prot · G709156 · 1983-12-31 00:00:00 — a. allmännyttiga bostadsföretag och bostadsrättsföreningarfrån vinstdelningsskatten de speciella skatteregler som gäller för dessaföretag. Finansministern anförde i propositionen att detta undantag fränvinstdelningsskatt får vägas in vid bostadspolitiska bedömningar. (Bo 1982:02) överlämnar sittslutbetänkande till mig . Jag är f. n. inte bereddatt ta ställning till de bostadspolitiska effekter som undantaget frånvinstdelningsskatten kan få. 41Förste vice talman (): Enskilt ägda hyresfastigheter missgynnas imänga avseenden. Lånevillkoren är betydligt sämre än för den s.k.allmännyttan, hyreshusavgiften träffar dem betydligt hårdare,avdragsbegränsningen kan slå hårt för deras ägare osv. Missgynnandet av de enskilt ägda fastigheterna förstärksytterligare av att de fastighetsförvaltande aktiebolagen men inte allmännyttandrabbas av den vinstdelningsskatt som tillkommit för att finansierafackföreningsfonderna. Inflationsurholkningen av ett lån skall nämligenbetraktas som en inkomst dä skatten skall beräknas. Ju högre inflationen bliroch ju större lånebördan är, desto hårdare drabbas de fastighetsförvaltandeprivata aktiebolagen. Om ett fastighetsförvaltande aktiebolag har ett lån på 20milj. och inflationen blir , skall 1,6 milj. kr. tas upp som inkomst vidberäkningen av den 20-procentiga vinstdelningsskatten. Jag nämnde i en interpellationsdebatt ABStadsfastigheter, som har ett fastighetsbestånd som liknar allmännyttans ochsom beräknas belastas med 3 milj. kr. i vinstdelningsskatt trots attbolaget inte går med vinst, medan däremot den hyresledande och konkurrerande allmännyttanhelt slipper undan. Vinstdelningsskatten strider således motneutralitetsprincipen, eftersom allmännyttan går fri. Detta insåg ocksåfinansministern, eftersom han i löntagarfondspropositionen skrev att vad gällerbostadsföretagen får undantagande från vinstdelningsskatt vägas in vidbostadspolitiska bedömningar. får jag svaret att bostadsministern f. n. inte ärberedd att ta ställning till de bostadspolitiska effekter som undantagande frånvinstdelningsskatten kan få. Han hänvisar till att bostadskommittén förväntaslämna sitt slutbetänkande . Detta är häpnadsväckande,med hänsyn till att man fattade beslutet om vinstdelningsskatt förraåret. borde det ha funnits åtskilligt med tid över att tänka, om manvill att undantagandet från vinstdelningsskatten för allmännyttan skall vägasin vid de bostadspolitiska bedömningarna. Får jag fråga bostadsministern: det bostadsministernsmålsättning att vinstdelningsskatten skall vara neutral mellan den s. k. allmännyttanoch de fastighetsförvaltande enskilda aktiebolagen? Jag vill inledningsvis bestrida IngegerdTroedssons påstående att de privata fastighetsägarna skulle vara missgynnademed utgångspunkt i nuvarande bestämmelser. Undersökningar som vi har gjortvisar snarare på motsatsen, med hänsyn till att de privata fastighetsägarnahärs. k. konventionell beskattning av sina fastigheter. Den frågan får viockså belyst i det betänkande som bostadskommittén snart överlämnar. Jag skall för ordningens skull säga, eftersom det inteframgått tillräckligt tydligt av svaret, att bostadskommittén kommer attöveriämna ett av sina stora betänkanden . Där finnsen ordentlig genomgång av det bostadspolitiska stödets verkningar för olikatyper av fastigheter och upplåtelseformer, och det kan ge oss ett bra underlagför fortsatta diskussioner om fördelningen av bostadsstödet. När det gäller vinstdelningsskattens betydelse förfastighetsbolagen kommer naturligtvis många omständigheter in i bilden innanman kan ta bestämd ställning till hur den kommer att slå. För det första har bolagen enligt de undersökningar somföreligger rätt att göra ett extra avdrag. De har alltså rätt att göraavskrivningar i princip på återanskaffningsvärdet i stället föranskaffningsvärdet för fastigheter som är uppförda efter 1973 eller för dem somär äldre . Detta, måste också vägas in. För det andra är verkningarna av vinstdelningsskatten imycket hög grad beroende av vilken inflationsnivå som uppnås. Om man i ställetför , som nämnde, skulle utgå från beräkningar på ,vilket är regeringens inflationsmål, blir verkningarna för de flestafastighetsbolag' utomordentligt små. När vi nu skall ta itu med denna fråga och göra våraöverväganden tror jag att det är mycket bra att vi har ett underlag som kanleda till en klok och vettig avvägning. Det finns ingenting, ,som det är så hopplöst att få grepp om som den privata fastighetsmarknaden. Detförekommer där många olika typer av äganderätter och olika former för hur manfördelar kostnader och annat i husen. Jag tror att vi på båda sidor har nyttaav om vi får ett bättre underlag för en slutgiltig bedömning. Om vinstdelningsskattens betydelse för bostadspoli-tiken 43Förste vice talman (): Uppenbarligen accepterar man ändå med öppnaögon att fastighetsförvaltande enskilda bolag typ Stafa belastas med betydandebelopp i vinstdelningsskatt - även om de går med förlust. Inflationen beräknas, herr talman, såvitt jag vet mellanden och . Det innebär att en uppräkning av lånen med8% som underlag för vinstdelningsskatten är vad man har att räkna med för år1984.1 det exempel som jag nämnde skulle möjligheten till ett värdeminskningsavdragbetyda mycket litet. Vad jag frågade var om bostadsministerns mål är att detskall vara konkurrensneutralitet mellan allmännyttan och fastighetsförvaltandeenskil- 3 protokoll 1983/84:156 Om vinstdelningsskattens betydelse för bostadspolitiken da bolagockså när det gäller vinstdelningsskatten. På den frågan har jag inte fåttnågot svar. Om vi nu skall göra bostadspolitiskaöverväganden och förändringar méd anledning av vinstdelningsskatten, kan viinte göra det med utgångspunkt . Ändringarna måste i så faU gälla påsikt, och då kan vi inte ta inflation som utgångspunkt. Verklighetenkommer att visa huruvida de bedömningar som gör eller de jaggör är de rätta. Vi har gjort beräkningar som ger vid handen attvinstdelningsskatten vid en inflation på skulle påverka hyrorna med ungefär1 kr. per m, vilket får sägas vara ett marginellt belopp i dessa sammanhang. På den direkta frågan från om vi skallha konkurrensneutralitet mellan allmännyttan och de privata fastigheterna kanjag svara ja. Bruksvärdesprincipen har till utgångspunkt att det föreliggerkonkurrensneutralitet mellan de olika upplåtelseformerna. Denna fråga kanemellertid inte bedömas med hänsyn till bara vinstdelningsskatten, utan hänsynmåste tas till de totala förutsättningarna för resp. ägargrupper. För att göraen sådan bedömning får vi snart ett underlag på tror jag 1 000 sidor frånbostadskommittén. 45 Förste vice talman (): Herrtalman! ser med stort intresse fram mot att regeringen snart lägger framett förslag som skall leda till konkurrensneutralitet mellan enskildafastigheter och den s. k. allmännyttan i vad gäller vinstdelningsskatten,lånevillkoren, hyreshusavgiften och den eventuella fastighetsskatten. Om jagfår ta det sagda som ett löfte från bostadsministern att detta är regeringensabsoluta avsikt, har vi genom denna diskussion kommit ett steg vidare pä vägen. Jag vill gå längre än så. Jag har sammaönskemål som och ser fram mot ett sådant förslag. Jag troremellertid att det är för tidigt att dra några slutsatser om vad det i sakkommer att innebära, men att vi eftersträvar konkurrensneutralitet ärsjälvklart. Anf.47 Förste vice talman (): Herr talman! Jag ser konkurrensneutralitetsom ett bra mål, men det måste när det gäller vinstdelningsskatten innebära attantingen även allmännyttan skall drabbas avdenna skatt eller också att denskall tas bort också för de privata fastighetsförvaltande aktiebolagen. Nej, det måste innebära att de olikaägarkategorierna behandlas pä ett rättvist sätt i alla avseenden, sä att vi fårkonkurrensneutra-Utet. 49Förste vice talman (): Herr talman! I uttrycket "ialla avseenden" måste också vinstdelningsskatten ingå. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på fråga 1983/84:600 om de statligasubventionerna till småhusägare och hyresgäster Om de statliga subventionerna till småhusägare ochhyresgäster Vid Hyresgästernas riksförbunds kongressnyligen krävde ordföranden att bostadsministern skulle omfördelaen del av bostadssubventionerna från småhusägare till boende i hyreshus. Mot bakgrund av detta kravharRolf frågat mig omjag kommer att villfara begäran, och i så fall när. Bostadssubventionernas fördelning utreds, som RolfDahlberg väl vet, f. n. av bostadskommittén (Bo 1982:02). Kommittén förväntasredan om några veckor lämna ett delbetänkande. Ett slutbetänkande väntas . Jag är f. n. inte beredd att ta ställning tillbostadsstödets fördelning . 51 (): Jag är mycket missnöjd med det svar sombostadsministern har lämnat. Till att börja med säger han att det var "endel" av bostadssubventionerna som skulle omfördelas. Det rörde sig om 6,6miljarder kronor. Jag är också missnöjd med att inte bostadsministernutnyttjade tillfället att pä Hyresgästernas riksförbunds kongress klargöra attdet var felaktiga beräkningar som Anderstig använde sig av. I sina beräkningartog Anderstig upp ränteavdragen som en subvention. Ränteavdragen är en del aven skattepolitisk symmetriprincip, vilken alla partier i har varitense om. Denna princip innebär att den som har ränteintäkter får ta upp demtill beskattning och att den som har ränteutgifter får göra avdrag för dessakostnader. Om man ändrade på denna princip, skulle det innebära endubbelbeskattning på en del ränteintäkter och räntekostnader. Detta bortserHyresgästernas riksförbund från. Det borde bostadsmininstern ha påpekat. I beräkningarna tog Anderstig inte heller hänsyn till attäven de som bor i hyreshus och bostadsrättsföreningar har ränteavdrag -indirekt. Både allmännyttan och bostadsrättsföreningarna skattar i princip fören schablonintäkt på av taxeringsvärdet men har ofta så stora avdrag attskatten blir noll, och man betalar endast den garantiskatt till kommunen somalltid måste betalas. beräkningar brister alltså i mångaavseenden. Bostadsministern borde ha tillrättalagt detta, i stället för attanvända en stor del av sitt tal till att svartmåla den moderatabostadspolitiken. Omde statliga subventionerna till småhusägare och hyresgäster Mig veterligt sade jag i mitt inlägg inte ett ljud om den moderatabostadspolitiken. Men jag kan göra det, om alldeles särskiltönskar det. OmRolf kan göra gällande att jag i något sammanhang när jag harredogjort för bostadspolitik har använt fel siffror eller felmaterial är jag tacksam för en sådan redovisning. Jag har utgått från moderaternasmotioner, och de talar sitt tydliga språk. RolfDahlberg har rätt i att det stöd som vill omfördela uppgår till6,6 miljarder. Men den siffran finns i egen fråga. Jag troddeinte att jag behövde läsa upp den även i mitt svar. Det är obestridligt att detgäller "en del" av de statiiga subventionerna. Samhällets sammanlagdastöd till bostadsområdet uppgår till 30 miljarder. Närdet gäller frågan om huruvida ränteavdragen skall räknas som subventioner ellerinte kräver ett beriktigande av mig. Det påstående, de siffroroch den uppställning som figurerar i detta sammanhang är hämtade från denborgerliga budgetpropositionen 1982. Den borgerliga trepartiregeringenbetraktade i sin budgetproposition underskottsavdragen som bostadssubventioner.Så gjorde tvåpartiregeringen. Så gjorde folkpartiregeringen, och så har vigjort. Men siffermaterialet är hämtat - siffra för siffra - /83 årsbudgetproposition, som framlades av folkpartiregeringen. Det är inget egeträkneexempel. Sedanär jag verkligen förvånad över att vill att jag somstår till förfogande i den här debatten skall gå in och ge en omfattanderedovisning av bostadsstödets utformning och fördelning, i synnerhet som RolfDahlberg själv sitter med i den bostadskommitté som trängt igenom alla dessafrågor och som skall lägga fram ett betänkande på 800 eller 1 000sidor. Annars brukar tala om hur bråttom jag har att föregripabostadskommittén, men begär han att jag här i kammaren skall lämna enredovisning innan kommittén lägger fram sitt betänkande. Någon ordningfår det väl vara också här. 53 (): Får jag först säga att jag inte deltog i denna kongress. Däremot harbostadsdepartementet skickat ut ett pressmeddelande, där man refereradehuvuddragen i vad bostadsministern hade att förtälja för delegaterna på dennakongress. En viktig del i detta pressmeddelande var att bostadsministernbeskrev verkningarna av den moderata bostadspolitiken. Jag utgick från attbostadsministern höll även den delen av talet. Vidaretycker jag att bostadsministern har ett stort ansvar när det gäller demotsättningar som uppstår meUan dem som hyr sin bostad och dem som äger sinbostad. Här borde bostadsministern, oavsett om statiiga utredningar arbetareller inte, ha kunnat tala om för Anderstig att beräkningarna på en rad punktervar felaktiga. Beskattningenav egnahem utgår ju från förmånen att bo, och den syftar ju till att man skallfå skatteneutralitet jämfört med dem som betalar en hyra med beskattade pengar. Dethar alltid varit så att man beskattat dem som äger sin bostad för att man skalluppnå denna neutralitet. När det gäller principen om ränteavdrag - och därsvarade inte på min fråga - är det helt korrekt att det alltidbetraktats på det sättet. Så måste det vara om man inte skall få en dubbelbeskattning. Jagtycker att ett tillrättaläggande på dessa punkter hade varit på sin plats föratt åtminstone något dämpa den motsättning som finns mellan hyresgästeroch dem som äger sin bostad. säger att han utgår från att sade det somstår i pressmeddelandet när det gäller beskrivningen av moderat bostadspolitik.Får jag fråga : Tål den inte att beskrivas offentligt? Eller vardet något fel i beskrivningen? Här vid min sida ligger en stenografisk utskriftav mitt anförande på kongressen, och jag skall gärna låta läsadenna. Då får han kanske bättre kännedom om vad förslag innebär.Jag har inte gjort någonting annat än att redovisa era egna förslag; jag troddeatt de tålde offentlighetens ljus. Fråganom ränteavdragen är mycket komplicerad. Schablonintäkten avser att beskattabostadsförmånen. Hade schablonintäkten följt med ränteavdragen, vilket vartanken från början när den infördes, hade vi inte haft den här diskussionen. Nutas bostadsvärdet i allmänhet upp till en viss procent av fastighetenstaxeringsvärde, medan ränteavdragen är 13 ä . Det går inte heller att räknaifrån ränteintäkterna för villaägarna, dvs. att de får skatta för inkomst avkapital. Detta gäUer ju även hyresgästerna, och då utgår över huvud taget ingastatliga bostadssubventioner. Anf.55 (): Det var det förhållandet att bostadsministern förnekade att han hadetalat om den moderata bostadspolitiken på kongressen som jag reagerade mot. Våraförslag tål mycket väl att föras ut, men vad gjort är att hanfört fram sina egna beräkningar av hur dessa förslag slår. Där har vi heltandra uppfattningar än bostadsministern. Vi kommer naturligtvis att i olikasammanhang lägga beräkningarna till rätta. Närdet sedan gäller frågan om ränteavdragen är det ju visserligen så att enborgerlig regering noterat hur stora ränteavdragen är, men detta är myckettveksamt, eftersom ingen kan svara på vad som verkligen kan hänföras tillsjälva bostaden. Alla vet att man kan belåna bostaden för köp av kapitalvaror,dyra båtar osv. Omde statliga subventionerna till småhusägare och hyresgäster Jag måste säga att detta är litet svårförståeligt. Här har RolfDahlberg tillsammans med åtta andra parlamentariker och tillsammans med ettsekretariat på 30 ä 40 personer hållit på att analyserabostadsstödet och bostadspolitiken. skall de lägga fram sitt Om de statliga subventionerna till småhusägare ochhyresgäster betänkande.Och så ber enträget att jag nu skall redovisa det kommitténsysslat med . borde som ledamot avkommittén vara.tacksam för att jag är beredd att avvakta kommitténs resultat,innan jag går ut och gör några påståenden i den ena eller andra riktningen. 57 (): Jag begärde inte annat än attbostadsministern i princip skulle deklarera sin syn på ränteavdragen. Detvägrar bostadsministern att göra. Föidetta behöver vi ingen utredning, och detär inte detta de 800 eller 1 000 sidorna kommer att handla om. Det är inteheller vad vi i bostadskommittén sysslat med i någon nämnvärd grad. Jag tycker att det hade varit skäl för bostadsministernatt försöka dämpa motsättningarna på bostadsmarknaden genom att säga ifrån attdessa beräkningar är felaktiga och att vi kommer att presentera de riktigasiffrorna längre fram. begär att jag också skallkasta mig över mittenpartierna. De siffror som redovisades av ärhämtade från mittenpartiernas budgetproposition /83. vill RolfDahlberg att jag skall ta avstånd också från dessa siffror och säga att dettaär galet. Vi kan väl lugna oss dessa . Jag är förvånad överatt säger att man i kommittén inte sysslat med detta. Ni har väli alla fall arbetat efter direktiven. Jag ser med stor spänning fram emot deresultat ni kommer att redovisa. Vi skall försöka skapa rättvisa mellan oUkaupplåtelseformer. Det är min strävan, men det är utomordentligt svårt att kommafram till vad som är rättvisa. Låt oss nu använda detta stora material ochremissyttrandena över detta material för att försöka bestämma vad som ärrättvist. Jag försäkrar att jag inte har några andra ambitioner. 59 (): . Jag sade inte att vi inte hade sysslat med denna fråga, utan jag sadeatt den utgjort en mycket Uten del av vårt arbete. Vi följer direktiven frånbostadsministern - det är ett som är sant. Jag tycker för min del att det är litet beklämmande att viskall sätta de som bor i olika upplåtelseformer mot varandra. När en sådan härfelaktig beräkning kommer fram, får människorna uppfattningen att det härföreligger en enorm orättvisa mellan hyresgäster å ena sidan och dem som ägersin bostad å andra sidan. Det var det jag ville att bostadsministern skulle halagt till rätta på kongressen. Överläggningen var härmed avslutad. Medhänsyn till att utrikesminister alltjämt är upptagen av annatengagemang hemställer jag att kammaren nu beslutar att ajournera sinaförhandlingar till . Denna hemställan bifölls, varefter förhandlingarnaajournerades . 18 §Kammarens förhandUngar återupptogs under ledning av talmannen. Omde politiska förhållandena i 19 § Svar på fråga1983/84:546 om de politiska förhållandena Mot bakgrund av den senaste tidens händelseutveckling i iAfghanistan har frågat mig på vilket sätt den svenska regeringennu har reagerat på uppgifterna om övergrepp mot civilbefolkningen iAfghanistan. Islutet av april inledde sovjetiska och afghanska militära styrkor en omfattandeoffensiv mot den afghanska gerillan i , belägen ca 8 mil norr omKabul. Motståndsmännen i området leds av , vilken kommit attbli något av en symbol för kampen mot den sovjetiska miUtära närvaron iAfghanistan och den sovjetstödda Karmal-regimen. Dettaär sjunde gången en offensiv utförs mot i syfte att slå nedmotståndet i området. Sex tidigare offensiver har misslyckats. De militäraoperationerna har varit av större omfattning . Minst 15000 sovjetiska och afghanska soldater samt ett stort antal stridsvagnar ochhelikoptrar uppges ha satts in i stridema mot gerillan. Vidare har sovjetiskabornbplan företagit massiva bombningar av dalen. Motståndsmännen har retirerat,och hårda strider lär också pågå i angränsande dalar. Det är ännu för tidigtatt närmare kunna faststäUa vilka följder denna offensiv har fått för gerillanoch civilbefolkningen i området. Stridernai är ännu en påminnelse om det brutala krig som pågår iAfghanistan . Den har i olikasammanhang klargjort sin inställning i denna fråga. Det har bl. a. skett såvälhär i som i FN vid ett flertal tillfällen. Så sent som denna månadberördes situationen i i ett svenskt anförande om de mänskligarättigheterna inför FN:s ekonomiska och sociala råd. stödde också enresolution i rådet om att tillsätta en särskild FN-rapportör för situationenför de mänskliga rättigheterna i . Vi har också tagit uppAfghanistan-frågan i våra bilaterala diplomatiska kontakter med andra länder,däribland . Den sovjetiskaockupationen av är ett brott mot Omde politiska förhållandena i grundläggande principer.De sovjetiska trupperna måste därför dras bort. Vidare måste det afghanskafolket ges möjlighet att bestämma sin egen framtid. Den geri dessa syften sitt fulla stöd åt FN:s generalsekreterares ansträngningar attfå till stånd en fredlig lösning av konflikten. Det är mot nämnda bakgrundockså självklart att regeringen fördömer de övergrepp som begås mot denafghanska civilbefolkningen i det pågående kriget. Anf.61 (): Jag tackar utrikesministern för svaret. Jag har fått vänta på det- både tidigare och . Men jag är nöjd med det, och därmed gör det inte såmycket att jag fick vänta. Närjag ställde den här fråjgan, skrev jag mycket avsiktligt ordet . Jag villeveta om regeringen har agerat nu i anledning av vårens offensiv motbefolkningen i . Eftersom jag tillhör de aUtför få - tyvärr - somständigt försöker påminna om orättfärdiga angrepp på , såvet jag ganska väl vad som har sagts tidigare från regeringens sida, och jagkan ställa mig bakom vartenda uttalande. Jag har faktiskt också noterat att detsocialdemokratiska partiet numera demonstrerar även första maj emot dettaangrepp. Det är en tragedi som utspelas i , och vi kan inte barapassivt bevittna vad som händer. Vi måste reagera, och göra det med skärpa. Allariksdagspartier torde kunna vara eniga om den här saken, och jag tycker det ärbra att utrikesministern nu i svaret på min fråga har kunnat påminna omregeringens fördömande av övergreppen. I svaret nämns de diplomatiska kontaktersom förekommit med andra länder, däribland . Jag skulle dånaturligtvis gärna vilja veta om det i verkligheten har skett några kontakterefter de senaste attackerna. Det vore mycket lämpligt att man från svensk sidaåterigen påminde om att vi, så länge dessa övergrepp pågår i , skallfördöma för dess agerande. Jag fmktar, herr talman, att vi kommeratt få göra det . Men om vi inte gör det, nonchalerar vi ett folksom kämpar för sin frihet. Jag vill i detta sammanhang bara nämna, att bl. a. i sitttal på första maj och kabinettssekreteraren i en stortidningsartikel har ytterligare understrukit den svenska inställningen. Dennakvarstår, och vi kommer att vid de tillfällen vi har till diskussioner iutrikespolitiska frågor med framföra den. 63 (): Jag har läst tidningsartikeln, och jag har hört talas om attstatsministern tagit upp denna sak. Men vad jag var ute efter var om man hadesagt någonting direkt till . Jag har förstått att man inte gjort det. Jag utgår från att mankommer att göra det, och jag räknar med att tidningar Nr 156 Om amnesti åt politiska fångar i och riksdagsprotokoll också läses på Sovjetunionensambassad. Överläggningen var härmed avslutad. 20§ Svar på fråga 1983/84:563 om amnesti åt politiska fångar i har frågat mig om regeringen är beredd att verka förfrigivning av och amnesti åt de politiska fångarna samt stödja dedemokratiska strävandena i . Uruguaybefinner sig i en svår ekonomisk och poUtisk kris. Förföljelser, fängslandenoch tortyr av oppositionella förekommer i förfärande omfattning. Den sittandemiUtärregeringen har sagt sig ha för avsikt att hälla allmänna val i novemberdetta är. HittiUs har tre politiska partier fått tillåtelse att deltaga.Processen mot allmänna val och återgång till verkligt demokratiskt styre äremellertid kantad med oklarheter. Självfallet är den svenska regeringensförhoppning att fullständig demokrati åtempp-rättas i landet. Densvenska regeringen kommer att fortsätta att stödja demokratiseringssträvandenai landet och kampen för de mänskUga rättigheterna. Vi har , senasti mitten av mars, i FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna framfört vårstora oro över situationen för de mänskliga rättigheterna i . Vi harockså agerat genom olika diplomatiska kanaler till förmån för de politiskafångarnas situation. Sverigehar alltsedan militären tog makten i fört en generös flyktingpolitikgentemot politiskt förföljda från landet.