prot · G709128 · 1983-12-31 00:00:00 — atttrafikanterna strömmar tillbaka bara för att andra transportmedel blivit dyrareoch besvärligare. måste vara på offensiven - och det inte baragentemot cityexpress-klientelet. Spårbunden trafik måste hävda sig genom attvara snabbare än buss och säkrare än bil. Den måste garantera punktlighet ochpålitlighet. Den måste ge komfort och trivsel, och den måste vara ren och snyggbåde invändigt och utvändigt. Den måste även måna om de vanliga ferie- ocharbetsresandena. Allt detta måste ingå som ett led i kampen mot arbetslöshetoch regional utarmning. Därför är det felaktigt att göra ramen förinvesteringar snävare, just i när den borde utvidgas, när man bordelägga grunden för ett kommande slagkraftigt järnvägsväsende och en renässansför tågresandet. Därför är det felaktigt att undvika att ta ställning och attlåta SJ självt sortera ut angelägna upprustningsprojekt och viktigaförnyelsemöjligheter. är en landsända som har drabbats hårt av denekonomiska krisen. Och har varit i strykklass på järnvägspolitikensområde. stad - länshuvudstad i län - harförbindelser med och nästan varje timme från morgon till kväll.Men kom öster därom, och ni skall se att bedrövelsen är uppenbar. majoritet skulle egentligen förlägga sitt arbete till och ställa av sina bilar.Unna er lärdomen. att åka andra klass med dieseldrift genom landskapet! Kännskakningarna i vagnen när den passerar skenskarvarna, och känn den nyckfulltfördelade värmen från den dieselelektriska värmevagnen. Stå på en blåsigstationsplan, och hör den fjärrstyrda högtalaren rapportera förseningen. Försökatt resa i veckohelgen, när beväringar, studerande och helgbesökandeträngs om platserna. den tjocka luften i de dammiga kupéerna, ochförsök läsa en tidning i det behagligt dämpade lampljuset. har ett pärlband av viktiga industriorter,och särskilt de fyra städerna är dessutom servicecentra för sina bygder. Ensådan region måste ha en modern och effektiv järnvägskontakt med det övrigalandet. Det finns dessutom viktiga interregionala samband mellan ochSkåne, kontaktnät som kräver snabba och bekväma personkommunikationer.Avståndet mellan och t. ex. västra med sina storstadsområden ärför stort för att bussen skall vara ett bra och bekvämt kommunikationsmedel.Järnvägen kan där utföra transporter snabbare och tar fler resande. Vi måstetillgodose detta resebehov för människorna. Där är ungdomarna från bygden, somfår sin utbildning i skolorterna i Sydvästskåne, där är de värnpliktiga,stationerade i och Kariskrona, där är fritidsresande i bådariktningarna, där är människor som behöver anlita vårdservicen exempelvis iLund. och har ett sådant intensivt utbyte och ett stortömsesidigt samband. När så många behov och samband existerar parallellt är deten nödvändighet och en självklarhet att ha en bra järnvägsförbindelse. Det gårdå inte att föra ett sådant destruktivt cirkelresonemang, som man ofta hör frånofficiellt håll - det är så dålig lönsamhet, så vi kan inte kosta på linjen enelektrifiering eller en bättre spåranläggning eller bättre stationsservice. 7 protokoll 1983/84:128-129 Anslag till , m. m. Anslag till , m. m. resonemangi fall som detta. framtid kan bara garanteras med en skapandeinställning. Den måste bjuda till i stället för att utsätta sig själv fördefensivtaktikens obönhörliga nedtrappningsprocess. Restiderna måste kortas,förseningar och omständligheter måste undanröjas, det måste bli behagligt ochintressant att resa - inte bara någonting som man är utlämnad till därför saknar bättre alternativ. Det måste finnas plats vid högtrafiktider, manmåste göra det välstädat och snyggt för resenärerna. Höjd allmän standard och elektrifiering är därför ettrimligt och nödvändigt krav för järnvägen . En socialtoch ekonomiskt förnuftig trafikstruktur i denna del av landet kräver det.Behovet av att göra järnvägen attraktiv, att göra den till det på en gångeffektiva och mänskliga sättet att resa, kräver det. Kapacitetskraven för eneffektiv och bra godshantering enligt moderna principer kräver det. Det finns en väg för järnvägen att hävda sig. Det är attsatsa, ordentligt och med framsynthet, att visa näringsliv och företag att denär bra och att leva upp till rollen som en pulsåder och kontaktlinje för denvackra och betydelsefulla del av som kallas . Jag skall också här beröra en annan bandel med anslutningtill den gamla kustbanan . Det gäller sträckanÄlmhult-Sölves-borg. Från att ha varit en som mer eller mindre dödsdömdbetraktad järnvägssträcka, har situationen för denna banas del förändrats. Enökning även av den korta trafiken har noterats. Det har visat sig varabilligare under den nya trafikorganisationen att förlägga viktiga pendelresortill järnvägen snarare än att låta dem gå med den omständligare och långsammarelandsvägstrafiken. Även här visar sig på flera avsnitt järnvägens fördelar.Man bör noga ta vara på dem och överföra denna bandel till riksnätet. Ett stödför denna tanke är att man redan nu är inriktad på att banans norra del skallrustas för att för framtiden utgöra industrispår till och från industriortenOlofström. Mot denna bakgrund yrkar jag bifall till reservationerna11 och 12 i betänkande nr 17 med speciell betoning på de delar avreservationerna som står emot utskottsmajoritetens hemställan i mom. lOf resp.12d. 87KARL (): Vi politiker har stor förmåga att göra vårtarbete obegripligt för den vanlige samhällsmedborgaren. Ett exempel är vad somsker . har här att ta ställning till en rad motionerangående . Det gäller anslag, trafikorganisation och hur detskall bli med vissa bandelar . Utskottet, som haft att förberedaärendet, har genom majoriteten avstyrkt alla motioner som har med olikabandelars framtid att göra. har regeringen meddelat att den avserföreslå att sex av de bandelar som varit nedläggningshotade nu skallinförlivas med riksnätet och upprustas. Det betyder att den som röstar nej i fråga om dessa sex bandelar menar att detta skall tolkas som ett ja införhöstens behandling. - Man skall nog vara politisk taktiker för att förstå dethela, när behandlingen läggs upp på det sättet. Som representant för borde jag vara nöjd, eftersombanan tillhör de sex bandelar som skall bevaras. Och visst ärdet skönt att socialdemokraterna i regeringsställning nu kommit fram till justdetta ställningstagande. För oss i , som genom alla år ansett detsjälvklart att man skall upprätthålla och utveckla verksamheten på Västerdalsbanan,är dagens besked endast en bekräftelse på att kamp lönar sig. Det går inte -inte ens i järnvägssammanhang - att köra över opinionen i en bygd och blandmänniskor som vill forma sin framtid i en positiv utveckling. Nästa åtgärd måste nu bli att återlägga rälsen och utökatrafiken till, i första omgången. Salen och därefter upp till . Vi icentern gick emot en rivning av rälsen, men den dåvarande socialdemokratiskaregeringen lyssnade inte på våra förslag. En utbyggnad av banan upp till skulle ge ryggrad ochstabilitet åt näringslivet i bygden. Rekreations- och turistverksamhetenbehöver en komplettering av resemöjligheterna bl. a. upp till Dalafjällen.Under påskhelgen har man i just haft över 50 000 gäster, vilketsjälvfallet ställer stora krav på trafikförsörjningen. Över huvud taget ökarturismen starkt i länet - . Det måste vara enangelägen uppgift för samhället att underlätta för de många att komrria upptill den fjällnära och naturvänliga miljö som erbjuder. Kommunikationsministern har kommit rätt när det gällerbanan . inbjuder jag att spåra vidare till Salen,att också i den riktningen gå i fädrens spår för framtidens segrar, för attsenare fortsätta till . För att vara konsekvent, herr talman, yrkar jag bifalltill reservation 12 avseende mom.e och k samt till reservation 13 avseendemom.h, det sistnämnda innebärande samma yrkande som vi har framfört icentermotionen 1264. Anslag till , m. m. 88STINA (): Jag skall uppehålla mig vid betänkande nr 17.I detta betänkande behandlas bl. a. tre motioner där jag är en av motionärerna.Motionerna nr 661 angående järnvägen och nr 415 angående järnvägenVäxjö-Västervik har tidigare berörts här av såväl som AgneHansson. Jag vill därför nu instämma i deras synpunkter och yrkanden. Den tredje motionen har nr 501 och berör järnvägsbananÄlmhult-Sölvesborg. Häri yrkas att banan överförs till riksnätet - i vart fallbör persontrafiken bibehållas på sträckan . Skälen för dennabegäran är till största delen regionalpolitiska. En fast järnvägsled måste fördet område en sådan löper igenom betecknas som en tillgång. utgörden en livsåder för de bygder den genomkorsar. Även om en nedläggning av persontrafiken inte på kort siktpåverkar godstransporterna, försvagas dock järnvägens betydelse, och en sådannedläggning utgör därmed en risk för ställningstagande i riktning mot en totalnedläggning. Anslag till , m.m. betydelse somuppsamlingsort för resenärer som reser vidare längs stambanan måste ocksåuppmärksammas. Likaså det förhållandet att ett hundratal skolungdomar varjeskoldag reser med järnvägen till gymnasieskolan i erfarenhet från nedläggningen av järnvägen kan manbefara att skolans attraktivitet minskar för vissa elever boende utefter bananoch att dessa vänder sig till annan gymnasieort. En ytterligare aspekt för ett bibehållande avpersontrafiken är att flera orter längs järnvägen har bristandevägförbindelser. En ytterligare påfrestning på bl. a. väg 121 skulle bliföljden vid en nedläggning. Denna väg trafikeras av förhållandevismånga fordon och är i ett allmänt dåligt skick. En annan viktig faktor i sammanhanget är det förhållandetatt resandeunderlaget enligt gjorda undersökningar ökade föregåendeår. Jag yrkar bifall till reservation nr 12 i betänkande 17. 89PAR (): Under denna långa debatt har en lång radtalare talat för järnvägar som finns men som hotas av nedläggning. Eftersomherr talmannen har uttalat sig för mera omväxling i debatterna vill jagbiträda detta så till vida att jag tänker tala emot en järnvägssträckning sominte finns men som hotaratt komma tillstånd. Det jag tänker på är'dens. k.Grödingebanan, den föreslagna järnvägssträckningen mellan utanförStockholm och utanför . Vi är nog alla på det klara med att det behövs en ökadkapacitet för järnvägstrafiken mellan och området kring ,men förslaget, som ju SJ är mycket intresserat av, att klara den ökadekapaciteten genom att bygga ett helt nytt dubbelspår från tillJärna är ett ganska olyckligt sådant. Det är olyckligt av flera skäl. Detskulle innebära ett kraftigt ingrepp i en mycket miljökänslig bygd. Storanaturvärden och kulturvärden skulle stå på spel. Det gäller ett område som ärav mycket stort intresse för rörliga friluftsliv. Redan avdet skälet vore det alltså olyckligt om den här banan kom till stånd. Dessutomskulle en sådan här bansträckning med all säkerhet innebära en kraftigtförsämrad kollektiv fjärrtrafikförsörjning för , som är en viktigindustristad och den näst största staden i . Den största heterinom parentes sagt . Detta skulle naturligtvis skapa betydandebekymmer för kommun. Det skulle förmodligen innebära ytterligareförsämringar för en redan missgynnad del av . Frågan är, herr talman, om det verkligen behövs en såomfattande kapacitetsökning som ett helt nytt dubbelspår skulle innebära. Imotion 1780 har vi pekat på de betydande kapacitetsökningar som man skullekunna få till stånd genom att förse stora delar av bansträckanStockholm-Södertälje med extra dubbelspår för förbifarter men där man undvikerde mest besvärliga områdena. Härigenom skulle man kunna öka kapacitetenväsentligt jämfört med dagsläget, och man skulle kunna göra det till bråkdelenav den kostnad som enhelt ny bansträckning mellan och skulle innebära. Det härförslaget realbehandlas över huvud taget inte i utskottets betänkande. Dethänvisas i stort sett till SJ:s höga visdom. Det är kanske litet väl optimistisktav utskottet att så helt förlita sig på visdomen inom SJ när det gäller sådanahär frågor. Jag vill beträffande det här ärendet yrkabifall till centerreservation nr 4, som bl. a. bygger på vår motion. En annan viktig fråga för Södertäljeområdet ärnaturligtvis upprustningen av Södra. Här har utskottet behandlat enmotion, undertecknad av samtliga riksdagsmän från . hartidigare i debatten utförligt motiverat varför Södra behöver rustasupp. Jag skall inte ytterligare utveckla saken, motiven talar för sig själva,utan jag inskränker mig till att yrka bifall till reservation nr 5. Anslag till , m. m. 90KURT (): Inför den förestående omröstningen vill jag åutskottsmajoritetens vägnar göra följande röstdeklaration beträffandereservation 12, som gäller anslutning till riksnätet av vissa s. k. prövningsbanor.Det har yrkats bifall till de olika punkterna i denna reservation. Utskottsmajoriteten, bestående av socialdemokrater,moderata samlingspartiet och , kommer att rösta förutskottsmajoritetens förslag och lämna de olika motionskraven utan åtgärd. Vikan göra detta även efter kommunikationsministerns deklaration att han har föravsikt att för framlägga förslag om att följande bandelar skallföras till riksnätet, nämligen: , ,Gårdsjö-Mariestad-Håkantorp, Bjärka/, ochStoruman-Hällnäs. Förslag, herr talman, om dessa bandelars inlemmande iriksnätet kommer således att i sinom tid föreläggas av regeringen. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. J a (anslaget ) Först biträddes reservation 2 av och med 52 röster mot 18 för reservation 3 av . 241ledamöter avstod från att rösta. Härefter biträddes reservation 1 av m. fl.med 73 röster mot 67 för reservation 2 av och . 171 ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 192 röster mot73 för reservation 1 av m.fl. 47 ledamöter avstod från att rösta. (c) anmälde att hon ihuvudvoteringen avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat nej. Anslag till , m. m. Mom. 2 b (SJ:s investeringar i ) Utskottets hemställan bifölls med 239 röster mot 69 förreservation 4 av m.fl. 4 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 3 (upprustning och utbyggnad av ) Utskottets hemställan bifölls med 283 röster mot 27 förreservation 5 av . 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 5(särskild ledning inom SJ för det ersättningsberättigade nätet) Utskottets hemställan bifölls med 260 röster mot 48 förreservation 6 av och . Mom. 7 (ändring av SJ:s företagsform från affärsverk tillaktiebolag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avRolf Clarkson m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 8 a (, m. Först biträddes reservation 8 av m.fl. - somställdes mot motion 1290 av - med acklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 233 röster mot71 för reservation 8 av m.fl. 5 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 9 a (upprustningsprogrammet för ) Utskottets hemställan bifölls med 242 röster mot 68 förreservation 9 av m.fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 9 b (elektrifiering) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avSven - bifölls med acklamation. Mom. 9 d (järnvägssträckan ) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion 1778 av BoFinnkvist m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 10 c (utbyggnad av norra stambanans första del) Utskottets hemställan bifölls med 293 röster mot 19 förreservation 11 av i motsvarande del. Mom. 10 d (upprustning av järnvägsnätet i ) Utskottets hemställan bifölls med 293 röster mot 19 förreservation 11 av i motsvarande del. Mom. 10 e (upprustning av södra omlopp) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avSven i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom.70/(elektrifiering av järnvägen ) Nr 128 Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 30 förreservation 11 av i motsvarande del. 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. Il a () / till statens Utskottets hemställan bifölls med 242 röster mot 69 förreservation 12 av järnväear m m m. fl. i motsvarande del. 1ledamot avstod från att rösta. Mom. 11 b (järnvägen ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avRune m.fl. i motsvarande del - bifölls genom uppresning. Mom. 11 c (järnvägen ) Utskottets hemställan bifölls med 243 röster mot 69 förreservation 12 av m.fl. i motsvarande del. Mom. 11 d (järnvägen ) Utskottets hemställan bifölls med 235 röster mot 75 förreservation 12 av m.fl. i motsvarande del. Mom. II e(järnvägen ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avRune m.fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 11 f (Mora-Orsa-Brunflo) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avRune m.fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 12 a (järnvägen ) Utskottets hemställan bifölls med 242 röster mot 67 förreservation 12 av m.fl. i motsvarande del. 2 ledamöter avstod frånatt rösta. Mom. 12 b (järnvägen ) Utskottets hemställan bifölls med 232 röster mot 78 förreservation 12 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 12 c (järnvägen Växjö-Hultsfred-Västervik) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avRune m. fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 12 d (järnvägen ) Utskottets hemställan bifölls med 236 röster mot 75 förreservation 12 av m. fl. i motsvarande del. Anslag till , m. m. Mom. 12 e (järnvägen ) Utskottets hemställan bifölls med 241 röster mot 71 förreservation 12 av m.fl. i motsvarande del. Mom. 12 f (järnvägen Kil-Daglösen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avRune m. fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. (järnvägen Ställdalen-Daglösen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avRune m. fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 12 h (järnvägen ) Utskottets hemställan - söm ställdes mot reservation 12 avRune m. fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 12 i (järnvägen ) Utskottets hemställan bifölls med 238 röster mot 70 förreservation 12 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 12 i (järnvägen ) Utskottets hemställan bifölls med 242 röster mot 69 förreservation 12 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 12 k (järnvägen ) Utskottets hemställan bifölls med 242 röster mot 68 förreservation 12 av m.fl. i motsvarande del. 2 ledamöter avstod frånatt rösta. Mom. 12 I (järnvägen Bjärka/) Utskottets hemställan bifölls med 238 röster mot 69 förreservation 12 av m. fl. i motsvarande del. 3 ledamöter avstodfrån'att rösta. Mom. 12 m (järnvägen ) Utskottets hemställan bifölls med 235 röster mot 75 förreservation 12 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod frånatt rösta. Mom. 12 n (järnvägen ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avRune m. fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 12 o (järnvägen ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avRune m. fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 12 p (järnvägen Gårdsjö-Håkantorp) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avRune m. fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 12 q (järnvägen ) Utskottets hemställan bifölls med 244 röster mot 67 förreservation 12 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod frånatt rösta. Anslag till , m. m. Mom. 12 r (järnvägen ) Utskottets hemställan bifölls med 244 röster mot 67 förreservation 12 av m.fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod frånatt rösta. Mom. 13 f (järnvägen (Repbäcken)-Maiung) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avSven i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. (järnvägen ) Utskottets hemställan bifölls med 282 röster mot 29 förreservation 13 av i motsvarande del. Mom. 13 h (elektrifiering av västerdalsbanan och bandelenMora-Älvdalen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avSven i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 13 i (järnvägarna ochYstad-Tomelilla-Simrishamn) Utskottets hemställan - som ställdes mot utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till motion 2435 avStig Josefson och i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 13 I (järnvägsförbindelser m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 282 röster mot 29 förreservation 14 av . Mom. 14 (särskild handläggning av frågorna ömjärnvägslinjerna och , m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 15.av - bifölls med acklamation. Mom. 16 a (transportrådets roll m.m.) Utskottets hemställan bifölls med226 röster mot 86 för reservation 16 av m. fl.. Mom. 24(anslaget Ersättning till för vissa tjänster) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 17 avRolf Clarkson m. fl. - bifölls med acklamation. Anslag till , m. m. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. I(bidrag till länshuvudmännen vid nedläggning av järnvägstrafik i vissa fall) Först biträddes reservation 1 av och - som ställdes mot reservation 2 av - medacklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 241 röster mot69 för reservation 1 av och . 2 ledamöteravstod från att rösta. Mom. 2 (anslaget Ersättning till lokal och regionalkollektiv persontrafik) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3av m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4 (statsbidragsgivningen till kollektivtrafiken) Utskottets hemställan bifölls med 184 röster mot 67 förreservation 4 av m.fl. 55 ledamöter avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 6 § Kammaren beslöt attförhandlingarna skulle fortsättas . 7 § Anmäldes och bordladesProposition 1983/84:150 Förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /85, m.m.(kompletteringsproposition) 8 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1983/84:2859 av m.fl. 1983/84:2860 av m.fl. 1983/84:2861 av 1983/84:2862 av m.fl. 1983/84:2863 a\ m.fl. 1983/84:2864 av och LarsAhlmark 1983/84:2865 av 1983/84:2866 av Invandrings- och flyktingpolitiken (prop. 1983/84:144) 1983/84:2867av m.fl. 1983/84:2868 aw m.fl. 1983/84:2869 avLars m.fl. 1983/84:2870 av AndersBjörck m.fl. Försöksverksamhetmed ökad självstyrelse (prop. 1983/84:152) Onsdipenden 1983/84:2871 av tredje vice talman Ändring i lagen (1928:281)om allmänna arvsfonden (prop. 1983/84:153) 1983/84:2872av i m. fl. Förslagtill ändringar i lagen (1950:596) om rätt till fiske (prop. 1983/84:159) 1983/84:2873av m.fl. 1983/84:2874 av SivertAndersson m.fl. 1983/84:2875 av KarinAndersson och 1983/84:2876 av ElverJonsson m.fl. Vissa trygghetsfrågor föräldre arbetstagare (prop. 1983/84:162) 1983/84:2877av m.fl. 1983/84:2878 av Per m.fl. 1983/84:2879 avOlle Totalförsvarets ledning och samordning iregeringskansliet samt informationsberedskapen m.m. (prop. 1983/84:166) 1983/84:2880av m.fl. 1983/84:2881 a\ . 1983/84:2882 av KerstinGöthberg m.fl. 1983/84:2883 avMargareta 1983/84:2884 avKarl-Erik Häll och 1983/84:2885 av PerUnckel m.fl. och statligutbildning för vuxna (prop. 1983/84:169) 1983/84:2886av och 1983/84:2887 av ArneAndersson i m.fl. 1983/84:2888 av m.fl. Ändring i lagen (1980:894)om jaktvårdsområden, m. m. (prop, 1983/84:170) 1983/84:2889av Stajfan m.fl. Ändring i lagen (1983:1092) med reglemente förallmänna pensionsfonden (prop. 1983/84:172) 1983/84:2890av m.fl. 1983/84:2891 av KurtHugosson och 1983/84:2892 av ElverJonsson m.fl. Scandinavian AirlinesSystems flygpassagerarterminal i (prop. 1983/84:173) 1983/84:2893av m.fl. 1983/84:2894av m.fl. 107 Nr 128 1983/84:2895 a\ m. fl. Onsdagenden /84:2896 av/ngvar £ntoo« m./7. 25 aoril 1984 1983/84:2897av och . . Avgifterpå gödsel- och bekämpningsmedel (prop. 1983/84:176) interpellationer ' §Anmäldes och bordlades 1983/84:17Radio och television (prop. 1983/84:100 delvis) 1983/84:25Anslag på tilläggsbudget III (prop. -1983/84:125 delvis) ' 1983/84:22 Anslag till m.m. (prop. delvis)1983/84:23 Anslag till bostadsförsörjning m.m. (prop. 1983/84:100 delvis 1983/84:145 delvis) 1983/84:24 Anslag till bostads- ochplanadministrationen m.m. (prop. 1983/84:100 delvis) 10§ Meddelande om interpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1983/84:148av () till justitieministern om kostnaderna för saneringen eftergiftutsläppen i : Saneringen efter BT i Teckomatorphar enligt uppgift kostat svenska staten drygt 50 milj. kr., och ännu återstårmera saneringsarbeten. Eftersom företaget använt sig av olagliga metoder ochdetta skett efter order från moderföretaget () iDanmark, måste ansvaret för saneringen åvila detta sistnämnda företag.Dotterbolaget gick ju som bekant i konkurs.