prot · G709138 · 1983-12-31 00:00:00 — De säger alltså att de fortsätter som tidigare tillsriksdagen ändrar lagen. Jag tycker att detta är ett så klart uttalande, att viborde ta fasta på det. Arbetsmarknadsministern borde ta fasta på det, eftersomdet finns risk för att detta kan vara ett hot mot seriösa enmansföretagare. DetviU väl varken arbetsmarknadsministern eller någon annan här i kammaren, antarjag, att det skall vara. Fårman inte sin vilja igenom hos Målar-ettan t. ex., när man vill fösa utenmansföretagarna och man inte kan tillämpa vetoregler och annat, då blir detblockad. Man hotar att stoppa ett hotellbygge bara några kvarter härifrån föratt få bort en liten strukturmålare. Det är alldeles uppenbart att detta ärmissbruk, . Det är möjligt att vi, fömtom de skattegeneralklausulersom har lyckats åstadkomma, borde skaffa oss en generalklausul motfackligt maktmissbmk gentemot enskilda människor. Det börjar nästan verka somom det är nödvändigt. 51Arbetsmarknadsminister : Herr talman! Får jag bara kort säga,apropå det konkreta exempel som nu var inne på, att det handlarom stridsåtgärder i form av en blockad vid ett hotellbygge. Den hade ingentingmed vetorättsreglerna att göra. Den av så förtalade avdelningenoch vederbörande målare är nu helt överens. Det går alltså att lösa sådana härfrågor, bara man visar en vilja från ömse håll. Det här fallet är alltså nuhelt ur världen. Målar-ettan och målaren i fråga är överens om hur man skallhantera dessa problem . 52 (): I sitt svarsäger statsrådet : "Detnu sagda betyder inte att jag inte betraktar det som ett problem om seriösaenmansföretag har svårt att få tillträde till marknaden. Jag anser attEl-ettans agerande i skilda sammanhang - i vart faU tidigare - har gett berättigadanledning till anmärkningar från den synpunkten." Jagvill direkt anknyta till vad NO säger i det brev som jag har citerat; "MBL-förfarandetbör inte få användas för att försvåra verksamheten för företag, om inte detfinns fog för veto. Om så sker systematiskt, såsom tycks vara fallet vad gällerElettan, eller annars i större omfattning synes en lagändring behövaövervägas." Minsista fråga till blir därför: Delar statsrådet den uppfattning somNO här har uttryckt och som i svaret delvis har konfirmerats avstatsrådet? Anf.53 (): Ja, , de har kommit överens. Men på vems villkor harde kommit överens? Och på vems villkor har man klarat förlikningar i andrasådana här fall? Det är naturligtvis den svage som får vika för den starke.Riksdagens uppgift är att skydda de svaga i samhället och upprätthållarättstrygghetsprinciper som gör det möjligt t. o. m. för enmansföretagare attdriva verksamhet. Jaghar här i min hand en kopia på skrivelse tilldepartementet. Bortsett från arbetsmarknadsministerns vilja att visa intresseför de här problemen men en samtidig ovilja att göra någonting för att klara utdem, kan man bara konstatera att när departementet skall ge sitt svar tillnäringsfrihetsombudsmannen, går det inte att göra det på så lösa boliner som idet skriftliga svaret och som vi hört exempel på i debatten. Då måstearbetsmarknadsministern ta ställning till en auktoritets tolkning av vilkamöjligheter som den nuvarande lagsfiftningen ger för facket att missbmka sinmakt gentemot egenföretagare. Överläggningenvar härmed avslutad. 12 § Svar på fråga 1983/84:519 om verksamheten vid Svenska har frågat mig om anledningen till min positiva syn påSvenska :s förvärv av och hur Svenska PetroleumAB:s köp av aktier i kan vara ett steg i riktning mot ett ökatsamarbete mellan och det svenska oljeföretaget . Det ankommer på att ansvara för bolagets Nr 138 verksamhet inom ramen för de mål som fastställts av ägaren. den 'proposition 1983/84:110 om vissa oljefrågor uttalat att det bör stå Svenska 8mai 1984 Petroleumfritt att på affärsmässiga grunder bedriva sin verksamhet på de delar avmarknaden där bolaget bedömer att lönsamhet kan uppnås. Om verksamheten har ansett det affärsmässigt motiverat att genomföra köpet av vid Svenska Petro- SvenskaFina. I ett uttalande har jag framhållit att leumAB förvärv av Svenska Fina ger möjlighet filleffektivisering av vamförsörjning ochdistribution samt till ett utökat utnyttjande av den svenska raffinaderikapaciteten.Jag har ingen anledning att- ytterligare kommentera denna fråga. Beträffandemöjligheterna till samarbete mellan och OK har, enUgt vad jagerfarit, OK erbjudits att förvärva en minoritetsandel av Svenska Finasbensinrörelse. Detta kan ses som ett första steg i arbetet med att utvidgasamarbetet mellan SP och OK. Jag vill också erinra om att förhandlingar nupågår om ett närmare samarbete mellan och OK under ledning avden särskilda förhandlare som utsetts av regeringen. Resultatet av dettaarbete avses redovisas . Anf.55 (); Jag tackarför svaret. Detär intressant att notera att energiministern helt förbigår det faktum att jagfrågat om tre saker. Den första frågan löd: Vilket var skälet tiU att jag intefick svar förra gången jag frågade om samma sak? Då uppgav energiministern attskälet var att det skulle komma en proposition som skuUe beröra detsom jag hade frågat om. Det oaktat anlade energiministern vid en efter avlämnandet av svaret här i synpunkter på detaktuella förvärvet. Detta skedde alltså innan propositionen lagts fram. Detär som sagt intressant att notera att energiministern nu vill förbigå detfaktum att hon förra gången avstod från att svara på min fråga - vilket honfaktiskt gör även . Anledningen måste väl vara att energiministern ärangelägen om att få till stånd ett fullbordat faktum innan en diskussion kommeri gång här i . Energiministern skulle aUtså inte vilja diskutera någotsom man ännu inte beslutat om. EnUgt uppgifter från SPK slöts nämligen avtaletmeUan SP och Svenska Fina , alltså dagen efter presskonferensen. Denfrågan är emellertid mera av formell natur. Mera väsentligt är attenergiministern avböjer att diskutera den här frågan, medhänvisning till att det åUgger SP;s ledning att göra den affärsmässigabedömningen. Jagmåste dock konstatera att energiministern i pressmeddelandet från den 28 febmari uttalade sig i sakfrågan. SP;s verksamhet bedrivs - det kan inte hjälpas; så är det - med statens pengar. Energiministem ser ju till att dessa pengar anvisas. Det är därför angeläget att energiministern svarar i sakfrågan. Vad är det som gör att man, om man slår ihop två mycket dåliga 158 bolag, som har mycket stora förluster, genom dennasammanslagning får ett Energiministern är skyldig mig ett svar på denfrågan, liksom hon är skyldig mig ett svar på frågan varför detta skulle kunnapåverka förhållandet mellan SP och OK. Energiministern vet lika väl som jag attföretagsledningarna för SP och OK lämnade en redovisning, där manmeddelade energiministerns departement att man inte kunde finna någon väg attnå fram tUl ett samgående. Det måste också vara energiministern mycket välbekant att OK över huvud taget inte har något intresse av att äga - som detsägs i pressmeddelandet - av Svenska Finas bensinrörelse - enbensinrörelse som medförde en förlust för Svenska Fina med nästan100 milj. kr. Jag har varit tvungen att upprepa mina frågor fillenergiministern, och jag hemställer verkligen om ett svar i sakfrågan. Jag villinte bli bortviftad som en störande fluga. Om verksamheten vid Svenska Jag tror att har läst mitt svarpå ett onödigt negativt sätt. Jag har svarat på alla tre frågorna, och jag harockså - tvärtemot vad som påstås i fråga - i propositionen tagitupp frågan om rätt att bedriva distribution av bensin ochdrivoljor. påstår att jag inte skulle ha kommenterat denfrågan. Men den är behandlad på s. 53 i propositionen, och svaret på frågan idetta sammanhang anges där med precis samma ord som återfinns i mitt frågesvar,nämligen att "det bör stå fritt att på affärsmässigagrunder bedriva sin verksamhet på de delar av marknaden där bolaget bedömer attlönsamhet kan uppnås". Beträffande den rent affärsmässiga bedömningen av SvenskaPetroleums förvärv av vill jag upprepa att det är en bedömningsom enligt riksdags- och regeringsbeslut och gällande lagstiftning ankommer påden som har att ta det rent affärsmässiga ansvaret, nämligen och dess styrelse - riksdag och regering lägger fast riktlinjerna,men vi sköter inte företaget. Därför har jag inte anledning och möjlighet attkommentera frågan ytterligare. Det som jag uttalade vid ett tidigare tiUfälle var enbartatt jag påvisade det som står i mitt frågesvar, att köpet ger möjlighet fillökat utnyttjande av den svenska raffinaderikapaciteten och till eneffektivisering av vamförsörjning och distribution. Till slut vill jag betona att dediskussioner som har förevarit mellan OK och SP, både före det attpropositionen lämnades och medlaren tillsattes och efter detta, är heltannorlunda och mycket mer konstmktiva än beskrivning av dem. 57NIC (); Detta svar måste jag uppfatta som enobstmktion mot den frågerätt som jag har. Än en gång säger alltsåenergiministern att energiministern inte har anledning eller, som hon säger,möjUghet att vidare kommenterafrågan om SP:s förvärv av aktierna i . Men energiministern har juuttalat sig i sak i ett pressmeddelande. Och vad jag begär är attenergiministern uttalar sig närmare om på vilka gmnder energiministern harkommit till den slutsats som framgår av detta pressmeddelande. Jag harintresse av detta eftersom energiministern har föreslagit - detskall vi diskutera senare, som jag hoppas i energiministerns närvaro - 214milj. till SP. Och det uppstår snart nya behov av medel fill SP, eftersomSvenska Finas rörelse över huvud taget inte kan bedrivas i fortsättningen omden inte blir föremål för ytterligare investeringar. Jaguppfattar detta som ett frångående av energiministerns skyldighet att diskuterafrågan om den materiella ståndpunkt som energiministern redovisar i sitt pressmeddelande. BeträffandeOK och SP vet både energiministern och jag att OK saknar intresse av attförvärva SP. Vi vet bägge två att om det skall bli någonfing av detta, då måstestaten frånträda sina intressen helt och fullt. Och måste jag ha rätt att ställafrågan hur av Svenska Finas förlustbringande bensindistribution skall kunnaöppna vägarna till ett ökat samarbete meUan SP och OK. Det är ju ett uttalandesom saknar varje rimlighet, energiministern. Det uttalande som jag har gjort om SP:s förvärv är detsammasom jag upprepar i mitt svar. Om jag inte är alldeles felunderrät-tad harnäringsutskottet vid en föredragning fått ta del av det materiella underlagettiU den affärsmässiga uppgörelsen. Dét är samma föredragning som vi för vår delhar fått, och näringsutskottet kan alltså i och för sig göra en bedömning avdetta. Jag föreställer mig inte att vi kommer till samma slutsats, för man kanom man läser de moderata motionerna se att här finns en alldeles tydligtnegativ uppfattning om SP av det skälet att det är ett statligt företag. Det ärfrån era utgångspunkter ideologiskt vällovligt, men vi delar inte erinställning. Jagvill också påpeka att OK ingalunda har avvisat att diskutera delägar-skap iFina. Det ingår i de diskussioner som pågår, och eftersom jag är intresserad avatt de skall slutföras konstruktivt vill jag icke kommentera dem här. Anf.59 (); Nej, energiministern, vi har inte fått del av underlaget för affärenmeUan SP och Svenska Fina. Vi känner inte ens till köpeskilUngens storlek. Menjag tror att jag på mycket bestämda gmnder kan hävda att den är någonstans istorleksordningen 250-300 miljoner. Jagmenar att det är ganska uppseendeväckande att ett företag i statlig ägodisponerar skattebetalamas pengar för att göra dessa bolagsförvärv och attenergiministem gör positiva uttalanden om affären, när det måste vara uppenbartför den kompetenta energiminister vi har att detta bolagsförvärv inte leder till enförstärkning av SP;s ställning. Det är beklagligt att vi inte kan diskuterafrågan i sak. Får jag bara påminna om en absolut gmndläggande principsom läggs fast i oljepropositionen, nämligen att verksamheten skall bedrivas påföretagsmässiga villkor. I den principen ligger också att man får ta sittansvar till fullo. Det är inte fråga om att på löpande räkning rekvirera pengarfrån staten i fortsättningen. Anf.61 (); Innebär energiministerns senaste inlägg att aktieägaren - om det på ettbetryggande sätt kan påvisas på bolagsstämman i den 14 juniatt det saknas ekonomiskt godtagbara grunder för detta bolags förvärv - kommeratt ifrågasätta ansvarsfrihet för styrelsen i SP? Överläggningen varhärmed avslutad. 13 § Svar på fråga1983/84:528 om ytterligare vindkraftsutbyggnad . har frågat mig om regeringen - mot bakgmnd av depositiva resultaten i Maglarp - avser att satsa på ytterligarevindkraftsutbyggnad. Inomramen för energiforskningsprogrammet görs stora insatser för utveckling ochprövning av vindkraften. har 280 milj. kr. satsats på vindkraft inomdetta program, som genomförs i nära samarbete med svensk industri. Detär glädjande att vindkraftverket i Maglarp ser ut att fungera väl. Sydkraftgenomför nu på uppdrag av statens energiverk provning och utvärdering av verketunder praktiska driftsförhållanden. Påsamma sätt genomför på uppdrag provningoch utvärdering av vindkraftverket på södra . Detta verk råkadeemellertid ut för haveri . Efter reparation togs verketåter i drift . Utvärderingarnaav de båda stora vindkraftverken skall vara genomförda så att dekan ingå i underlaget för senare ställningstaganden om den fortsattaverksamheten på vindkraftsområdet, som regeringen avser att återkomma tillunder . energikommitté som avslutar sitt arbete under år1984 kommer också att redovisa sin bedömning av vindkraftens möjliga bidrag idet svenska energisystemet, inte minst med tanke på kämkraftsawecklingen. Arbetetpå vindkraftsområdet koncentreras således nu till utvärderingar till gmnd fören bedömning av hur vi bör bedriva det fortsatta arbetet på vindkraftsområdet.Viktiga frågor som därvid bör belysas är dels vilken roll 11 protokoll 1983/84:135-138 vindkraftenkan spela i det svenska energisystemet, dels svensk industris möjligheter atthävda sig på den internationella marknaden. 63 (); Jag ber att få tacka energiministern försvaret på min fråga. som vindkraftverket i Maglarp provkördesfick det utstå mycket kritik - kritik som användes av dem som är starktnegativa till vindkraften för att göra gällande att det inte var en kraftkällasom skulle komma att spela någon roll i svensk energiförsörjning. Som jag nämnt i min fråga är det glädjande attinställningen är en annan, när nu vindkraftverket är i drift. Enligt material som jag fick har mankonstaterat att verket har gått i och producerat 4 162 MWh och attmaskinens tillgänglighet har varit så pass bra som , vilket bedöms som braför att gälla en prototyp. Det verk som vi har levererat till fungerarockså bra. Detta betyder att man på svensk sida har lyckats skaffasig en god teknisk kompetens när det gäller att bygga och utveckla storavindkraftverk - en kompetens som vi har anledning att försöka ta vara på. Jag tycker för min del att det är energipolitiskt viktigtatt vi har möjligheter att gå vidare med vindkraftsutbyggnaden. Det är dessutomindustri- och handelspolitiskt viktigt. I ett meddelande från statensenergiverk har exempelvis refererats utrikeshandelsminister besök iNew , där man har diskuterat svensk medverkan för att hjälpa t. ex. Indienmed mätningar och utvärderingar av vindtillgångar. I samma meddelande har ocksårefererats hur verksamheten vid Maglarp har fortskridit. Jag är medveten om att man måste göra en utvärdering avdenna typ av verksamheter, men jag skulle ändå vilja fråga energiministern omdet inte finns möjlighet att nu gå vidare och ge statligt stöd till eventuelltintressanta anläggningar och inte, som svaret ger vid handen, helt avvaktautvärderingen och kunna gå vidare först när tagit ställning till 1985års energipolitiska proposition. På det sätter fördröjer vi arbetet och gårmiste om möjligheter att skaffa viktig kompetens och kanske också om affärermed både svenska beställare och utlandet. Jag tycker att vi har anledning attta till vara våra möjligheter på detta område. Jag vill gärna understryka attvindkraftsområdet är ett av de områden där vi måste satsa på att utvecklakompetens som vi behöver för vår långsiktiga elförsörjning och att vår bestämdainriktning är att försöka komma vidare med hänsyn till både vår egenförsörjning och - vilket också underströk - den internationellamarknaden. Det här är dessutom fråga om något som kan bli en insats av särskiltstor betydelse för , som faktiskt ofta har klimatmässiga fördelar pådet här området. Jag kanske kan glädja genom att säga attverksamheten långt ifrån står stilla medan utvärderingsarbetet pågår. För detförsta har vi ständiga kontakter med andra länder i dessa frågor. besöka i juni i årför att fullfölja de diskussioner vi har haft tidigare. Jag har två besök här iSverige från andra länder , där de här frågorna kommer attdislcuteras. Fördet andra pågår f. n. diskussioner om viss fortsatt produktion på det härområdet. De ärendena är just nu föremål för prövning bl. a. inomenergiupphandlingsdelegationen och statens energiverk, som väntas fatta beslutpå . Därefter kommer regeringen att få ta ställning till defrågorna. vet som erfaren riksdagsman att jag inte kan föregripa ett sådantbeslut, men jag kan försäkra att vi skall göra allt för att inte försenaärendets hantering och att vi är angelägna om att medverka till att upprättaoch behålla svensk kompetens på detta område. Omåtgärder mot högtemperatursystem för bostadsuppvärmning Anf.65 (): Jag ber att få tacka för den komplettering som energiministem gjordeoch som ger litet bättre hopp om att vi på olika områden kommer att gå vidaremed vindkraftsutbyggnad i och att vi kan bli en bra partner för andraländer. Itidningen nr 5 som kom ut refereras de planersom energiverk och har intresserat sig för,nämligen att gå vidare och bygga ett förhållandevis stort vindkraftverk.Fömtsättningen för att man skall kunna gå fram med den här typen av projekt -åtminstone f. n. - är att man får någon forrii av statligt stöd. Jag tolkarenergiministerns kompletterande svar på sådant sätt att vi är överens om attdetta utgör en viktig del i vår energiförsörjning och i vår industripolitik. Överläggningenvar härmed avslutad. 14 § Svar på fråga1983/84:531 om åtgärder mot högtemperatursystem för bostadsuppvärmning har frågat mig om regeringen är beredd att vidta åtgärder-1, ex. ändring av låneregler - så att injustering av värmesystem förhögtemperatur upphör. Frågan föranleds av den verksamhet som enligtfrågeställaren bl. a. SABO-företagen bedriver för att injustera värmesystemenUgt en särskild metod. TiUämpningen av metoden strider enligt beslut med anledning av proposition 1980/81:133 om riktUnjer förenergisparverksamheten. Riksdagensbeslut med anledning av proposition 1980/81:133 avser i första hand utformningav uppvärmningssystem i nya byggnader. När det särskilt gäller krav påuppvärmningssystem konstateras i propositionen att fördelar kan nås omvattenburna uppvärmningssystem kan dimensioneras för en lägre vattentemperaturän . Föredraganden förordade av detta skäl att Om åtgärder mot högtemperatursystem för bostadsuppvärmning tillkommandevattenburna uppvärmningssystem normalt borde dimensioneras för lågtemperatur.Från gäller vid nybyggnad att uppvärmningssystemet skalldimensioneras för en högsta framledningstem-peratur av . En dimensioneringav ett uppvärmningssystem för lågtemperatur innebär att i systemetförekommande utrustning skall beräknas och utföras så att systemet kan avgeönskad värmeeffekt vid en viss högsta framledningstemperatur. Detta påverkardärmed i första hand radiatorstorlekar, ledningsdimensioner ochpumpkapaciteter. Den åtgärd som behandlar i sin fråga,injustering av värmesystem, är dock inte i första hand ettdimensioneringsproblem utan en återkommande åtgärd för att åstadkomma en jämn värmeavgivningfrån ett givet värmesystem. En injustering syftar sålunda till att justeravärmesystemets vattenflöde så att varje radiator får avsedd effekt. De ingreppi systemet som krävs inskränker sig ofta till ändringar av ventillägen. Olika metoder finns utarbetade för injustering avvärmesystem. Det är inte möjligt att entydigt sätta en metod före någonannan ur effektivitetssynvinkel . Det är dock klart att en injustering i siginte försämrar en fastighets möjligheter att utnyttja lågtemperatursystem.Däremot kan ett sådant system kräva en förnyad injustering till lägredrifttemperatur. Fram till har injustering av värmesystemvarit en åtgärd som berättigat till statligt energilån. Fr. o. m. detta datumgäller att räntebidrag och s. k. energisparbidrag kan lämnas. Mot bakgrund avvad jag sagt har jag inte för avsikt att föreslå regeringen att vidtanågra åtgärder för att ändra möjligheten till statligt stöd för injustering avvärmesystem. 67PÄR (): Jag ber att få tacka statsrådet försvaret på min fråga. Det var dock inte särskilt positivt, sett ur synpunkten avdet jag efterlyste i min fråga. I frågesvaret menar att detta inte ärsärskilt mycket att bråka om - det är ungefär kontentan av det hela. Men jagdelar nog inte den uppfattningen. När det gäller proposition 1980/81:133 är det naturUgtvisriktigt som statsrådet säger att den i första hand gäller uppvärmningssystemi nya byggnader. Men det fastslås där också: "Flertalet befintligauppvärmningssystem lämpar sig som regel för lågtemperatur genomatt de normalt är överdimensionerade." Det är en grundförutsättning manhar. Dessutom står det på s. 36 i denna proposifion; "Krav på åtgärder föratt öka uppvärmningssystemets flexibilitet i befintiig bebyggelse bör enligtmin mening kunna aktualiseras endast när i en byggnad görs sådana ändringar avnågon betydelse som berör byggnadens uppvärmningssystem." Såvitt jagförstår är en injustering som höjer drifttemperaturen en förändring avbetydelse i byggnadens uppvärmningssystem. En annan poäng i statsrådets svar är att detta är enganska liten åtgärd. Det är naturligtvis riktigt att varje sådan här justeringär Uten. Men det är kolossalt många justeringar som det är fråga om - det ärfråga om hundratusentalslägenheter runt om i landet, där man alltså justerar för att man behöver enhögre framledningstemperatur. Det är här som den häpnadsväckande inkonsekvensenkommer och som man också reagerat mot såväl från hyresgäströrelsen som frånplanverket. Det är alltså inte bara jag som påtalat det här. Den inkonsekvensenär att man å ena sidan från statsmakternas sida så kraftigt betonar vikten avlågtemperatursystem och å andra sidan ger statligt stöd åt förvandling avbefintliga lågtemperatursystem fill högtemperatursystem genom injusteringen,dvs. genom att man tidigare gav energilån och lån med räntebidrag ellerenergisparbidrag. Detta är orimligt. Dels minskar det flexibiliteten, delsinnebär det att det undergräver trovärdigheten i en del av den svenskaenergipolitiken. Därför vill jag än en gång vädja till ochregeringen att ompröva sin inställning i denna fråga. Om åtgärder mot högtemperatursystem för bostadsuppvärmning Det råder såvitt jag vet fullständig enighetmellan partierna -i varje fall mellan och socialdemokratin - om att vimed tanke på den långsiktiga energipolitiken bör satsa på lågtemperatursystem.Vi gör det konsekvent i enlighet med riksdagsbeslutet i fråga om nytillkommandebebyggelse. Vi gör det - och det vill jag bestärht hävda - också när det gällerförändringarna i en existerande bebyggelse. Detta är ett tekniskt kompliceratämne som det är svårt att beskriva på ett tydligt sätt. Efter att noggrant hagått igenom sakförhållandena har vi kommit fram till att vad det i dessa fallär fråga om är inte någon bestående förändring av systemen frånlågtemperatursystem till högtemperatursystem, utan det är en justering i enaktuell situation, som ger handlingsfrihet för framtiden när det gällerlågtemperatur eller högtemperatur och som på intet sätt försämrar den aktuellafastighetens möjlighet att anslutas till ett lågtemperatursystem. Dessutom rördet sig om den typ av injustering som måste göras med relativt täta mellanrumför att systemet skall hållas effekfivt.