prot · G709120 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:120 1§ Justerades protokollet för . 2§ Svar på interpellation 1983/84:134 om tidigareläggning av vägbyggnadsprojekti har frågat mig om jag är beredd att ge länextra tilldelning av vägbyggnadsmedel /85. Vägbyggandeti landet sker enligt tioåriga planer som revideras . 1984gäller planer avseende . Dessa planer har en helt annanomfattning än tidigare vägbyggnadsplaner, eftersom de förutom ordinarie vägmedeläven innefattar det vägbyggande som kan bli aktuellt med sysselsättnings- ellerarbetsmarknadsmedel. Vägplanerna är således det samlade uttrycket för hur och ivilken ordning vägobjekten i länen skall byggas oavsett finansieringssätt. Vidbedömning av de sysselsättningspolitiska insatser som kan behövas tarregeringen hänsyn till arbetsmarknadssituationen i resp. län. Regeringenfördelar sedan tillgängliga medel på lämpliga objekt, bl. a. till de vägar somär högst prioriterade i länens vägplaner. Primärt är det inte min uppgift att bedöma behovetav sysselsättningsinsatser i landet. Det är en uppgift främst förarbetsmarknadsmyndigheterna. Jag är mot den bakgranden inte beredd att nukommentera interpellation ytterligare. 2 (); Jag tackar kommunikationsministern för svaret på min interpeUation. Innanjag går in på detta vill jag än en gång påminna om den speciella situation somVärmland har befunnit sig i och fortfarande befinner sig i. Förutom denlågkonjunktur som allmänt fått slita med har Värmlanddrabbats specieUt hårt av starka förändringar i näringslivet, dels Omtidigareläggning av vägbyggnadsprojekt i genom UddeholmsAktiebolags ekonomiska svårigheter och kraftiga ned-bantning avpersonalstyrkan, och dels genom Vänerskogskonkursen. Jag skulle dessutom kunnanämna flera företagsnedläggelser i . Vad jag har påtalat har lett tillatt vi i fått och har den näst största arbetslösheten i . Vibehöver nya företag och ökad sysselsättning. För detta krävs bl. a. bättrevägar. Iflera fall är nybyggnad och förbättring av vägnätet i öst-västlig riktning enfömtsättning för näringslivets utveckling. Jag tänker då bl. a. på nybyggnad avvägen . Men det finns många fler mycket angelägna projekt, somframgår av skrivelse. Ett väl utbyggt vägnät som ger godakommunikationsmöjligheter behövs. En god planering och framförhållning avvägförvahningen i har gjort det möjligt för oss att snabbt kunnasätta i gång vägarbeten. Vi har också fått extra pengar till vägbyggandet. Dethar varit både nödvändigt och bra. Framförhållningeni planeringen är fortfarande god hos vägförvahningen, och möjUgheter till snabbigångsättning finns för flera vägprojekt. Det är detta jag liksom vårlänsstyrelse är ute efter. säger kommunikationsministern: "Vidbedömning av sysselsättningspolitiska insatser som kan behövas tar regeringenhänsyn till arbetsmarknadssituationen i resp. län. Regeringen fördelar sedantillgängUga medel på lämpliga objekt bl. a. till de vägar som är högstprioriterade i länens vägplaner." Det är klart att det förhåller sig pådet sättet. Motdenna bakgrund vUl jag speciellt framhålla dels behovet av sysselsättning ivårt län, dels en del andra aspekter. Regeringenbör även ta hänsyn till det förhållandet att många entreprenörs- ochtrafikföretag har haft och fortfarande har en svår situation bl. a. till följdav Vänerskogskonkursen, som slog mycket hårt mot dessa företag. De ekonomiskakonsekvenserna har blivit stora. finns ca 800 transportfordon ochentreprenadmaskiner i , varav ungefär en tredjedel saknarsysselsättning. Många åkare har inte kunnat klara sina olika skatter. Av denanledningen har de fråntagits trafiktillstånden. Andra hotas av samma åtgärd.Detta är allvarligt för dessa företagare. Detär alldeles klart att man måste göra någonting för dessa företagare så attderas verksamhet kan hållas i gång. Inte hjälper det en åkare särskilt mycketatt man bara drar in ett trafiktillstånd. Jag vet mycket väl att man från detallmännas sida är tvungen att vidta åtgärder i sådana avseenden, men manberövar dem ju också möjligheten till inkomster. Ett utökat vägbyggande skullepå ett bra sätt hjälpa många sådana företag. Ävenom nu kommunikationsministern säger att det inte är hans uppgift att bedömabehovet av sysselsättningsinsatser, vill jag ändå inte tro annat än att han harmöjlighet att hävda sitt ämnesområde när regeringen inom sig diskuterarsysselsättningssatsningarna. Vägbyggnaderoch förbättringar av vägar är bland det klokaste man kan satsa på. Man får framsysselsättning direkt och indirekt, och man ger näringslivet större möjligheteratt utvecklas. Det gäller inte minst för ett effektivare skogsbruk, som ärviktigt för . dessutom mindrefordonsslitage, spar energi och ger bättre' trafiksäkerhet. Omkommunikationsministern nu delar denna min uppfattning, vill jag fråga omkommunikationsministern ändå inte vill slå ett extra slag speciellt förVärmlandsvägarna? Meddetta vill jag än en gång tacka för svaret och utgår från att extra pengarsnarast kommer till våra värmländska vägar. Det blir alltför tunt påvägbyggnadsfronten i framöver om vi inte får nya pengar. De ordinarieväganslagen är små framöver, speciellt gäller detta . Omtidigareläggning av vägbyggnadsprojekt i Jag känner väl till svåra situation när det gällersysselsättningen. Vad jag har svarat på, , är den direkta fråganom jag som kommunikationsminister, i händelse att man från regeringens sidafattar ett beslut om extra insatser, kommer att hävda intressen iprojekt som kommer från . Jag vill gärna säga attdet självfallet är på det sättet. Närdet gäller 1984, för att ta ett exempel, byggs det vägar för 45,5 milj. kr. Av dessa pengar anvisas 42 milj. kr. Det ärriktigt att de ordinarie byggmedlen är begränsade till 3 milj. kr.Detta beror på en tillfällig nedgång i vägbyggandet , framför allt pågrund av att en del större projekt avslutas då och att det inte finnstillräckligt med medel för att påbörja planerade vägbyggen. Avde projekt som kan igångsättas enligt flerårsplanen tycks det, såvitt jagförstår, finnas projekt i storleksordningen ca 40 milj. kr. Av demär det en del som, i varje fall f. n., inte kan betraktas somigångsättningsklara, beroende på besvär som f. n. prövas inom regeringen påkommunikationsdepartementet. Men jag är övertygad om att om regeringen fattarbeslut om extra sysselsättningsinsatser, kommer självfallet attberöras av dessa. Jaghåller med om, , att vägprojekt är mycket fina projekt. Man kansnabbt komma i gång med arbetena, under förutsättning att de finnsprojekterade. Men jag ser det som rätt angeläget att vi prövar även andraprojekt. Med hänsyn till den arbetsmarknadssituation som man har i Värmlandskall vi givetvis söka efter projekt som kan betyda stora möjligheter tillsysselsättning för människorna. Det är inte alldeles säkert, ,att det alltid är vägbyggen. Jag vet andra projekt inomkommunikationsdepartementets område - som inte omfattar just vägar -som detockså kan vara nödvändigt att vi får till stånd i , både ursysselsättningssynpunkt och ur kommunikationssynpunkt. Närdet gäller skogsindustrin och dess behov av virkesråvara är det naturligtvisangeläget att vi undersöker huravida den infrastraktur på kommunikationsområdetsom utgör underlaget för virkestransporterna är ändmålsenlig och studerar varinsatserna skall göras. Jagkan som sagt försäkra att jag, om det blir aktuellt med beslutom extra medelstilldelning, av eget intresse men framför allt med Uppskovmed besvarande av interpellationer och fråga hänsyn till Värmlandsintressen kommer att bevaka de kommunikationsleder som jag har att ta ansvarför. Anf.4 (): Kommunikationsministern säger att han, om regeringen kommer att anslåextra medel för särskilda sysselsättningsåtgärder, skall följa upp denna fråga.Med hänsyn till det arbetsmarknadsläge som vi har utgår jag från att sådanaåtgärder sätts in från regeringens sida. Kommunikationsministernpekade på att vi nu får en nedgång i vägbyggandet på grund av att vissapågående vägbyggen blir färdiga. Det är riktigt. Det är just detta som gör attvi i är mycket fundersamma . Det blir en stagnation ivägbyggandet, vilket minskar sysselsättningen. Närman talar om sysselsättningen och pekar på det precisa antalet dagsverken gerdet inte en riktigt sann bild. Det finns knappast någonting som har så mångakringeffekter som en satsning på vägar. a. får entreprenadföretag ochserviceföretag mera jobb. Det sysselsätter, indirekt, många människor. Det ären sak som man är tvungen att ta i beaktande. Detfinns projekt som är klara att sätta i gång. På något ställe har detvisserligen hängt upp sig på frågan om rättigheterna att gå fram med vägen, mendet löser sig nog rätt snart. Det finns dessutom många projekt där alltförberedelsearbete är färdigt, så det går säkert att sysselsätta människor medvägprojekten. Men det viktiga är inte bara att man kommer i gång och skaparsysselsättning, utan också att man lägger grunden för ett näringsliv som kanblomstra och ge många sysselsättningstillfällen. Jagmenar med andra ord att vägbyggena i sysselsättningsavseende har stora bådedirekta och indirekta verkningar såväl i som . Jagtar kommunikationsministerns sista ord - då han sade att han, om det blir enfördelning av extra medel, skall tänka på - som ett löfte. Det behövsvägbyggande i större utsträckning. Det gäller överallt, men speciellt iVärmland. har här särskilda behov. Jag hoppas attkommunikationsministern, som den praktiske man han är, ser till att Värmlandfår extra medel. Överläggningenvar härmed avslutad. 3 § Uppskov medbesvarande av interpellationerna 1983/84:132, 129 och 135 samt fråga1983/84:450 Pågrund av statsrådet sjukdom kommer meddelandet om tidpunktför besvarande av interpellation om tobakens skadeverkningar,svar på fråga av om sekretesskydd för anmälan tiU landstingsförtroendenämnd samt svar på interpellationer av Margö om behovetav slutna akutsjukvårdsplatser och om marknadsföringenav modersmjölksersättning att lämnas vid senare tUlfälle. 4§ Svar på fråga 1983/84:396 om bibehållande av den kreosotoeba-seradeimpregneringsindustrins konkurrenskraft i har frågat mig om jag är beredd att föreslåsådan ändring av riksdagsbeslutet om avgift på bekämpningsmedel attkonkurrenskraften bibehålls för den industri som tillverkar kreosotoljebaseradeprodukter. proposition om avgifter på gödsel- och bekämpningsmedel som avlämnatsföreslås att träskyddsmedlen inte skall omfattas av den avgiftsskyldighet sombör införas på övriga typer av bekämpningsmedel. Ombibehållande av den kreosotoljebaserade impregneringsindustrins konkurrenskraft Omluftföroreningarna från industri- och värmeanläggningar Anf.7 i (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på minfråga. Jag vill framför allt tacka för det sakliga innehållet, som för dennäring det gäller är särskilt betydelsefullt. Mankunde möjUgen av det korta svaret dra den slutsatsen att det är ett om intesedan länge så ändå väl känt förhållande att denna näring inte skall omfattasav den lag som vi i princip fattade beslut om . Så var intefallet. Det var inte heller känt för en månad sedan, då jag ställde min fråga,hur det skulle bU. Nuhar statsrådet emellertid visat den föredömliga lyhördhet som vi sätter stortvärde på. Jag vill inte göra denna debatt längre utan tackar återigen för har kunnat ställa dessa medel utanför avgiftsskyldigheten. Kvarstår dock, herr jordbruksminister, att det inte bara är denna näring sombetraktar avgiften som en skatt och en pålaga. Vi har fortfarande den avgörandeinvändning vi hade när trots vårt motstånd fattade beslutet idecember månad, dvs. att denna avgift inte har samband med den miljöpåverkandeåtgärd som statsrådet i proposition 40 låter göra gällande. Vi betraktar ocksåfortsättningsvis avgiften som en skatt. Men vi får återkomma till detta närpropositionen skall riksdagsbehandlas. Vi tycker alltså fortfarande Uka illa omdetta. Överläggningenvar härmed avslutad. 5 § Svar påfrågorna 1983/84:416, 422, 425 och 428 om luftföroreningarna från industri-och värmeanläggningar har frågat mig hur jag ser på det stora svavelutsläppetvid och om jag avser att vidta några åtgärder. Omluftföroreningarna från industri- och värmeanläggningar OswaldSöderqvist har frågat mig om hur länge och enligt vilka bestämmelser ochdispenser stora fjärrvärmeanläggningar och Uknande anläggningar skall fåfortsätta sina utsläpp. ToreClaeson har frågat mig vilka åtgärder regeringen tänker föreslå och/eller vidtaför att kraftigt begränsa farliga utsläpp från befintliga industri-ochvärmeanläggningar och motverka tillkomsten av nya koleldade anläggningar ivåra tätorter. AlexanderChrisopoulos har frågat mig vad jag ämnar göra för att utsläppen skall minska iregionen kring och . Jag besvarar frågorna iett sammanhang. Ettav våra allvarligaste miljöhot är försurningen av mark och vatten, vilken tillstor del beror på utsläppen av försurande ämnen i luften. En lång rad åtgärderhar redan vidtagits för att begränsa luftföroreningsutsläppen. lade dendåvarande socialdemokratiska regeringen fram en proposition med ett programför att begränsa utsläppen för tiden fram till år 1985.1 detta program ingickockså begränsningar av utsläppen från processindustrier som raffinaderier,smältverk och cellulosaindustrier. En ny lag om svavelhaltigt bränsle infördes.I propositionen angavs som mål att svavelutsläppen skulle halveras fram tillår 1985. Det målet kommer vi att uppnå. Regeringenhar beslutat om ytterligare åtgärder för att begränsa utsläppen avförsurande luftföroreningar. I proposition 1983/84:158 om vissa kolfrågor harredovisats de riktUnjer beträffande luftföroreningsutsläpp från koleldadeanläggningar som regeringen nu avser att tillämpa. Dessa riktlinjer innebär attkraven skärps för både större och mindre kolanläggningar. Härigenom beräknasden begränsade kolanvändning som vi räknar med kunna medverkatill att minska svaveldioxidutsläppen med ytterligare 20 000-30 000 ton . Regeringentänker inte låta sig nöja med detta. För att utarbeta underlag för ett fortsattåtgärdsprogram har vi tillsatt en särskild aktionsgrupp mot försurningen.Gruppen skall gå igenom olika tänkbara åtgärder för att minskaförsurningsproblemen. Härvid skall även ytterligare åtgärder för att minskaluftföroreningsutsläppen studeras. Detär emellertid inte tillräckligt att åtgärder vidtas mot de svenskaluftföroreningsutsläppen, eftersom större delen av det sura nedfallet kommerfrån de stora utsläpp som sker i'utlandet. De nordiska länderna har därför lagtfram ett förslag om minskning av svavelutsläppen fram tiU . Ettgenomförande av sådana åtgärder i samtUga länder i skulle väsentligtförbättra försurningssituationen. Det är glädjande att allt fler länder nuansluter sig till detta förslag. Vid det miljöministermöte som hölls i imars deltog tio länder. utfäste sig dessa ländersregeringar i en gemensam deklaration att begränsa sina svavelutsläpp med 30%till år 1993. I deklarationen uttalade man sig också för att i internationelltsamarbete vidta åtgärder för att effektivt minska de totala åriigakväveoxidutsläppen från stationära och mobila källor ochsenast . Avsikten från de deltagande ländernas sida är att söka vidgakretsen av nationer som är beredda till motsvarande utfästelser. Deåtgärder jag här redovisat syftar till en minskning av det totala nedfalletöver av försurande ämnen. Det är självfallet angeläget att utsläppsbegränsningarsker inom bl. a. de regioner och när det gäller bl. a. de anläggningar somberörs i frågorna. Vilka åtgärder som bör vidtas och vilka krav som bör ställasi de enskilda fallen kan jag emellertid inte ta ställning till i enriksdagsdebatt. De enskilda anläggningarna måste på vanligt sätt prövas enligtmiljöskyddslagen. Anf.9 (vpk); Låt mig först tacka jordbruksministern för svaret på min fråga. Jagär mycket väl medveten om att försurningen är ett stort problem och i hög gradett internationellt problem, som man inte slutgiltigt löser med annat äninternationella överenskommelser och åtgärder. Men man måste ändå söka allatänkbara vägar för att komma till rätta med det, och då får man inte se någonåtgärd som vare sig marginell eller betydelselös. Efterdet att jag hade ställt frågan om svavelutsläppen vid har detkommit en rapport från statskontoret om effekter och kostnader när det gällerkadmiumregieringen. Rapporten visar att släpper ut ca 4 tonkadmium . Det handlar alltså inte enbart om svavelutsläppen utan ocksåom utsläpp av tungmetaller. Miljökravenskall naturligtvis inte vara avhängiga av företagens lönsamhet - här måsteandra kriterier gälla. Men när företagen nu redovisar mycket stora vinstertycker man ändå att de kunde visa större beredvillighet att acceptera kostnaderför en bättre reningsteknik. säger jordbruksministern i sitt svar att han ien riksdagsdebatt inte kan ta ställning till de enskilda fallen. Men eftersomsvaret tyder på en positiv inställning till fortsatta åtgärder mot försurningenhoppas jag att den industri jag har frågat om. , inte glöms borti det fortsatta agerandet. Omluftföroreningarna från industri- och värmeanläggningar 10 (vpk): Jag ber att få tacka jordbraksministern för svaret på den fråga som jaghar stäUt. Viär ju väl medvetna om problemen och även om det som nämns i svaret, nämligenden proposition som vi väl nu litet till mans försöker sätta oss in i. Det hartagits upp mycket bra saker i den propositionen. Jordbruksministern hänvisartill detta överst på s. 2 i svaret. När det gäller riktlinjer för koleldadeanläggningar är det mycket bra gränsvärden som tas fram; det är ett steg som vialla välkomnar. Denspringande punkten, nämligen de anläggningar som redan finns, gårjordbraksministern emellertid förbi, men det är de som är intressanta. Det somstår i propositionen och som jag tycker är mycket bra handlar mest omnyanläggningar. a. anläggningen i , som är ett mycket fintkraftvärmeverk, är en av de stora luftförorenarna i . Det kan varken jageller andra uppsalabor komma ifrån. När kommer de hårdare gränsvärdena attgälla för äldre anläggningar? Såvitt jag har kunnat se står det inte Omluftföroreningarna från industri- och värmeanläggningar någonting om detta i dennu aktuella propositionen. Det står klart att jordbruksministern och regeringennu kommit åt de nya anläggningarna. Det går inte att uppföra några sådana utanatt man måste ta de nya kraven i beaktande. Men hur bUr det med dem som redanär i drift? Jag skulle gärna vilja ha Utet klarare besked på den punkten, ävenom jag förstår att vi i och för sig inte kan tala om enskilda anläggningar. Menhur länge skall dessa äldre anläggningar få fortsätta sina utsläpp? IVästerås, där man har en av de stora "försurarna", har man vidtagitåtgärder för att få bukt med problemen. Men hur är det på andra håll? Jagskulle gärna vilja få veta litet mera om detta. Iövrigt tycker jag som sagt att regeringen i propositionen om kolfrågor, och detframgår även av svaret, har tagit ett bra grepp på det här problemet. Detkommer säkert att få positiva verkningar framöver. Sedanhar vi detta med utlandspåverkan. Vi vet ju att vi får nedfall från Västeuropaoch i stora mängder, beroende på hur vindarna blåser. Det kan vinaturligtvis inte göra något åt på annat sätt än genom internationellaförhandlingar, vilket också nämns i svaret. Men faktum är att hör tillde länder som mest försurar sin egen miljö - kanske inte bara genom eldningutan också genom trafiken, som vi emellertid inte skall diskutera . Bådaproblemen är emeUertid aktuella. Som sagt; Hur går det medde gamla anläggningarna? 11 (vpk): Jag tackar jordbruksministern för svaret på min fråga. Bakgrunden tillfrågan är de diskussioner som har förekommit i då detgäller Värtavérket, frågan om konvertering av en stor kolanläggning och detjärnsvampverk som varit på förslag. Jagtror att alla är överens på en punkt när det gäller försurningshotet och denfaktiska försurning som pågår, nämligen att man måste ta krafttag och så snabbtsom möjligt ta itu med problemen samt söka begränsa och komma till rätta medverkningarna av försurningen. Närdet gäller jordbruksministerns svar kan jag säga att långsiktigt är åtgärdernai kampen mot försurningen tillfredsställande. Problemet gäller emeUertid,enligt min uppfattning, hur vi på kortare sikt skaU kunna komma till rätta medförhållandena. I det avseendet anser jag att insatserna inte är tillräckliga.Det gäller att snabbare vidta åtgärder. Deåtgärder som regeringen redovisat räcker tyvärr inte till. Den försurning somsker till följd av nedfallet utifrån kan således inte stoppas.Jordbruksministern har berört detta. På alla fronter krävs det alltså krafttagoch nya initiativ. Vi får finna oss i att det kostar en del pengar. Detmåste väl vara bättre att satsa åtskilUga miljoner på rökgasrening, på reningav det utsläpp som kommer från skorstenar vid svenska anläggningar, än attsatsa miljarder på en utbyggnad av vattenkraften för att på det sättet utvinnaytterligare . En ytterligare utbyggnad av vattenkraftenmotiveras bl. a. med att svavelutsläppen kan minskas. Det kostar emellertidmångdubbelt mera att satsa på en utbyggnad av vattenkraften än att satsa på ordentiigareningsanläggningar. Jaghoppas att förslag i dessa frågor i fortsättningen konsekvent innebär att manriktar in sig på att ta krafttag i syfte att nedbringa utsläppen vid deeldningsanläggningar som redan finns. Därmed minskas ju försurningen. ; Det vore bra om statsmakterna kunde fatta beslut omkväveoxidutsläppen, motsvarande vad som redan finns i fråga om svavelutsläppen. Anf.12 (vpk): Jag tackarjordbruksministern för svaret på min fråga. Försurningeni är , som jag redan framhållit i min fråga, dubbelt så stor som för50 år sedan. Av alla nya rapporter på detta område framgår dels att skadornatill följd av försurningen ökar i aUt snabbare och i allt mera oroväckandetakt, dels att den totala effekten av försurningen i alla dess former samt desspåverkan på naturen inte är tillräckligt belysta. Avrapporterna framgår dessutom att drabbas speciellt hårt avförsurningen. Med västvindarna kommer nämligen det mesta av andra ländersluftföroreningar in över . Även de egna utsläppen i området är mycketstora på grund av den mycket starka koncentrationen av industrier. IVästsverige finns landets fjärde största föroreningskälla i vad gäller utsläppav svaveldioxid, nämligen som släpper ut . Stenungsundspetrokemiska industri släpper ut . Ferrolegeringar iTrollhättan bidrar med och energiverk med 1 295 ton.Shell- och BP-raffinaderierna släpper tillsammans ut . Vidaretillkommer utsläpp från en mängd småindustrier. De siffror jag här nämnt gällerenbart svaveldioxidutsläppen. Om man beaktar utsläppen av tungmetaller ochandra ämnen, finner man att situationen är mycket oroväckande speciellt förVästsverige. Det är inte en tillfällighet att exempelvis de ca 200 mycket starktförorenade sjöar som svartlistats på grund av kvicksilverförgiftning är starktkoncentrerade till . Ävenom det är av allra största vikt att det görs ansträngningar på detinternationella planet rnot försurningen, är det aUdeles uppenbart att arbetetmed att reducera våra egna luftföroreningar måste fortsätta med all kraft. Vihar nämligen mycket små möjligheter att vinna trovärdighet i det internationellaarbetet mot luftföroreningar så länge vi inte håller rent i eget hus. Mot denna bakgrund finner jag situationen beträffandeluftföroreningarna i så pass speciell att det krävs extra åtgärder föratt bekämpa den. Jag menar att de åtgärder som jordbruksministern har pekat påinte är tillräckliga för att vi skall kunna klara den akuta situation somGöteborg befinner sig i. Omluftföroreningarna från industri- och värmeanläggningar Vi är uppenbarligen alla överens beträffande problemet, och jag villinstämma med att det är klart att vi skall pröva varje möjlighetatt åstadkomma en förbättring. Omluftföroreningarna från industri- och värmeanläggningar Frågeställarnatar samtliga upp frågan om vad regeringen kan tänkas göra beträffandebefintliga utsläppskällor. Det är naturligtvis en väsentlig fråga, eftersom detgäller att minska de nuvarande utsläppsmängderna och inte bara att förhindra enökning.