prot · G70969 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:69 Förhandlingarna leddes avandre vice talmannen. 1 §Kompletteringsval till utskott Centerpartietspartigrupp har som suppleant i skatte- och trafikutskotten under AnnaWohhn-Anderssons ledighet anmält hennes ersättare . Andrevice talmannen förklarade vald till suppleanti skatteutskottet () suppleanti trafikutskottet () 2 §Justerades protokollet för den 23 innevarande månad. 3§ Meddelande om svar på interpellation 1983/84:82 Anf.2 Arbetsmarknadsminister : Herr talman! och jaghar kommit överens om att den nämnda interpellationen skall besvaras den 16februari 1984. 10Riksdagens protokoU 1983/84:67-69 Om informationen om verksamhet i ungdomslag 4 §Svar på fråga 1983/84:272 om informationen om verksamhet i ungdomslag har frågat mig vilkeninformation som har gått ut till de enskilda arbetsgivarna och derasorganisationer om ungdomslag samt på vilket sätt jag ämnar bedrivainformationen så att bästa möjliga resultat uppnås. Lagen om arbete i ungdomslag gäller arbete i ungdomslaghos offentliga arbetsgivare. Kommunen har därvid det slutliga ansvaret förplacering av ungdomarna. Arbete i ungdomslag skall förläggas till statligamyndigheter, landsting och kommuner. Ungdomslag kan också förläggas tillkommunala och landstingskommunala bolag. Företaget räknas då som arbetsgivareför ungdomarna. Skogsvårdsstyrelserna har också möjlighet att placera ungdomari ungdomslag hos enskilda skogsägare med skogligt arbete. Vid en sådanplacering är arbetsgivaren. För att underlätta för kommuner att hitta lämpliga platserfinns också möjlighet för kommunen att placera ungdomslag hos enskildaarbetsgivare. Då betraktas kommunen som arbetsgivare. Detta kan kommunen göraunder förutsättning att ungdomarna inte kan placeras hos den enskildearbetsgivaren med hjälp av rekryteringsstödet eller enskilt beredskapsarbete.De arbetsuppgifter som ungdomar i ungdomslag då skall utföra skall liggautanför den ordinarie produktionen. Ett problem vid förläggning av arbete iungdomslag till enskild arbetsgivare är hur försäkringsfrågorna skall lösas. F.n. pågår förhandlingar mellan och i denna fråga. Informationen om ungdomslag har gått ut på olika sätt.Arbetsmarknadsdepartementet har på sedvanligt sätt via pressmeddelandeninformerat både om förslaget och sedermera om beslut. F. ö. harinformationen gått via arbetsmarknadsverket, kommun- och landstingsförbunden.Jag har också tillsammans med civilministern skriftligen informerat de statligamyndigheterna. Skrivelser går ut från resp. departement till myndigheterna idenna fråga. När det gäller informationen till de enskilda företagen omarbetsmarknadspolitiska åtgärder ges den normalt av arbetsmarknadsverket vialänsarbetsnämnd och arbetsförmedling, som är de organ som har den direktakontakten med enskilda företag. Det sker även i det här fallet. Inom arbetsmarknadsverket har inletts ett omfattandearbete för att säkerställa att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna står isamklang med den ekonomiska politiken. Som en del i detta arbete skall arbetsförmedlingenskontakter med företagen läggas om för att bl. a. kunna ge företagen en bättreservice t. ex. i form av bättre och mer kontinuerlig information omarbetsmarknadspolifiska åtgärder. 4GULLAN (): Jag ber att få tacka för svaret, även om jagdess värre måste säga att jag inte är nöjd med det. Tyvärr tycks verksamheten med ungdomslag ha kommit i gångganska ojämnt i olika delar av landet. När det gäller placering inom detenskilda näringslivet tycks lagen inte fungera alls. Anledningen till min fråga var en information somriksdagsledamöterna i fick av parveckor sedan. Det framkom nämligen att samtliga arbetstillfällen dittills hadeåstadkommits inom den offentliga sektorn. En av mina socialdemokratiskakolleger uttalade sig för pressen och sade att detta var precis vad man hadekunnat vänta sig. Det enskilda näringslivet skulle inte ställa upp, menade han. Jag greps genast av misstanken att man från regeringensoch arbetsmarknadsverkets sida skulle nonchalera den överenskommelse somregeringen gjorde med de borgerliga partierna och som låg till grund förriksdagsbeslutet . Tyvärr tycks mina farhågor ha besannats. Jag har förhört mig hos några länsarbetsnämnder, ochtjänstemän har till mig på ett ganska bestört sätt uppgivit att de av AMS heltenkelt har blivit tillrådda att ligga lågt och över huvud taget inte bry sig omdet enskilda näringslivet. Inom kommunerna vågar man inte ta erbjudna enskildaplatser i anspråk, därför att ansvarsfrågan inte är klar. Många företag harinte hört ett ljud om ungdomslag. I har länsarbetsnämnden varit mycket aktiv -ingen skugga över dess jobb. Man har snart placerat ut alla ungdomar, men ickeen enda ungdom är placerad inom den enskilda sektorn; detta beroende på dedirekfiv man fått från AMS. Förfarandet strider helt mot beslutoch uttalandena i arbetsmarknadsutskottets betänkande 1983/84:12, varur jagciterar; "Utskottet vill slutligen framhålla att idén medungdomslag syftar till att ungdomarna skall beredas arbetepä den öppna arbetsmarknaden. Ungdomslagen skall fungera som en sluss till denreguljära arbetsmarknaden. Det är därför viktigt att arbetsförmedlingen har en aktivoch fortlöpande kontakt med ungdomarna i ungdomslagen för att tillvarata deraslångsiktiga intressen." Det är inte att gagna ungdomarnas långsiktiga intressenatt ensidigt slussa ut dem till den offentliga sektorn. Erfarenheten hartvärtom visat att det är inom den enskilda sektorn ungdomarna kan få fastarbete - om de får visa vad de duger till. Men hur skall näringslivet kunnavara intresserat av att ordna platser, när man inte får någon ordentliginformation och när kommunerna t. v. tycks tacka nej till eventuella förslag? Jag vill ställa två direkta frågor tillarbetsmarknadsministern; Kan arbetsmarknadsministern bestämt bestrida attregeringen avsiktligt genom bristfällig information har förhindrat anställningi ungdomslag inom den enskilda sektorn? Är arbetsmarknadsministern beredd attomgående öka informationen för att bredda kretsen av arbetsgivare? Om informationen om verksamhet i ungdomslag Om informationen om verksamhet i ungdomslag Jag tror att delvis harmissuppfattat vad beslut gick ut på. Det är nämligenklart sagt att det i första hand är fråga om ungdomslag hos offentligaarbetsgivare. Det är de offentliga arbetsgivarna som har ansvaret. Omsituationen är den, att det inte finns möjlighet att placera ungdomslag hosoffentliga arbetsgivare skall man också kunna gå ut till enskilda arbetsgivare.Förutsättningen är då att man inte har kunnat använda andraarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det är riktigt som säger, att ungdomslagenskall vara en sluss ut fill den öppna arbetsmarknaden. Detta är mycket viktigt.Därför är det väsentligt att arbetsförmedlarna håller kontakt med ungdomarnaunder hela den tid de är placerade i ungdomslag. är det ju så i praktiken att ungdomarna har varit iungdomslag litet drygt , så det är väl än så länge för tidigt att dömaut denna sluss på det sätt som gör. Får jag visa två av de nya informafionsbroschyrer som jagjust har fått i min hand. Den ena rör ungdomslagen. Det är eninformationsbroschyr som går ut i 75 000 exemplar. Den är gjord av tre fackligaorganisationer, som alla anser att denna verksamhet är viktig och som därförtill största delen själva bekostar en omfattande information. Den andrabroschyren är gjord av och handlar omrekryteringsstödet - det nya stöd som syftar till att placera ut framför alltungdomar och långtidsarbetslösa i det enskilda näringslivet. Man kan säga attarbetsförmedlarna ute på fältet, hos företagen, skall vara försäljare av dettarekryteringsstöd och därmed hjälpa ungdomarna. Tanken är alltså att man genomdetta hjälpmedel skall kunna slussa ut ungdomarna. 6GULLAN (): Nej, jag har inte missförstått det beslut somvi fattade här i . Det gjordes nämligen en överenskommelsemellan regeringen och de borgerliga partierna om att verksamheten skulleutvidgas till att omfatta även det enskilda näringslivet. Utskottet underströkockså i sitt betänkande att det är mycket viktigt att ungdomslag kommer tillstånd över hela arbetsmarknaden. Det har även sagts att det skall göras enutvärdering . Det gäller bl. a. att visa att kretsen av arbetsgivaresom får driva ungdomslag har vidgats betydligt i förhållande till vad somföreslogs i regeringens proposition. Jag ställde én direkt fråga till arbetsmarknadsministernom hon ville se till att informationen ökades ytterligare.Arbetsmarknadsministern tycks förlita sig helt på AMS, som enligt mig- ochtjänstemännen vid länsarbetsnämnderna - har gett en direkt vilseledandeinformation, och på de fackliga organisationerna. Jag skulle vilja fråga om arbetsmarknadsministern villgöra två enkla saker. För det första vill jag att hon skall ringa tillarbetsmarknadsstyrelsen och säga: Var så god och skicka ut betänkandet som lågtill grund för beslutet och beslut från . För detandra vill jag att arbetsmarknadsministern skall tillskriva näringslivetsorganisationer och tala om hur viktigt det är att alla ställer upp förungdomarna. Jag är övertygad om att det skulle ge god effekt. Jag frågar arbetsmarknadsministern; Är ni beredda att göradessa insatser från departementets sida, i stället för att överlåta ansvaretenbart åt organisationer och AMS, som inte tycks vara intresserade avverksamheten? Jag vill klart deklarera att jag inte harnågon som helst anledning att vara missnöjd med det sätt på vilket AMS sköterinformationen, vare sig när det gäller ungdomslag eller när det gäller någotannat. Det är av intresse för många olika parter i samhället attvara med i denna verksamhet. Därför har jag stimulerat t. ex. de fackligaorganisationerna i deras arbete med att gå ut och informera för egna pengar.Det skall vi göra på olika sätt. Däremot tror jag inte att vi informerar bästgenom att skicka ut riksdagstryck åt olika håll. har inte, som , vilselett i informationen om ungdomslag. sköterdenna information, till såväl arbetsmarknadens parter som andra inblandade, påbästa sätt. 8 (): Jag är besviken över det svaret.Tjänstemännen vid våra länsarbetsnämnder är missnöjda med och förvånade överden desinformation som de har fått om förslaget. Det bådar inte gott attarbetsmarknadsmir nistern försvarar ett sådant förfarande. Det skulle vara mycket värdefullt att få ett svar på dendirekta fråga som jag ställde. Bestrider arbetsmarknadsministern bestämt attregeringen avsiktligt har legat lågt för att förhindra anställning inom denenskilda sektorn? Det skulle vara mycket nyttigt att få ett klart svar på denfrågan. Om åtgärder mot arbetslösheten Överläggningen var härmed avslutad. 5§ Svar på fråga 1983/84:273 om åtgärder mot arbetslösheten har frågat mig vilkaåtgärder regeringen avser att vidta för att hindra en ytterligare ökning avarbetslösheten och för att i stäUet kraftigt minska antalet arbetslösa. Bakgrunden till frågan är att enhgt konjunkturinstitutetsdecemberbarometer planerar företagen betydande minskningar av sin arbetsstyrkaunder . Jag vill först erinra om att sysselsättningsfrågorna harstått i centrum för regeringens politik alltsedan regeringsskiftet hösten 1982.Devalveringen Om åtgärder mot arbetslösheten och krispolitiken syftar till att häva obalanserna i densvenska ekonomin och att på trygga den fulla sysselsättningen. Dettar emellertid tid innan denna politik medför en ökad efterfrågan påarbetskraft. är det därför nödvändigt med storaarbetsmarknadspolitiska insatser för att dämpa arbetslösheten. Regeringen redovisade i sin proposition om särskildasysselsättningsåtgärder för /84 de extra insatser som skallvidtas denna vår. Såväl ungdomslagen som rekryteringsstödet gäller frän den 1januari . Efter vad jag inhämtat så klarar man ute i länen att ta hand omde ungdomar som berörts av ungdomslagen. Rekryteringsstödet har precis börjatatt verka, och det är ännu för tidigt för att den stödformen skall ha hunnit gefullt utslag. Genom rekryteringsstödet har industrin och övriganäringslivet nu sin chans att bidrag till lönekostnaden tidigareläggabehovet av nyanställningar. Den möjligheten utgår jag ifrån att man kommer attutnyttja. De tvä besluten - och - omtidigareläggning av statliga investeringar samt beslutet om särskilda insatserinom den kommunala reparations-, ombyggnads- och tillbyggnadssektorn och inomturistområdet kommer att ge ytterligare 5000-6000 arbetstillfällen. Jag vill också peka pä att konjunkturinstitutetsseptemberbarometer räknade med ett sjunkande antal anställda under fjärdekvartalet 1983. Så blev det visserligen också, men inte alls i den utsträckningsom förutsågs. Detta kan tyda på att även decemberbarometern är alltförpessimistisk. Enligt länsarbetsnämndernas bedömning avsysselsättningsutvecklingen förväntas en sysselsättningsökning under andrakvartalet 1984, och bedöms rekryteringen få en sådanomfattning att arbetslösheten kan komma att minska i en något mer betydandeutsträckning. För industrin gäller att orderingång och produktion fortsätteratt förbättras, men fortfarande finns emellertid outnyttjad kapacitet. Varslenom uppsägning och permittering ligger nu betydligt under nivån för ett årsedan. Inom såväl som AMS finns en högberedskap för att gå in med ytterligare åtgärder om sysselsättningssituationenhastigt skulle försämras. 10CARL-HENRIK (vpk); I finansplanen räknar regeringen med en vissökning av sysselsättningen och en minskning av arbetslösheten , dettatrots att den statliga sektorn beräknas få minskad sysselsättning. Inomindustrin väntas enligt både finansplanen och nationalbudgeten ökadsysselsättning. visar det sig emellertid att enligt den senastekonjunkturbarometern för industrin räknar företagen i stället med enytterligare nedgång i sysselsättningen . Detta varden omedelbara anledningen till min fråga. Hur går regeringens prognoser ihopmed uppgifterna i konjunkturbarometern? Jag tackar för svaretmen finner det inte övertygande. Det finns risk för en ytterligare ökning av arbetslöshetenunder detta år. Beslutsamma åtgärder måste sättas in för att förhindra detta.Regeringens ensidiga satsning på exportindustrin löser inte problemet. Men dethandlar också om en långsiktig politik för att kraftigt minska antaletarbetslösa. Det handlar inte bara om att bekämpa konjunkturarbetslöshet.Sverige har fått en permanent massarbetslöshet, en stor klassav utslagna, som bl. a. omfattar många ungdomar. Att de problemen löses är enförutsättning för en sund samhällsutveckling. Inom fackföreningsrörelsen finns det nu en stark oro förden nuvarande utvecklingen, och stark kritik riktas mot regeringen för attåtgärderna mot arbetslösheten är otillräckliga. Låt mig erinra om några uttryckför detta. De visar också att det finns problem på andra håll än inomindustrin. Arbetslösheten bland medlemmaruppgick fill över 30000, vilket innebären ökning med 7 000 påett är. Av de arbetslösa inom är kvinnor. Även inom slårarbetslösheten rekord. var 13600 byggnadsarbetare arbetslösa,eller av hela kåren. Nafionalbudgeten räknar med fortsatt nedgång i sysselsättningen inom byggnadsverksamheten . har i ett brev till regeringenkrävt bl. a. en utvidgning av det s. k. ROT-programmet. I senaste numret av kritiseras regeringenhårt för att den inte gjort något för att möta kravet på erisysselsättningsbudget. arbetslöshetskassor håller på att knäckas,påpekar man, och man kräver att kostnaderna för arbetslösheten skall omvandlastill att avse fasta arbeten. Måste inte regeringen dra några slutsatser av denna kritikfrån fackföreningsrörelsen, , i stället för att visa upp denoptimistiska bild som presenterats här ? När får vi den helt nödvändigakraftiga minskningen av arbetslösheten i vårt land? Om åtgärder mot arbetslösheten Ett område som jag tycker det finns anledningatt se på med stor oro och som nämnde är byggmarknaden.Vi vet att arbetslösheten där är mycket omfattande, och vi har många dystrarapporter från olika delar av landet när det gäller byggsysselsättningen.Därför arbetar vi inom regeringen intensivt med byggfrågorna, bl.'a. i denspeciella arbetsgrupp där företrädare för fyra berörda departement ingår. Vihar också kontakter med bl. a. de fackliga organisationerna. Jag har f. ö. suttit tillsammans medrepresentanter för regeringen och flera olika förbund från LO-sidan och konkretdiskuterat en rad olika sysselsättningsprojekt. Det är pä det sättet som viarbetar och som vi förbereder olika åtgärder. Regeringen gör bedömningen, bl. a. mot bakgrund av deuppgifter som vi får från arbetsförmedlingarnas kontakter med företagen och utepå fältet, att vi kan räkna med en minskad arbetslöshet och en ökadsysselsättning . Men naturligtvis har regeringen en önskan att uppnådet som nämnde, nämligen att kunna omvandla det passiva Om sex timmars arbetsdag arbetsmarknadsstödet i form av den kontanta ersättningentill aktiva åtgärder. Steg för steg försöker vi att finna nya former för det.Vi måste utforma de praktiska åtgärderna innan vi kan avskaffa det kontantastödet. Ungdomslagen är ett praktiskt exempel på hur vi arbetar. Vår strävan äratt efter hand finna nya former. Sysselsättningen är den fråga som är viktigast för oss.Den arbetslöshet som vi har är på intet sätt fillfredsställande -självfallet inte. 12 (vpk): Jag har ingenting emot det som Anna-GretaLeijon nu har sagt. Det visar ett intresse för frågan som jag redan förutvisste att hon har. Men det är ett faktum att utvecklingen inte tyder på att vigår mot bättre tider när det gäller arbetslösheten. Vi har fått en stark ökningav bolagens vinster och en stark uppgång på aktiebörsen, men vi har inte fåttnågon nedgång i arbetslösheten. Tvärtom ökar, som jag sade, arbetslöshetenstarkt inom och , två stora förbund. Inom industrin räknarman, enligt den konjunkturbarometer jag nämnde, med en minskad sysselsättningoch en ökad arbetslöshet . Det visar att man inte får slåsig fill ro, utan snabbt måste vidta nödvändiga åtgärder. Att, som bl. a.Byggnads aktualiserat, utvidga ROT-programmet så att det också gäller landstingoch kommuner tycker jag är en av de åtgärder som borde vidtas. Men naturligtvis måste man också vidta åtgärder som är avmer långsiktig karaktär. Vi måste få ett verkligt nationelltindustrialiseringsprogram i samhällelig regi. Vi måste få en sådan ordning attden tekniska utvecklingen styrs av de lönearbetande. Vi måste få ett omfattandeprogram för den offentliga sektorns utbyggnad och förbättring. Vi måste få enallmän arbetstidsförkortning - i första hand , sedan till sex.Och vi måste få en reformering av den nuvarande arbetsmarknadspolitiken. Allade åtgärderna är nödvändiga, och vi måste börja genomföra dem. Överläggningen var härmed avslutad. 6§ Svar på fråga 1983/84:286 om sex timmars arbetsdag har frågat statsministernvilken uppfattning regeringen har i frågan om sextimmarsdagen och från vilkautgångspunkter den kommer att bearbetas. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Regeringensuppfattning är följande. Sex timmars arbetsdag är ett långsiktigt mål. Det har iSverige rått stor enighet om att arbetstidsförkortningar är ett sätt attutnyttja ett ökat standardutrymme. De har därför genomförts utan motsvarandeneddragning För att kunna genomföra sådan arbetstidsförkortning krävs följaktligenatt produktionen och produktiviteten ökar. Dessa förutsättningar kan endastuppnås genom kraftfulla ekonomisk-politiska insatser. Iregeringens tilläggsdirektiv fill DELFA, delegationen för arbetstidsfrågor,har jag uttalat att det kan finnas möjligheter att ta ett första steg motkortare arbetstid inom en inte alltför avlägsen framtid. DELFA bör därförbelysa hur ett första steg mot kortare arbetsdag för alla skall kunna tas under1980-talet. av reallönesänkningar ser vi nu en möjlighet viss reallöneökning . Det är emellertid, enligt regeringenssynsätt, arbetsmarknadens parter som i första hand måste avgöra i vilken taktdet långsiktiga målet om en förkortning av den dagliga arbetstiden kan nås ochhur generella arbetstidsförkortningar skall vägas motandra arbetsfidsre-formeroch mot andra standardförbättringar. DELFA kan i detta sammanhang bistå såvälregeringen som de polifiska partierna och parterna på arbetsmarknaden medunderlag för bedömningar i olika arbetstidsfrågor, bl. a. vad gäller frågan omförkortad daglig arbetstid. Jagär övertygad om att vi går mot kortare arbetstider . Jag är däremotinte säker på att vi ensidigt skall läsa oss för förkortningar av den dagligaarbetstiden. Vi bör också sträva efter att skapa möjligheter till en ökadvalfrihet vad gäller arbetstiden, så att individerna från tid fill annan, inomvissa gränser, kan välja hur de vill arbeta. 1 samband medarbetskraftsundersökningarna () genomförs f. n. på uppdrag av DELFA enundersökning om de arbetandes inställning till arbetstidsfrågorna. En radförsök med flexibla arbetstidslösningar pågår f. n. på olika ställen runt om ilandet. Genom AKU-undersökningen och de olika försöksverksamheterna kommer viatt få ett bättre underlag för bedömningen och ställningstaganden när vi skallforma den framtida arbetstidspolitiken. 14 (vpk); "6-timmarsdagen kan komma fortare än vi anar, förmodligen redan på1990-talet, säger , framtidsminister i regeringen och ordförandei det socialdemokratiska partiets programko-mitté. Attinföra sex timmars arbetsdag är en stor operation, säger landets finansministerKjell-Olof till A-pressen . - Det tar och kräver enkraftig produktionsökning och en betydande folkomflyttning. - Jag förstår faktiskt inte vadFeldt menar på dén här punkten, säger därefter tillStockholms-Tidningen.' Vilken soppa!" Dettaär ett citat ur nr 3 och underlag till minfråga. Lägg därtill den programförklaring som arbetsmarknadsministern nu hargett för regeringens del i arbetsmarknadspohtiken, så är förvirringenegentligen total men ändå på sätt och vis klargörande, för man har ju gettframtidsministern en riktig läxa. Han har gjort sitt. Han har spelat rollen somden framsynte radikale regeringstalesmannen. Men när det verkligen blir Om sex limmars arbetsdag allvar, gäller inte hans ståndpunkter längre. 1 det här läget borde en arbetstidsförkortning vara direktmöjlig, med tanke på arbetsmarknadsministerns utgångspunkter. Det gällernämligen att ha råd med en sådan standardhöjning. blev det bekantatt lönerna i ligger väldigt lågt. Det handlar alltså omproduktionskostnaderna vad gäller arbetskraften. Vi ligger på trettonde plats.Från den utgångspunkten kunde vi ha råd med både reallöneökningar och enarbetstidsförkortning. Men f. n. är det inte möjligt i socialdemokratinsSverige. Där är det arbetsmarknadens parter som bestämmer. Arbetsgivarna ochregeringen i skön förening har bestämt att lönekostnaderna inte får öka. Såvittjag förstår blir det stopp här. Det helt avgörande är emellertid att bakom motiven för enarbetstidsförkortning finns stora problem. Det handlar om jämlikhetsfrågan,förhållandena när det gäller barnen och familjen, fritiden som skall utnyttjaspå ett riktigt sätt och möjligheterna att delta i den demokratiska processen.Vidare gäller det att kunna förhindra den utslagning och den utsortering som är omfattande. En arbetstidsförkortning skulle kunna ge fler jobb i en fidav stor arbetslöshet. Dessutom skulle den vara en gigantisk fördelningspolitiskreform. Om regeringen tar så lättvindigt på arbetstidsfrågan, hurgår det då med de problem som ligger bakom kravet på sextimmarsdagen? Det är juden stora frågan i det här läget. Vad händer om regeringen inte tar tanken påsextimmarsdagen på allvar? I stället låter man framtidsministern,finansministern, statsministern och ibland också utrikesministern diskutera denhär frågan under total förvirring. Sedan skall arbetsmarknadsministern läggaallt till rätta på det vanliga sättet, utan att prioritera arbetstidsfrågan. 15Arbetsmarknadsminister : Herr talman! Jag tycker att Lars-OveHagberg ganska bra visade på de olika utgångspunkterna i den här debatten. Justdärför att man har så olika utgångspunkter för önskemålen när det gällerförkortad arbetstid kan debatten te sig ganska förvirrad.