prot · G709144 · 1983-12-31 00:00:00 — Vad jag sade tidigare var att vi kan undvika att brytatorvfyndigheter med höga uranhalter. Däremot vill jag upprepa det jag tidigaresade om vyrmetanmetoden - som innebär att vi tar miljarder bakterier till hjälpoch låter dem frigöra energin i mossen. Vi kan sedan sortera dem i bmnnarna ochfå ut metangas. Där har vi en ren och fin energikälla. Detfinns alltså goda möjligheter - det hävdar jag med bestämdhet - att utnyttjaden del av våra torvfyndigheter som fordras för att vi skall kunna fylla denenergipåse som vi med en effektiv energianvändning behöver. Centernhar sagt mycket klart nej till svensk uranbrytning, så deri frågan var ganskaonödig. Vi har sagt nej därför att i varje fall traditionell uranbrytning ärförknippad med enormt stora hälso- och miljöproblem. Det beskrivs kanske bästav att det finns ett antal stater i och någon i som har stiftatsärskild lag med förbud mot uranbrytning - beroende på att man inte kan klaradenna brytning på acceptabla villkor. Dessa stater har upplevtskräckpropagandan när det gäller uran som något mycket verkligt -och man harvarit beredd att ta konsekvenserna av det och i lag förbjuda brytning. Jagtror att det är litet farligt att, som gör, försöka nonchaleradessa från mänsklig synpunkt viktiga och svåra problem. Vi har all anledning att nyttja våra inhemskatillgångar av energi. Vihar klart prioriterat - jag säger det återigen - skogoch annan typ av biomassa före torv. Vi är nu liksom fömt beredda att fylla påmed den kvantitet torv vi behöver och göra det på miljövänligaste möjliga sätt. 35 () replik: Jag vill bara kommentera beskyllning att jag skullenonchalera problemet. Jag vill hänvisa till det arbete som har utförts undermånga år såväl i som i Studsvik. 36 (vpk): I en motion, nr 861, har vpk tagit upp statens vattenfallsverksorganisation och roll i energipolitiken mot bakgrund av dess nya organisation.Vi ifrågasätter den utökade energipolitiska roll som nu får genomomorganisationen. Vihar tidigare framfört kritik mot roll i energipolitiken. Den harvarit alltför stor, och har enligt vår mening agerat alltförsjälvsvåldigt i energipolitiken. Det är knappast någon överdrift att påstå attVattenfall i stor utsträckning har fått bestämma huvudinriktningen för SverigeselpoUtik . Vattenfallsposition som landets ledande producent och distributör av elenergi styrnaturUgtvis verkets agerande i energipolitiken. tjänar på att detslösas med elkraft och verkar därför för att elförbrukningen på olika sättskall öka. Genom stora inflytande över elpolitiken har satsningarpå hushållning med elenergi och på effektivare elanvändning försummats ochförsvårats. Det ökade ansvar för hela energipolitiken som fått genomomorganisationen medför att riskerar att bygga fast sig i ett sårbartoch dyrbart elberoende som energihushållningen kan komma attbromsas. En sådan utveckling av energipoUtiken kan vi inte stillatigandeacceptera. Vpkhar tillsammans med följt upp dessa frågor i reservationerna 4 och 5till det betänkande vi nu behandlar. Vi har där tagit upp att det är angelägetatt inte får medverka till att öka elberoendet och försvårakärnkraftsavvecklingen. Vihar vidare understrukit nödvändigheten av att möjligt återgå till ettelförsörjningssystem som har vattenkraften som baskraft. Vid körning sombaskraft kan man uppnå en jämn och hög verkningsgrad i vattenkraftverken.Mycket talar för att huvuddelen av elvärmen kan awecklas medkärnkraften. Därigenom kan vattenkraften åter bli baskraft i det svenskaelkraftssystemet och verkningsgraden i kraftverken öka betydligt. Exempel på negativa påverkan på landets energihushållning harvi anfört i tidigare debatter. Jag skall nu bara erinra om några. Vattenfallhar med sin elpolitik förhindrat tillkomsten av kommunala kraftvärmeverk.Vattenfall har ställt personal till förfogande för att ingå i sekretariaten istatUga energiutredningar, t. ex. konsekvensutredningen, elanvändningskommitténoch vattenkraftberedningen. Därigenom har man kunnat påverka dessa utredningar.Resultatet har bl. a. varit överdrivna elprognoser och underskattade kostnaderför elproduktion jämfört med kostnadema för effektivare elanvändning. Detta hari sin tur lett tUl rådande elöverskott, som medfört att kärnkraftennedreglerats och vatten spillts förbi befintliga vattenkraftverk på grund avsvårigheter att finna någon som helst avsättning för elöverskottet. Vattenfallssjälvpåtagna roll som pådrivande energipolitisk aktör har fått uttryck i enomfattande opinionsbildning i form av gratistidningar till landets hushåll samtpresskonferenser och TT-meddelanden som ordnas av Vatten- fall i energipolitisktsyfte och vilkas innehåll - vill jag påstå - ofta strider mot den av riksdagenfastlagda energipolitiken. Vpkanser att det finns starka skäl för att ompröva utvidgaderoll i den svenska energipolitiken. Vi vill ifrågasätta ökadesatsningar på strategisk planering, opinionsbildande informationsverksamhetoch utvecklingsverksamhet samt det ökade engagemanget i den kommunalaenergiplaneringen. Vi anser att i stället skall koncentreraverksamheten till drift och förvaltning av sina kraftverk samt tilleldistribution. Inte minst händelserna med flerabetydande elavbrott visar att kan ha svårt att klara av sinhuvuduppgift, nämligen att garantera en fungerande eldistribution. Eftersomdet på grund av det ökade elberoendet är av största vikt att eldistributionenfungerar, är det mycket angeläget att får möjlighet att koncentrerasig mer på denna viktiga uppgift i stället för att som splittra upp sinverksamhet på snart sagt alla områden inom energipolitiken. Vattenfallsengagemang i den kommunala energiplaneringen är egendomUg och synes syfta tillatt öka landets elberoende. Även i det fallet torde exempelvis, som vi haranfört och utvecklat i vår motion, vara en lämpligarehuvudman för detta slag av verksamhet än . Vi har i vpk-motion 861 bl. a. angett några konsekvenser av vårtsynsätt, som jag här mycket sammanpressat har försökt redovisa. Vi har kommitfram till att det borde leda till att Planering skärs nedmed , att Utveckling förs över till , att s. k. informationsverksamhet begränsas kraftigt,att engagemang i den kommunala energiplaneringen awecklas snabbtoch att en översyn av med ca 2 300 anstäUda bör göras. Vpkhar i sin motion och i reservation 15 föreslagit ökade satsningar förvattenfallsverket med tyngdpunkten lagd på drift och förvaltning av Vattenfallskraftverk och på eldistribution. Man skall inte som splittra sin verksamhetpå i stort sett alla områden inom energipolitiken. Vi vill därför attregeringen skall utarbeta förslag till sådana förändringar som jag härhar nämnt. Tillsist några kommentarer till vpk-förslagen och reservation 60 angåendevindkraften och ett statligt vindkraftsprogram. Vindkraftsutbyggnaden har sombekant stoppats, och tidigare tillgängliga resurser för en fortsatt utbyggnadfinns i stort sett inte längre kvar. Erfarenheterna av vindkraften i Näsuddenoch Maglarp samt i andra länder är i många fall så positiva att något tvivelinte längre borde råda om att en ordentlig satsning på vindkraften skulle varaett betydelsefullt bidrag i vår framtida energiförsörjning. Deneffekt- och regleringsreserv som vattenkraften mer och mer fått överta rollenav är inte bra. Den betyder ofta ett irrationellt och olönsamt sätt att klaraproblemen vad gäller vår elförsörjning. Inte minst i det samman- hanget har vindkraften Uksomproduktionen i mottrycksverk stor betydelse. Jag yrkar bifall tillreservationerna 4, 5, 15 och 60. Jag får meddela att anslag om kvällsplenum nu haruppsatts. 38 (): I näringsutskottets betänkande nr 30behandlas också motion nr 1027 om ett vågenergiprojekt på , vilken harundertecknats av , i och mig. Vi har påtalat att i ochGotlands kommun i två omgångar gemensamt har lämnat ekonomiska bidrag till ettforskningsprojekt vid Chalmerstekniska högskola. Även har ekonomiskt medverkat vid förstudier avdetta projekt. Projektet har syftat till att klarlägga förutsättningarna föratt genomföra vågenergiförsök vid Gotlandskusten, och man har konstateratatt skulle efter svenska förhållanden vara väl lämpad för ettfullskaleprojekt. Jag vill gärna inledningsvis klargöra att det gäller här iförsta hand att ta till vara de framtida exportvärden som kommer att ligga iden industripolitiska satsning som ett förverkligande av projektet skulle innebära. Under utredningsarbetets gång har kontakter knutits medSvenska , som har utvecklat en prototyp vilken man nu är beredd attbygga och i ordets verkliga mening sätta i sjön i full skala. För att detta skall kunna förverkligas krävs emellertidpengar. Vi kan konstatera att det egentligen är unikt att kommun ochlänsstyrelse går in med pengar på det sätt man gjort här när helautvecklingsprocessen skett i . Detta bör enligt min mening tillmätasett visst värde och visar på ett klart intresse från gotlänningarnas sida attmedverka till att detta försök blir verklighet. Vi menar att vissaförutsättningar redan finns på när det gäller alternafiva energikällor.Vi har de båda vindkraftverken på , och har en uppbyggdorganisation för att ta hand om även denna anläggning. har ocksåforskningspengar funnits att tillgå. Men för att gå vidare just nu finns ingasjälvklara finansieringsvägar. När nu industriministern i propositionen om svenskhavsresursverksamhet klart uttalar att finansiellt stöd skall kunna lämnas tillmyndigheter för utveckling av referensanläggningar, har vi i motionenföreslagit att borde komma i åtnjutande av sådant stöd för attkunna realisera vågenergiprojektet. Även om den alternativa energikälla som vågkraften utgörhar begränsad betydelse för den svenska energiförsörjningen, kan det förGotlands del med vårt avskilda läge ha betydelse med ett energitillskott på 1-2MW. I ett internafionellt sammanhang kan dock vågkraften i vissa fall komma attvisa sig vara konkurrenskraftig. Vi vet att andra länder med öar, som ligger så till attöverföring av elström via kabel exempelvis är en omöjlighet, också arbetar medförsök med olika vågenergiprojekt.Men inget av dessa försök har kommit i närheten av det kilowattprissom den svenska prototypen kunnat prestera. Den har dessutom visat sig fungeraväl vid alla förekommande väderlekstyper, vilket tyder på stor driftsäkerhet. Därför är det viktigt att vi kommer i gång med dennareferensanläggnng, så att inte andra länder kommer före. Utskottet säger sigockså vara medvetet om betydelsen av en inhemsk referensanläggning vidinternationell marknadsföring. Vi menar att detta projekt skall ses i förstahand som en industripoiitisk satsning, och av den anledningen kunde man kanskeväntat sig att utskottet klarare uttalat sig för ett förverkligande. Utskottet har tagit reda på att energiforskningsnämndenkommer att påbörja en teknisk utvärdering av ;s vågenergiprojekt.Låt mig då upplysa om att denna studie allaredan är i gång och att den sker isamarbete med . Utskottet pekar också på ett antal tänkbaraindustriella intressenter och också möjligheter till finansiell medverkan. Mot bakgrund av den positiva inställning som ändå kommertill uttryck i utskottsbetänkandet hade det varit värdefullt om i daghade gjort ett uttalande i samma riktning. Det finns anledning för regeringenatt seriöst och positivt pröva kommande anslagsframställningar på dettaspeciella område, och då hade det varit en styrka med ett sådantriksdagsuttalande. får vi alltså,nöja oss t. v. medutskottets skrivning. Jag noterar att ledamöter har avgivit ettsärskilt yttrande till förmån för de i motionen framförda synpunkterna. Jagskall avstå från att yrka bifall till vår motion men har ändå på detta sättvelat poängtera hur viktig vi anser att denna fråga är. 39TOMMY (vpk): Jag skall uppehålla mig vid två områden i dethär betänkandet: först frågan om statens elektriska inspekfion och sedanfrågan om elskatten. Frågan om anslag till statens elektriska inspektion harkommit att bli något av en följetong i riksdagsdebatten under senare år.Orsakerna härtill är att de olika regeringarna inte ansett att inspektionen börha ett så tilltaget anslag att den effektivt kan utföra de uppgifter somåligger den. har ökat anslagsramarna förelinspektionen i förhållande till regeringens förslag. Så är det också . Det kan finnas anledning att ytterligare, utöverutskottets betänkande, ge några synpunkter och fakta om elinspektionensuppgifter och verksamhet. har till uppgift att utövakontroll och tillsyn över alla i landet förekommande starkströmsanläggningar,alltså sådana anläggningar som kan vara farliga för person eller egendom. Inspektionen är uppdelad på fem distrikt med f. n. enpersonalstyrka om totalt 35 personer. 20 av dessa är handläggare, dvs.inspektörer. Det är alltså 20 personer som har sådana kunskaper ocherfarenheter att de kan inspektera våra anläggningar. Låt mighär ge några siffror som vägledning när det gäller vilken omfattningdessa anläggningar har. Elförbrukningen beräknas uppgå till 112TWh, dvs. 112 miljarder kWh. Av detta är ungefär hälften att hänföra tillindustrin. Det är alltså en mycket omfattande elförbrukning vi har i dettaland, en förbrukning som inte i sig enbart är av godo. El för uppvärmning ärexempelvis inget effektivt utnyttjande av energi. Antalet förbrukare är ungefärligen följande enligtElverksföreningens statistik : - Industrier somär högspänningsabonnenter uppgår till i runda tal 3 000. - Industrier somär lågspänningsabonnenter uppgår till ca 50 000. - Vi har ca 150000 lantbruk. - Vi har ungefär21 000 gas-, värme-, vatten- och avloppsverk. I detta inräknar man också kärn-och kolkraftverk. Till detta bör läggas ungefär 3,3 miljoner bostadshus och400 000 övriga abonnenter. Distributionen är uppdelad på närmare 2 000 mottagnings-och fördelningsstationer och liknande. Ungefär 120 000 nätstationer ingår inätet. Ledningsnätet som inspektionen har att utöva tillsyn på uppgår till ca24 direktjordad ledning mellan 400 och 130 kilovolt, 75 000 kmhögspän-ningsledning mellan 20 och 3 kilovolt och ca 100 000 kmlågspänningsled-ning. Jag har velat ge dessa siffror för attunderstryka vikten av en väl utvecklad tillsyn och kontroll av våraelanläggningar. Som var och en borde förstå innebär 20 inspektörer en alldelesför liten potential för att inspektionen skall kunna fullgöra sinaförpliktelser. Inte ens 25 inspektörer, vilket vi föreslagit i motioner, ärtillräckligt för att hålla den erforderliga tillsynen. Men vi har ansett attdet är viktigast att inspektionen ges de resurser som den kan användaoch som den enligt tidigare beslut skall ha i vad avser inspektörer. För att göra en jämförelse med ett av våra grannländer,, kan jag nämna att man där enligt uppgift har ca 400 inspektörer tillsitt förfogande. Det är en påtaglig skillnad. Jag menar dock inte attambitionen skall vara att vi skall ha 400 inspektörer eller fler i , menjag tror att det är viktigt att framtidens elsäkerhet ses över på ett sätt sominnebär att vi ökar - och inte sänker - vår elsäkerhet. Och detta bör ske inomramen för nuvarande system med en fristående elektrisk inspektion. Jag vill understryka vad utskottet skriver i betänkandetom att "det är väsentligt att den verksamhet som bedriver för att främja säkerheten i samband med framställning,överföring och användning av elektrisk ström kan utföras på ett effektivtsätt. Vid sin beredning av ärendet har utskottet kommit till slutsatsen attstatens elektriska inspektion med nuvarande personalstyrka och arbetsuppgifterinte har möjUghet att bedriva verksamheten med en så hög ambitionsnivå som ärönskvärd från bl. Det är braatt detta sägs under full enighet i , så att fortsättningen förinspektionen inte innebär förnyade försök från regeringen att strypa Nr 144 "'g'' Onsdagenden Vad somdäremot gör mig något konfunderad är vad som sägs litet längre i f- qoa fram ibetänkandet - visserligen endast i förbigående, men jag vill ändå Det jag avser är att utskottet räknar med möjlighe- p ,, terna avgiftsfinansiering av delar av verksamheten. Jag tror att det är Den leder lätt till att elsäkerheten kommer i kläm, för om någon skallbetala för en inspektion, finns det stora risker för att inspektionen inte Förbrukaren drar sig i varje fall för att en inspektion av en slitenanläggning kommer till stånd och undviker att begära en sådan. Det finns de som brukar likna elinspektionens verksamhetvid trafikpolisens. Inspektionen tillämpar vid sina besök på anläggningarstickprovsmetoden, ofta utan att ha en anmälan eller liknande om enanläggnings kondition. Skulle man avgiftsfinansiera detta, innebär det attinspektionen först skulle besöka den ansvarige för anläggningen och tala om attnu skall vi inspektera er anläggning, och detta kommer vi att ta si och såmycket betalt för. Det är här liknelsen med trafikpolisen kommer in. När enbilist blir stoppad exempelvis i en trafikkontroll och avkrävs en alkotest,skulle polisen presentera en räkning för vad denna test kostar. Detär en något orimlig tanke som omsatt till elinspekfionen skulle få sammaohållbara konsekvenser. Jag antar att den utredning som pågår kommer att visaatt det inte går att avgiftsfinansiera säkerheten. Det gensvar som vår motion erhållit såväl från sådanatunga instanser som , Svenska elektriska kommissionen,och m. fl. som frånutskottet visar klart att det är nödvändigt med bedömningar som grundar sig påkunskaper och erfarenhet och inte på ett tyckande när det gäller denna typ avfrågor. Utskottet föreslår enhälligt att motionen helt bifalls, varför jagsjälvfallet inte har något ytterligare yrkande i denna fråga. Jag skall nu övergå till att beröra frågan omskatt på viss elkraft. Det är utan tvekan så att stora vinster görs i de äldrevattenkraftverken . Produktionskostnaderna är ofta så låga som perkilowattimme, medan försäljningspriset ligger på eller mer. Riksdagenbeslutade om en skatt på per producerad kilowattimmepå äldre vattenkraftverk. I kärnkraftsomröstningsdebatten var de flesta ense om attövervinsterna i vattenkraftsproduktionen borde dras in till samhället. 2 öremotsvarar dock dåligt indragningen av dessa "övervinster". Vpkföreslår därför en produktionsavgift orn på devattenkraftverk som är äldre än och som har en installerad effekt över1,5 MW. Vi menar att 4 av dessa bör gå fillbaka till de regioner där deberörda vattenkraftverken ligger. På så vis skulle vissa regionala initiativkunna förverkligas för att möta bl. a. de stora problem för basnäringarna somdär finns. Dessa skulle tjäna bl. a. sysselsättningen i de regioner som intehar någon av all elproduktion som distribueras söderut. På sammasätt menar vpk att en importavgift måste införas för att stoppa 59 missbruketatt låta vatten flyta genom de svenska vattenkraftverken utan att ta till varadetsamma och i stället importera elkraft från exempelvis . Detta ägde sombekant mm , och motivet var enbart företagsekonomiskt. I stället föratt betala i skatt per producerad kWh importerade man elenergiskattefritt från . Detta är en samhällsekonomisk förlust som måstestävjas. Det bästa sättet att göra detta på är självfallet att införa enimportavgift av samma storlek som skatten eller produktionsavgiften för deninhemska produktionen. Det avtal som utskottet hänvisar till inger enligt vårtförmenande inget förtroende, då det bl. a. var ett företag i denna grupp-dessutom samhällsägt - som gjorde dessa överföringar. Jag yrkarbifall till reservationerna 16 och 18. 40ERIK (): Jag vill tacka näringsutskottet för visatintresse för min motion 1983/84:2573. Utskottet har dock helt ägnat sig åt att penetrerakärnvärmereaktorns betydelse och funktion - något som jag endast nämnt i minförsta att-sats. Betänkande 1983/84:30 om energipolitik borde enligt min meninguppta till behandling nu använda energikällor, och då anser jag detoförståeligt att utskottet helt förbigått torvens betydelse både i ekonomisktavseende och i miljöavseende. Efter allt som skrivits ommyrarnas betydelse som naturmiljöer är det ofattbart att man plötsligt och i såstor skala börjat exploatera myrar genom torvbrytning utan att först göra ennoggrann planering med hänsyn till naturvärden, tillgång på brytvärdig torv,transportavstånd, torvbrytningens inverkan på angränsande mark osv. Våra torvtillgångar har skapats under loppet av tusentalsår, och en brytning av torven innebär att myrarna som ekosystem oåterkalleligtutplånas. Myrarna tjänstgör som ett filter för vårt grundvatten, som rinnervidare i diken, bäckar, åar och älvar. Torvmossarnas roll i det ekologiskasystemet är inte utredd. Vi vet att myrar och andra våtmarker har en speciell floraoch fauna. I vår flora är av kärlväxterna mer eller mindre starkt bundnafill myrar. En stor del av vår fågel-, insekts- och groddjursfauna är beroendeav myrarna. Internationellt sett är våtmarkernas växter och djur hotade. Europarådetförsökte väcka världsopinionen genom att utlysa en våtmarkskampanj och genomatt proklamera som ett internationellt våtmarksår. Myrar är högproduktiva ekosystem och har därför storbetydelse även för djurarter som inte är speciellt knutna till våtmarker. Hareoch klövvilt är t. ex. i hög grad beroende av myrar som betesmark.Skogsfågelhönorna är beroende av betet på myrarna för sin äggproduktion tidigtpå vårarna, och deras kycklingar har stor nytta av myrarnas produktion avinsekter. I jakt-och viltvårdsberedningens betänkande konstateras; "Utdikning av våra våtmarker påverkar i hög gradviltets livsbetingelser. Ört- och lövvegetation, särskilt i våtmarkernaskantområden, utgör värdefullt viltfoder och insektslivet gagnar mångafågelarter." Med dessa ord har jag velat fästa uppmärksamhet påtorvmossarnas betydelse och hoppas att dessa kommer med i energi- ochmiljödebatten. Jag ber att få yrka bifall till moderatasamlingspartiets samtliga reservationer. Jag skulle avslutningsvis vilja göra ett parkommentarer till den debatt som förts , som jag svarar på någrafrågor som ställts. Då vill jag gärna börja med att med stor glädje konstateraatt det som jag underströk inledningsvis har visat sig hålla även i dennadebatt, nämligen att det på de flesta väsentliga punkter nu råder stor enighetom energipolitiken. Vi har möjlighet att diskutera sakfrågorna och de konkretaproblemen i en mycket konstruktiv anda. En och annan har sagt att det här skulle bero på att hanseller hennes parti har fått fullt genomslag för sina idéer. Jag skulle för föredra att vi uttrycker oss så, att vi alla har kunnat konstatera attmånga av våra idéer nu fått genomslag. Vad som hänt när stridens hetta lagt sigär att vi fått möjlighet att konstatera att vi på många punkter faktiskt hargemensamma uppfattningar. Det har vi nog haft tidigare också, men det har intevarit möjligt att i stridens hetta redovisa detta. Kanske har vi inte hellerlyssnat tillräckligt på varandra. En sak är i alla fall klar, och det är att det har sinbetydelse att vi har en regering som är överens om tagen och som kan söka bredförankring i . En viktig faktor som bidrar till att det är så här ärockså att vi försöker ge klara och långsiktiga besked om de spelregler somskall gälla pä detta område. Mycket av vårt arbete har ägnats åt det, både principiellt och i praktisk handling. Då ärdet viktigt att vi håller fast vid just den överenskommelse som slöts i sambandmed folkomröstningsbeslutet. Det är bl. a. i detta perspektiv som den här, somjag tycker, vid det här laget litet egendomliga diskussionen om Secure måsteses. Vi måste konstatera att det här har getts klara och raka besked både föreoch efter folkomröstningen. Det finns fyra partier som har en alldeles klaruppfattning i denna fråga. Det har deklarerats i , det har deklareratsav regeringen, och jag har gjort det själv vid många tillfällen på regeringensvägnar. Jag betraktar det mot den bakgrunden, dvs. att det finns fyra partiersom har en klar uppfattning i frågan, som uteslutet att någon kommun skullekomma på idén att införa Secure i sitt system. Jag vill för min del bestämthävda att det är viktigt att vi nu håller fast vid folkomröstningsresultatetoch arbetar vidare för att utveckla ny teknik som på ett bra sätt kan klaravåra energibehov .