prot · G70956 · 1983-12-31 00:00:00 — Det har visat sig att länsstyrelserna gick ganska hårtfram i sin planering. På naturvårdshåll blev man orolig för att det viktigasteinte längre skulle vara att ett område var acceptabelt ur friluftssynpunkt. Dethöll på att bli så, att så snart det fanns ett vatten inom ett område, så snartman hade utsikt över ett vatten, tog exploateringen fart på ett sätt som intevar önskvärt. Jag var en av dem som med tillfredsställelse hälsade degenerella strandlagsbestämmelser som.infördes för en del år sedan, och jag haringen anledning att ändra mig i det avseendet. Det är därför jag inte haranslutit mig till mina partivänners reservation när det gäller strandskyddet.Jag yrkar alltså bifall till utskottets hemställan i vad avser det generellastrandskyddet. Naturvård m. m. 18LARS (): partimotion Bättre naturvårdredovisar en helhetssyn på frågan om hushållning med knappa naturresurserkombinerad med hänsyn fill krav på livskvalitet. Ekonomiskt kortsiktigaåtgärder kan innebära att vi mister värden som vi inte kan få igen. Detta sägerjag mot bakgrund av att de ekonomiska frågorna i vårt land enligt liberaluppfattning skall handläggas inom marknadsekonomins ram. Det finns dock, herr talman, värden som kortsiktigt intefår eller kan diskonteras i kronor och ören. Detta gäller exempelvis områdensom inte går att återskapa. När vi talar om behovet av skydd för de fjällnäraskogarna och går emot de ingrepp som görs är det med vetskapen om att det kanta hundratals år att återskapa en sådan skog - om det över huvud taget är Naturvård m. m. möjligt.När vi talar om att skydda de outbyggda älvarna är det mot bakgrund av sammahelhetssyn. Naturvården har i många avseenden, t. ex. när det gällerkulturmiljöfrågor och bevarandefrågor, mycket svårt att hävda 'sig i enekonomiskt svår fid. Inte minst framgår detta av den budgetproposition som lades på bord. 1 vår motion föreslår vi olika åtgärder för att förbättranaturvårdspolitiken. Vi tar upp några naturtyper som är utsatta för speciellahot, exempelvis fjällen, fjällskogarna, älvarna och våtmarkerna. Vi tar uppbehov av insatser för att skydda djur och växter och behovet av hänsyn tillnaturvården inom jordbruk, skogsbruk och mineralhantering. Motionen utmynnar i inte mindre än 18 konkreta yrkanden.Några av dessa yrkanden har behandlats i annat sammanhang. Det gällerexempelvis skyddet för våra outbyggda älvar, och det gäller delar av motionensom har behandlats i budgetsammanhang. redovisas behandlingen av huvuddelen av motionen.Tyvärr har inte fått gehör för en stor del av de enligt vår meningrelativt självklara yrkandena. i förhållande till övriga partieravvikande mening redovisas i reservationerna 4, 6 och 7 samt i ett särskiltyttrande av . Jag skall nu mot bakgrund av den helhetssyn som redovisasi motionen närmare kommentera reservationerna. På vilka punkter utskottet delarmotionens förslag framgår av betänkandet. Detsamma gäller beträffande denmotion om Gullmarn som jag väckt tillsammans med . I reservation 4 behandlas frågor om skydd förfjällvärlden, nya nationalparker m. m. återkommer där till kravetpå upplösandet av , som delvis är så exploateradatt den inte uppfyller de krav som måste ställas på en nationalpark. De delarsom inte är exploaterade bör överföras till Sareks nationalpark. Ytterligare endel av området bör föras till en ny nationalpark, som bör tillskapas i Sjaunja.Detta område har ur naturvårdssynpunkt ett mycket stort skyddsvärde och tillhörde europeiska våtmarker som det är särskilt angeläget att bevara. Detsamma gäller beträffande Taavavuomaområdet, som ocksådet bör avsättas till nationalpark. 1 det sistnämnda området finns mycket storabotaniska värden, som behöver skyddas, liksom ett rikt fågelliv. StoraSjöfallets nationalpark bör sålunda upplösas och två nya nationalparkertillskapas. Längre söderut, i den södra delen av fjällvärlden, liggerRogenområdet. Det är av annan karaktär, med blockmarker beväxta av gles urskog.Området är i och för sig naturreservat, men eftersom det hör till de mestsäregna som finns i landet, bör även det omvandlas till nationalpark. Fjällvärlden är också i övrigt hotad och måste få ettskydd mot exploatering. De fjällnära skogarna, som jag tidigare nämnde och somär föremål för diskussion, är ett exempel på detta. uppfattninghar redovisats i en motion som väckts i anslutning till revisorersberättelse och som kommer att behandlas i det sammanhanget. omskyddsåtgärderna kvarstår, och har aktualiserat det i någrafrågor till jordbruksministern. Tyvärr har exploateringsintressena alltför ofta fått vägatyngre än skyddsintressena. ämnar komma tillbaka med sina kravbeträffande nationalparkerna. Jag yrkarbifall till reservation 4. Våtmarkerna har en utomordentligt stor betydelse för denekologiska balansen. Tekniska landvinningar liksom ökade krav från skogsbrukoch inom energiområdet gör att de områden som inte får exploateras måste tasfram , innan det är . Dessa områden måste avgränsas och ges ettstarkare skydd. Jag yrkarbifall till reservation 6. I reservafion 7, som jag också yrkar bifall till,behandlas angelägenheten av att hänsynsreglerna för jordbruk och skogsbruk ges,som det sägs, stringenta former. Det är bl. a. mycket angeläget att de sistaresterna av urskogar som finns i landet ges ett tillräckligt skydd. Dessaskogar finns ju på mycket begränsade arealer. Naturvårdsintressena i sambandmed mineralbrytning måste dessutom skyddas bättre. Slutligen, herr talman, vill jag än en gång hänvisa tilldet särskilda yttrande som avgivits av . Som inledning till dettayttrande redovisas något av de övergripande synpunkter som jag anförde i börjanav detta anförande. Det gäller att bedöma värdet av en levande natur i jämförelsemed kortsiktiga ekonomiska beräkningar. Det gäller också att bevara skildanaturtyper över hela vårt land, och det gäller att naturvårdshänsyn måste tas iolika verksamheter. Det måste, herr talman, slås fast att alla samhällssektorerhar ett ansvar för naturen. I detta sammanhang bör frågeställningen om den nuvarandenaturvårdslagstiftningen är tillräcklig för att hävda naturvårdsintressena tasupp. I detta sammanhang är det givetvis av intresse att studera effekten avkommande lagstiftning för ädellövskog och hänsynsregler för jordbruket. Flora- och faunavården är en försummad del av naturvården.Att bevara växter och djur i naturlig miljö är naturligtvis ett grundläggandenaturvårdskrav. Det är ju så att betydligt mer än 200 djurarter i skogsmiljö bedömsvara utrotningshotade. Flora- och faunavården måste därför få ökad betydelse.Växtarter måste skyddas. Vi har tagit hänsyn till detta i reservation 7. Ett särskilt faunavårdsanslag bör tillskapas, och frånfolkpartiets sida har jaktvårdsfonden anvisats. Eftersom begäran om faunaanslagförts fram från och också i jakt- och viltvårdsberedningensslutbetänkande, framförs nu inte något yrkande. Jag vill än en gång med vad jag anfört yrkabifall till av undertecknade reservationer från . Naturvård m. m. Anf.19 (vpk): I det här betänkandet från jordbruksutskottet behandlasmotioner om naturvård m. m. Vårt parti har två mofioner, och jag skall Naturvård m. m. I motion 485 föreslår vi att den fysiska riksplaneringenutvidgas till att omfatta också de naturresurser som inte omfattas avdenna planering. Vi föreslår också att regeringen utreder möjligheterna attgenom särskild lag värna om naturresurserna. Eftersom man f. n. i håller på attutarbeta en promemoria med förslag till lag om hushållning med naturresurseroch att i detta lagförslag avses ingå regler som motsvarar riktlinjerna i denfysiska riksplaneringen, nöjer vi oss med att avvakta detta för att eventuelltåterkomma när lagförslaget lagts. 1 motion 1010 yrkande 1 tar vi upp skyddet av våranationalparker. Vi vill ha ett förstärkt skydd av våra nationalparker, och vianser oss ha full täckning för denna uppfattning. Inte minst utgör behandlingenav ett bevis på detta. Misshandeln av denna ståri en klass för sig. - bara efter det att våra förstanationalparker skapades -startade modern svensk historias värsta manipulationav ett stycke fjällnatur, ett övergrepp som fortfarande pågår.Nationalparksgränsen flyttades för att legalisera grävskopornas ochsprängskottens ommöblering av naturen. Akkajaure reglerades iomgångar tills sjöytan höjts 32,5 m. Vietas kraftstation uppfördes i områdetshjärta. Sjön reglerades, och Sitasjaure dämdes, vilket reduceradevattentillförseln i den viltrika Teusadalen. Tunnlar sprängdes, vägar ochkraftledningar drogs över obmtna fjäU, ställverk och baracker uppfördes, och dedöda strandremsorna fick karaktär av stenbrott. Sammanlagt 21 500 hektarpåverkades av det som en gång var , plusvidsträckta områden runt omkring. Det hjälper föga att utskottsmajoriteten anser att manmåste se allvarligt på varje intrång i en nationalpark, oberoende av intrångetsomfattning, och att varje ingrepp i en nafionalpark strider mot syftet mednafionalparkens tillkomst. Vad som kan konstateras är att utskottsmajoriteteninte vill medverka till ett bättre skydd av våra nafionalparker. Ett annat bevis på att det behövs ett bättre skydd förvåra nationalparker är reservation 4 från . I den reservationenföreslås att bör upplösas på grund av den hårdaexploateringen. anser vi inte att de slutsatserna bör dras, utan det ärbättre att rädda vad som räddas kan genom ett förstärkt skydd för våranationalparker. Jag vill därför yrka bifall till reservation 3, ochförhoppningsvis kommer väl åtminstone ledamöter att ansluta sigockså fill den. Jag vill också med några ord beröra de tvåandra folkpartireservationerna. Reservation 6 gäller våtmarkerna. När yrkandetbehandlades i utskottet ansåg jag att jag kunde ansluta mig till denredovisning som gjordes, att en inventering nu genomförs och att frågan om enfillståndsprövning enligt naturvårdslagen övervägs i jordbruksdepartementet.Men det har hänt saker . redovisades i TV hur man vid denpågående inventeringen träffar på stora områden våtmarker som redan är förstördagenom dikning eller andra åtgärder. informationengör att vi vid den kommande voteringen kommer att stödja reservation 6, för attunderstryka den vikt vi lägger vid att skydda våra våtmarker. Reservation 7 innefattar tre yrkanden. Det första yrkandetavser jordbrukets hänsyn till naturvården. Här har lagts fram ettlagförslag om jordbrukets hänsyn till naturvården, och tillämpningsföreskrifterkommer också att utarbetas, varför detta yrkande måste anses vara tillgodosett. I reservationen tas också frågan om naturvårdshänsyn iskogsbruket upp. Jag vill här påminna om att vi vid förra behandlademotionsyrkanden från vårt parti om skogsbrukets naturvårdshänsyn. Jag vill idetta sammanhang citera och återuppliva minnet av vad vi då sade i vårreservation: "Enligt 21 § skogsvårdslagen får regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter om den hänsyn som skalltas till naturvårdens intressen vid skötseln av skog, såsom i fråga om hyggensstorlek och utläggning, beståndsanläggning, kvarlämnande av trädstammar och Frågan måste bl. a. ställas om inte den tekniskaoch maskinella utvecklingen i skogsbruket gått så snabbt att lagstiftningen ochframför allt tillämpningsföreskrifterna inte längre uppfyller sitt syfte." Vi ansåg därför att en översyn av 21 § skogsvårdslagen ochdess tillämpningsföreskrifter borde göras och att det i samband med detta bordeundersökas hur tillämpningsföreskrifterna följs i skogsbruket. Såvitt jag kan erinra mig ställde inte upp pådenna skrivning, men det kan kanske bero på att vi inte menar samma sak. Viville ha en översyn av tillämpningsföreskrifterna för all den skogsmark sombrukas, mark som enligt vår mening skall användas för virkesproduktion. Denaktuella folkpartireservationen berör något helt annat, nämligen naturskogaroch urskogar, som tydligen, om man läser rätt, vill bedrivaskogsbruk pä. Vi hade i vår reservation ett yrkande om att dessaskogar skulle skyddas för framtiden, att inget skogsbruk skulle bedrivas där.Men inte heller detta förslag ville ställa sig bakom. Med detta vill jag yrka bifall tillreservationerna 3 och 6 och i övrigt till utskottets hemställan. Naturvård m. m. Anf.20 (): Allemansrätten är en omistlig tillgång när det gäller denstora allmänhetens möjligheter till rekreation och friluftsliv i naturen.Strandskyddet är ett nödvändigt medel för att trygga allmänhetens tillgång tillplatser för bad och friluftsliv. återkommer dessa två frågor i form avborgerliga motioner till med propåer om inskränkning i allemansrättenoch uppluckring av reglerna för strandskyddet. Från socialdemokraternas sida kommer vi , liksomtidigare, att med all kraft avvisa alla försök att reglera allemansrätten tillförmån för privata markägare. Allemansrätten är en gammal sedvanerätt och skallså förbh. Den innebär en rätt att vistas i naturen, men den innebär också ettansvar och Naturvård m. m. etthänsynstagande till naturmiljö, allmänna och enskilda intressen. Att konflikterkan uppstå och uppstår är oundvikligt. Men att, som påstås i den för moderateroch centerpartister gemensamma reservationen nr 1, allmänhetens uppträdande inaturen motiverar att man nu gör en översyn av allemansrättenmed sikte på inskränkningar avvisas bestämt från utskottets sida. Utskottetunderstryker, liksom tidigare, att det är genom en saklig ochvederhäftig information om rättigheter och skyldigheter i allmänhetens umgängemed naturen som konflikter.och eventuella olägenheter kan undvikas. Sådanaexempel som tidigare nämnde i sitt anförande är intevederhäftig information. Men det finns självklart också exempel på mycket brainformation om allemansrätten såväl på svenska som på utländska språk. 1 reservation nr 2, som också handlar om allemansrätten,vill upphäva den tillståndsplikt för uppförande av vilthägn somriksdagen beslutade om och som trädde i kraft den förstajanuari . Tillståndsplikten fillkom just för att vid sintillståndsprövning skulle ta hänsyn fill behovet av skydd för friluftslivet ochnaturmiljön. Tillstånd bör således inte lämnas inom områden där vilthägn kanutgöra hinder för det rörliga friluftslivet eller där de kan medföra en ickegodtagbar påverkan på naturmiljön. De exempel på marker som Hans Wachtmeistertidigare nämnde kanske är just sådana där tillstånd beviljas. Det kanske ärsådana marker som inte är av något intresse för friluftslivet. Utskottetsmajoritet delar alltså inte uppfattning att markägarens intresseatt utnyttja marken för viltuppfödning bör gå före skyddet för det rörligafriluftslivet och avstyrker därför den aktuella motionen. Från socialdemokraternas sida kommer vi lika bestämt somvi försvarar allemansrätten att motarbeta alla försök till uppluckring avreglerna för strandskyddet. De moderata framstötarna, som återfinns ireservation nr 5 - från vilken är undantagen -, har dessbättre avvisats av en stor majoritet i . Så har detdock inte alltid varit. När de första reglerna om strandskydd infördes avsocialdemokraterna , skedde detta under starkt motstånd från intebara högern utan även från dåvarande bondeförbundet. Man behöver inte hasärdeles stor fantasi för att föreställa sig hur det skulle ha sett ut utmedvåra stränder om inte dessa regler hade införts. Det är illa nog på många hålldär frifidsbebyggelsen blockerar fina områden för det rörliga friluftslivet. 1 den moderata reservationen föreslås att det generellastrandskyddet skall slopas. Man säger att det är byråkratiskt och onödigtkrångligt. Länsstyrelserna skall i stället vid behov förordna omstrandskyddsområde. I en annan moderat motion anförs andra skäl. Där sägs attfritidsbosättning skulle hålla stränderna rena från oönskad vegetation ochdärmed vara ett positivt inslag i naturrhiljön. Utskottet anser för sin del inte att utvecklingen under denära som det generella strandskyddet har varit i kraft ger stöd för enåtergång till fidigare gällande system. Tvärtom tycks dispensmöjligheterna påsina håll tillämpasmer generöst än lagsfiftningen avsett. Utskottet avstyrker därför de moderatamotionerna. ' I övriga reservafioner tas upp frågor som också tidigarehar behandlats i . Vpk återkommer i reservation 3 med sitt krav pågrundlagsskydd för nationalparker. I folkpartireservationen 4 föreslås en radåtgärder för ett bättre skydd mot exploatering av det svenska fjällområdet.Utskottet har vid åtskilliga tillfällen understrukit fjällområdenas storabetydelse ur naturvårds-och rekreafionssynpunkt. Det pågår också, vilketutskottet hänvisar till, mycket omfattande utrednings- och planeringsarbetesåväl på riksnivå - av främst - som på länsnivå. beräknas fjällutredning bli klar,och de objekt som nämns i folkpartireservationen finns med i det sammanhanget.Först när utredningen är klar får regering och riksdag det underlag som ärnödvändigt för prövning av frågan om skyddet av fjällregionen. Det innebär,, att utskottet inte avvisar de förslag som lägger frami sin motion. Jag har stor förståelse för innehållet i den, men utskottet anseratt man måste ge sig till tåls med eventuella initiativ tills utredningarna ärklara. Med denmotiveringen avstyrks förslagen i reservation. Skyddet av våra nationalparker är väl förankrat ifolkopinionen, och det är inte, , bara en utskottsmajoritet somuttalar sig om skyddet för fjällregionen. har påutskottets förslag enhälligt uttalat sig mycket starkt för att nationalparkernabevaras intakta. Ett grundlagsskydd, som vpk föreslår - om det nu är möjligtatt införa -påverkar inte dessa förhållanden i någon riktning. I reservation 6 anför folkparfiets ledamot i utskottet, iganska allmänna ordalag, att våtmarkerna måste ägnas större intresse änhittills. Utskottet hänvisar till de inventeringar som pågår både inaturvårdsverkets regi och i länen. Dessa inventeringar skall ge det underlagsom är nödvändigt för en bedömning av våtmarkernas betydelse och skyddsvärde iförhållande till andra intressen, bl. a. torvtäkt och skogsproduktion.Otvivelaktigt är vissa våtmarker av stor betydelse för den ekologiska balanseni naturen. Därom finns inga delade meningar. Den sista reservationen, nr7, också den från ,tar upp behovet av regler om naturvårdshänsyn i olika näringar. Det ligger nuett sådant förslag från regeringen på bord när det gällerjordbruket. Från socialdemokraternas sida välkomnar vi folkpartietsintresse för dessa frågor. När innehade postensom jordbruksminister behövdes inga sådana regler. Det kan vi läsa i hansförslag till lag om skötsel av jordbruksmark, som behandlades av riksdagen1979. Krav har rests på en översyn av motsvarande föreskrifter iskogsvårdslagen, men utskottet har inte funnit några skäl för att skärpa dessa.Däremot - det är en åsikt som jag inte minst har personligen - behövs sannolikten ökad information bland skogsägare och dem som arbetar i skogen för att fåett ökat genomslag av föreskrifterna i det praktiska skogsbruket. När det gäller förslaget till hänsynsregler iminerallagstiftningen finner utskottet inte något behov av ytterligare föreskrifter om hänsyn till Naturvård m. m. naturvårdenseller miljövårdens intressen i samband med mineralhanteringen. Det finns i dagredan ett hyggligt stöd i nuvarande lagregler för att hävda dessa intressen. Med det anförda vill jag yrka avslag påsamtliga reservationer och fillstyrka utskottets hemställan. 21 HANS ()replik: talade om att moderatasamlingspartiet m. fl. hade begärt en översyn av problemen när det gällerallemansrätten i avsikt att privatisera marken. Innebörden i var något i den stilen. Jag kan inte förstå, när jag ser i vårapapper, att vi någonstans har talat om en inskränkning av allemansrätten. Detstår inte ett dugg om detta. Vi har i stället begärt en översyn, och man kansäga att den kommer att innebära att allemansrätten skall anpassas tillutvecklingen, så att den behåller det värde som den har - men som denhåller på att mista genom att allemansrätten, framför allt i närheten av destora tätorterna, utnyttjas till en förslitning av naturen. Det är alltså intealls fråga om en privatisering utan tvärtom ett bibehållande av allemansrättensinnebörd. Jag vet inte om , när han talar om privatisering, tänker på en viss återhållsamhet imarknadsföringen. Det är det enda som jag kan hitta i vår reservation sommöjligen skulle kunna tolkas på det viset. Men det är inte alls fråga om enåterhållsamhet med marknadsföringen i betydelsen att man skulle inskränkaallemansrätten, utan det är som sagt en återhållsamhet när det gällerutvidgningen - en utvidgning som medför risk för att dess väsentliga värdenkommer att försvinna. Anf.22 () replik: Jag är i och för sig inte så förtjust i deåterblickar som ständigt görs i debatter här i kammaren. Men eftersom JanFransson nu har tagit upp en sådan fråga vill jag bara nämna att det var EricEnlund, den folkpartistiske jordbruksministern, som gav ochlantbruksstyrelsen i uppdrag att lägga fram förslag till hänsynsregler. Det ärdessa förslag som ligger till grund för den proposition som föreligger. Meddet vill jag lämna historien och i stället se framåt. Det är också så, , att det inte räcker med atttala vackert om behovet av skydd för fjällen. Det räcker inte med att hänvisatill kommande utredningar, för det händer så mycket under fiden. Exempel pådetta är vad som har hänt med fjällskogarna. Det måste alltså göras klarauttalanden från . När det gäller vår syn på nationalparkerna bemötte inteJan så mycket vad vi anfört, utan han hänvisade bara till att det ären återkommande diskussion. Det kommer det att vara tills dessa parker en gånginrättas. Men är det så, , att tillskapandet av nya nationalparkerhar försvårats genom att dessa 10 milj. kr., som tidigare fanns med somöverföring från domänfonden, har tagits bort och inte finns med heller i denproposition som kommer? 23 JOHNANDERSSON (vpk) replik; Trots den utskottsskrivning som hänvisar till,där det står att i princip varje ingrepp av nu ifrågasatt karaktär i ennationalpark strider mot syftet med tillkomst, så tror jag inteatt här i kammaren kan garantera att inga nya ingrepp kommer attgöras i våra nationalparker. Manskulle också kunna ställa följande fråga till : Om det nu råderstor enighet om syftet med våra nationalparker - och att de skall skyddas förframtiden - varför har då detta hänt med ? Det kanväl inte vara nödvändigt att jag upprepar, från mitt inledningsanförande,historien om vad som har hänt med ? Det finns ju inga garantierför att inte liknande ingrepp kommer att göras också . Eller kan JanFransson nu garantera att det skydd som finns kommer att sätta stopp för varjeingrepp som kan tänkas i framfiden i våra nationalparker? 24 () replik: undrade varifrån jag hade fått påståendet attmoderaterna vill göra inskränkningar i allemansrätten. Jo, i den gemensammamotionen från och , som har legat till grund för utskottetsbehandling av frågan om allemansrätten, står det ordagrant så här: "Inomområden utsatta för starkt utnyttjande kan allemansrätten behövainskränkas." Det var bl. a. detta jag syftade på. BådeHans Wachtmeister och jag vet att man med hjälp av naturvårdslagen också kangöra inskränkningar i allemansrätten för allmänheten, om värdefullanaturmiljöer hotas av exempelvis förslitning. Jagförstår att inte är särskilt förtjust över att jag göråterblickar. De borgerliga partierna har inte så mycket att yvas över från i regeringsställning när det gäller miljövården. Jag skall erkänna attdet gjordes ansatser under den korta folkpartistiska regeringsperioden, men mannådde inte särskilt långt. Den socialdemokratiska regeringen fullföljer nu vadden dåvarande regeringen inte mäktade. LarsErnestam säger vidare att det inte räcker med vackra ord. Menar verkligen LarsErnestam och på allvar att skall fatta stora och viktigabeslut om våra fjällområden innan har presenterat denfjällutredning som har pågått under åtskilliga år? Utredningen kommer ocksåatt omfatta en översikthg plan över hur våra fjällregioner skall skyddas. Detkan inte vara och mening att skallhantera frågan på det sättet. Självfallet kan ingen, och således varken JohnAndersson eller jag, ställa några garanfier för framtiden.