blir nu följden, när livsmedelskommittén åläggsatt lägga fram resultatet av sitt arbete ? Det är av intresse attveta om kravet kvarstår att livsmedelskommittén skall beskriva helalivsmedelskedjan från råvara till konsument. Vilka relationer kommer det attfinnas mellan livsmedelskommitténs uppdrag och det forskningsprojekt somaviseras i propositionen och i det anförande som har hållit? Sedanvill jag påpeka att vi har ett krav på särskilt anslag om 10 milj. kr. tillskogsinventeringen med hänsyn fill de problem som finns därvidlag. Det råder,tycker jag, bristande kännedom om orsakssammanhangen i samband medluftförorening, försurning och skogsdöd. Det finns en stor samstämmighet omatt den kraftiga ökning av svavelutsläppen som ägt rum är enbetydande anledning fill miljöförstöring. Kunskapen i övrigt om anledningarnatill skogsdöden är emellerfid ofillräcklig. Sannolikt råder det ett komplextsamband mellan naturliga variationer i klimatet och föroreningar av olika slag,inkl. Enkoncentrerad forskningsinsats , där relevanta universitet,högskolor, myndigheter, branschinsfitut, företag-m. medverkar i samordnadeformer, ter sig mycket angelägen. Inventeringar av skogsbeståndet har jupåbörjats av.skogsstyrelse och universitet. Dessa inventeringar har pågrund av bristande resurser fått utföras mycket översikfiigt.Inventeringsarbetet måste utföras noggrannare, med uppföljning av konstateradeskadegörelser, provtagningar samt beskrivning av hastigheten i pågåendeförändringar av skogsbeståndet. Av den anledningen har vi drivitförslaget att ytterligare anslag på 10 milj. kr. skall utgå förforskningsinsatser. Vi har fått ytterligare tyngd i detta krav genom beslutet imåndags om att avgifterna från handelsgödsel och bekämpningsmedel skall användasjust till forskning. Vattenbrukoch forskning m. m. Anf.66 () replik: Till vill jag säga att det naturvårdsverketsforskningsanslag framför allt används till är mera direkt målinriktadeuppgifter. Självfallet måste det till en omfattande grundforskning på olikaområden som ett underlag, men det förringar inte behovet av de direktmålinriktade åtgärderna. Det är, som jag sade, därför som närheten mellanresultatet och handlandet är väsentlig. Sedanvill jag säga till att självfallet kvarstår livsmedelskommitténsuppdrag att dra upp riktlinjerna för livsmedelspolitiken. Det har ingenting attgöra med det forskningsprojekt som aviseras i propositionen och som jaguppehöll mig vid en del här. Forskningsprojektetskall förhoppningsvis kunna ge oss bättre kunskaper om utformningen av ettframtida jordbruk, bättre kunskaper om hur den produktionsapparat skall varauppbyggd som skall kunna ge konsumenterna de livsmedel konsumenterna önskar ochhar behov av, bl. a. utifrån näringsfysiologiska utgångspunkter. Skallman kunna svänga en stor och tung skuta, som det svenska jordbruket är, tar deten , och man måste ha vissa manövreringsinstrument. Det ärförhoppningsvis detta som forskarna skall kunna ge oss hjälp med att få fram.Det är förhoppningsvis detta som skall göra det möjligt för oss att forma ettframtida jordbruk utifrån 1990-talets behov. Det är inte det somlivsmedelskommittén just nu arbetar med. 67 () replik: envisas med att säga att det är viktigt att den forskningsom ligger på också ligger där. Det är mycket möjligt att detär så, och det är inte det vi har angripit i vår reservation, utan vad vi harangripit i reservationen är det sätt på vilket man fördelar pengarna. Med ettfristående forskningsråd skulle vi rimligtvis få en säkrare bedömning av hurmycket som skall sättas på målforskning och hur mycket som skall gå tillgrundforskning. Det är grundforskningen och forskning kring de problem somligger framför oss som är det viktiga. UlfLönnqvist sade avslutningsvis att man vill genom forskningen få fram modellernaför 1990-talets jordbruk och jordbrukspohtik, Låt oss hoppas att det blir så.Tyvärr upplever jag väldigt mycket att det är 1960-taletsjordbrukspolitik som socialdemokraterna håller på att uppväcka. Anf,68 () replik: Jag tackar för klarläggandet beträffandelivsmedelskommitténs uppdrag och forskningsprojektet som aviseras. Det måsteväl i så fall betyda att uppgiften för livsmedelskommittén var för stor och attkommittén har fått på sig. Man får väl då anta att detlivsmedelskommittén kommer med inte har den tyngd som kanske var tänkt frånbörjan, med hänsyn till de direktiv som ändå gavs till kommittén. 69 () replik: Jag har en större tilltro till forskningsrådsmöjligheter att göra bedömningar om hur anvisade medel bäst används än vadLennart Brunander har, och jag tror för min del mer på forskningsrådetsbedömningar än på . ,för att nu beröra den igen, , arbetar ju med dagensproduktionsformer och hur dessa bäst skall komma till användning för att delsge konsumenten så billiga och bra livsmedel som möjligt, dels skapa bättreförutsättningar för producenten. skall ha uppläggning ochinriktning på vilka produktionsformer som vi behöver ta fram för att kunnaundvika de problem vi möter inom jordbruksproduktionen, problem somsammanhänger med användningen av gödningsmedel och bekämpningsmedel och deformer för djurhållning vi har osv. Enstatlig utredning som livsmedelskommittén kan inte ge svar på den sortensfrågor. Det står inte heller i dess direktiv. uppläggningskall förhoppningsvis leda till att vi får en del besked på dessaområden. exakt samma tyngd och berättigande som när dentillsattes. Det är ett väsentligt och viktigt material den utredningen kommeratt redovisa. Men förhoppningsvis skall detta forskningsprojekt kunna ge enredovisning av ett material som gör att vi kan få pröva om andraproduktionsformer än dagens behövs inom svenskt jordbruk. Vattenbrukoch forskning m. m. 70 (): I det föreliggande betänkande från jordbruksutskottet med anledning avden s. k. forskningspropositionen behandlas även en del frågor med anknytningtill vattenbruk. Vattenbrukär den samlande benämningen på fisk-, mussel-, skaldjurs- och algodHng. Dettaär en näring som starkt expanderar i . I t. ex. sker just nu enexpansion på framför allt musselsområdet. Algodling är också en verksamhet sommed all sannolikhet kommer att bli omfattande inom en nära framtid.Vattenbruket är en framtidsnäring som kommer att få stor betydelse för attskapa jobb i framför allt glesbygder. För del har redan näringen fåttstor betydelse för sysselsättningen i länets skärgårds- och glesbygdsområden. Idessa områden, där arbetslösheten är mycket hög, är det ont om nya jobb iandra näringar, och förhoppningarna på vattenbruket är stora. UlfLönnqvist talade tidigare här om forskningsinsatser på detta område. Men det räcker inte med bara forskningsinsatser. Det gäller också attvidta åtgärder för att eliminera och minska olika praktiska och byråkratiskahinder. Beträffandetillståndsprövning för odling av fisk och skaldjur är det av mycket stor viktatt ett förenklat förfarande kommer till stånd. Den både krångliga ochofta kostsamma prövningen främjar inte näringens Vattenbrukoch forskning m. m. framväxt.Ett sådant förenklat prövningsförfarande borde innebära att den som vill ägnasig åt vattenbruk skall kunna ställa sin ansökan fill som i sintur gör en samlad bedömning av alla de faktorer som kan påverka lokaliseringen. Närdet gäller avgifterna för prövning och fillsyn enligt miljövårdslagen är detbeklagligt att vi inte tidigare vunnit gehör i för en generellbefrielse från dessa avgifter när det gäller vattenbruket. Detta avgiftssystemär särskilt inkonsekvent när det gäller musselodlingar. Ur miljösynpunkt kaninga negativa effekter på miljön påvisas. Musslorna lever på växt- ochdjurplankton som de filterar ur vattnet. Det förekommer alltså ingen som helsttillsats av näring till odlingarna. Tvärtom tar musslorna alltså hand om en delav den näring som finns i vattnet. Det är ju just övergödning som är ett avproblemen vid våra kuster. I den mån som det förekommer någon miljöpåverkanfrån musselsodlingarna är det alltså en posifiv sådan. Det bör också nämnas attden mängd musslor som berörs är en försvinnande liten del av alla de musslorsom finns. Det är ju bara några få tusen ton som odlas jämfört med dehundratusentals ton som finns i naturligt tillstånd i kustvattnen. Det ärdärför helt orimligt att en sådan verksamhet skall belastas med s.k.miljöskyddsavgifter. näring som är under uppbyggnad har oftast mycket snäva ekonomiska ramar, ochvattenbruksverksamheten är inget undantag. För att stimulera näringensfortsatta framväxt är det viktigt att vattenbruksutövama ges ökadekreditmöjigheter på fördelaktiga villkor. Detta torde bäst ske genom införandeav särskilda vattenbrukslån. Ett annat sätt kan vara att någon av de stödformersom redan finns, t. ex. glesbygdsstödet, ges ökade resurser för att fillgodosevattenbrukets behov. Bådejordbruksministern och utskottsmajoriteten anser att det behövs ytterligareunderlag för bedömning av om det finns behov av ytterligare stödformer förvattenbruket. Jag anser för min del inte att det behövs ytterligare utredandepå denna punkt - vad som behövs är att pengar ställs fill förfogande så attnäringen kan utvecklas. Den erfarenhet som redan finns är fullt fillräcklig föratt göra detta ställningstagande. Beträffande laboratorier har jordbruksministerntillkallat ytterHgare en utredare som skall lämna förslag om den framtidaorganisationen och lokaliseringen. Jordbruksministern har tidigare fört framtanken på att en viss del av havsfiskelaboratoriet, som finns i ,kan flyttas fill syd- eller ostkusten. Även om utredningen skall komma med sittförslag , vill jag redan nu slå fast att det inte finnsnågra hållbara skäl som talar för en flyttning av dessa resurser frånvästkusten. Tvärtom finns det en mängd sakskäl som talar för en fortsattlokalisering till . Med tanke på arbetssituationen i skall jaginte närmare utveckla skälen för bibehållande av verksamheten i , utan hänvisarfill mofion 1983/84:2599 där jag tillsammans med . ingåenderedovisar dessa skäl. Låtmig avslutningsvis påpeka att det med hänsyn till bl. a. arbetsmiljöförhållandenaär av största vikt att investeringen i havsfiskelaboratoriet Jag yrkar bifall fill reservationer nr 7 och 8 ijordbruksutskottets betänkande. Anf.71 (): Jag står här som vanligt -- för att tala för djurens rätt,och i det här sammanhanget för försöksdjurens. Mycket har hänt , ochdjuren har faktiskt fått det något bättre. Antalet försöksdjur har kraftigtgått ner, och jag hoppas att utskottets optimism är berättigad när man tror attvi skall få säkrare statistik om hur många djur som faktiskt gåråt. Etiska nämnder bevakar djurens rätt - eller borde åtminstone göra det.Varje år kan man få höra forskare tala om typer äv djurförsök som inte längregörs, därför att de numera anses oetiska. Något sådant sades alltså inte förnågra år sedan om samma försök. Det finns alltså utan tvivel en mängdexperiment som pågår ,, som kommer att ha avskaffats somoetiska. Menallt detta sker inte av sig självt. Några måste arbeta för det, och arbetahårt. Desom bevisligen lägger ner mest av ideellt och obetalt arbete på detta är dedjurskyddsföreningar som uttryckligen talar för försöksdjurens rätt och motplågsamma djurförsök. Jag vill därför kraftigt understryka det krav somuttrycks i reservation 1 om de etiska nämndemas sammansättning i framtiden.Jordbruksministern har i annat sammanhang lovat att dedjurskyddsföreningar som jag nämnt icke skall diskrimineras vid tillsättandetav etiska nämnder. Jag är väldigt glad för det, men jag tror att det blirmycket lättare att hålla det löftet om inte antalet ledamöter i nämnderna drasner alltför mycket. bör uttrycka de krav på regeringen som finns ireservation 1, om inte de etiska nämndernas arbetsmöjligheter skall bli sådanaatt djurvännerna får alldeles för svårt att göra, sig hörda. I den debatt om djurförsöken som förs både här i . och påandra håll är det ofta svårt för argumenten att mötas. Det blir en sortsgoddag-yxskaft-debatt. Jag kan inte se att det är vetenskapsfientligt att viljaha bra vetenskap. Jag vill tvärtom säga att det vore bra om forskarnaskreativitet användes bättre än , nämligen till att finna nya effektivametoder att avlura naturen hennes hemligheter, utan att nödvändigtvis plåga.levande varelser . Låtmig, som ett enda exempel på vad jag kallar dålig vetenskap, citera enreservation från en av de etiska nämnderna för djurförsök: "Efteratt ha drogat duvor och råttor och tränat dem att välja rätt sida för drogat resp. odrogat tillstånd, ansöker nu forskaren om att få droga och träna ytterligare 270 djur för att se om 'drogstimuli kräver en annan teoretisk begreppsapparat för sin beskrivning'. . . Eftersomdet tydligen gått bra att göra dessa experiment , och t. o. m. attdoktorera på en avhandling rörande droger som signaler för djurs beteenden utanveta vilken 'teoretisk begreppsapparat drogstimuli behöver för sinbeskrivning', är det-svårt att förstå varför det nu plötsligt blivit av nöden. Vattenbrukoch forskning m. m. Vattenbrukoch forskning m. m. Då jag dessutom starkt betvivlar att dessadjurförsök har någon som helst betydelse för att lösa drogproblemen isamhället, vill jag reservera mig mot nämndens beslut att godkännaförsöket." Dessaord kommer från en lekman och är därför givetvis suspekta för det vetenskapligaetablissemanget. Jag skall därför referera vad som skrivs i en amerikansklärobok , som handlar om experimentella modeller för psykopatologi. Därsäger författarna att det troligen i all framtid kommer att bli omöjligt attfinna användbara djurmodeller för en mängd psykosomatiska och somatiskamänskliga sjukdomar: Men detta hindrar dem inte från att med intresse ochentusiasm beskriva en rad former av fysisk och psykisk tortyr på djur - hundarsom utsätts för elchocker de inte kan komma undan, för att man skall se om deblir deprimerade av det, och apungar som isoleras från all kontakt ochstimulans i brunnsliknande burar och som givetvis blir svårt deprimerade avdet, värre ju längre de har suttit där. Hur detta kan förvåna någon ellerbetraktas som ett vetenskapligt framsteg är naturligtvis totalt obegripligt förvarje utomstående. a. mot den här bakgrunden bifall till reservation nr 2 av JohnAndersson och , som kräver en utredning av djurförsökens relevansför humanbiologiska förhållanden. Jagvilt i detta sammanhang också yrka bifall till reservation 1, på den punkt somgäller avskaffandet av LD 50-tester. Utskottetär, som det brukar, nöjt med vad regeringen gör för att påverka den nationellaoch internationella utvecklingen mot ett sådant avskaffande. Jag anser attregeringen bör uppmanas att ta ett ökat ansvar för att bevaka detta arbete.