prot · G70919 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag vill tro del, men saknas besked.Den bekännelse som industriministern gör när del gäller värdet av de insatserhan talar om följs för ögonblicket inte upp av någon konkret handling. Överläggningenvar härmed avslutad. Om skärpt övervakning av yrkesmässig trafik 12 §Svar på fråga 1983/84:103 om skärpt övervakning av yrkesmässig trafik har frågat mig om jag avser attta initiativ till en skärpning av övervakningen av den yrkesmässiga trafiken. Jag anser i likhet med frågeställaren allregelöverträdelserna inom den yrkesmässiga trafiken utgör ett allvarligt problem.Som också påpekar medför överträdelserna att de seriösa förelagenfår svårt att konkurrera på lika villkor, som stat och kommun oftagår miste om skalleinläkler. Missförhållandena tar sig emellertid inte enbart deuttryck som nämns i frågan - trafik ulan trafikfillslånd och med felakfiglregistrerade fordon. Även överträdelser av fordons-, arbetstids- ochväglrafikbeslämmelser förekommer, liksom att företagare underlåter att betalaolika skatter och avgifter. har missförhållandena inom denyrkesmässiga trafiken uppmärksammats särskilt. En rad förändringar, såväl ilagstiftningen som i de inblandade myndigheternas rutiner, har genomförts. Av de åtgärder som redan vidtagits vill jag bl. a. peka påen avsevärt förbättrad lämplighetsprövning av nya företagare i branschen medkrav på bl. a. kunskaper om redovisnings- och skatteregler. Kontrollen av hurförelagen sköts har effektiviserats, exempelvis genom ett vidgat samarbetemellan fillståndsmyndigheterna samt skatte- och kronofogdemyndigheterna Hksomgenom iransporlrådets arbete med nya tillämpningsföreskriftef och bättresamordning av myndigheternas insatser. För godstrafiken har ett nyttulmärkningssystem fillkommil. Systemet motverkar fusk och har starkt förbättratmöjligheterna fill effektiva vägkontroller. Slutligen vill jag nämna att en proposition om vissayrkeslrafikfrågor kommer att föreläggas . I propositionenkommer alt redovisas ytterligare insatser för all motverka olagligheterna inombranschen. 38JAN HYTTRING (c): Jag vill lacka statsrådet för svaretpå min fråga. Jag tycker all del är ett mycket positivt svar. Transportnäringen sysselsätter många människor. I entilltagande konkurrens utsätts många seriösa Irafikförelag för stora ekonomiskapåfrestningar. Svårigheterna all behålla personal och att utnyttja gjordastora investeringar är påfallande. ökar påfrestningarna för de seriösa företagen på grundav mindre nogräknade personers illojala konkurrens. Åkeribranschens egna undersökningar visar att ett relativtstort antal felaktigt registrerade fordon används i yrkesmässig trafik. Attinte betala .vägskatt och kilometerskatt för dieseldrivna fordon har blivit etteffektivt konkurrensmedel mot de yrkesutövare som följer gällande bestämmelser. Sysselsättningenäventyras i åkeribranschen, och statskassan går miste om rättmätiga ochvälbehövliga inkomster. Alllägga ansvaret på kunderna kan inte vara en lämplig väg att komma till rättamed det s. k. svartåkeriet. Det är orimligt att kunderna i varje enskilt fallskall kunna kontrollera om använt fordon är registrerat på ett riktigt sätt.Långsiktigt kan en utveckling med allt fler transporter utförda med felaktigtregistrerade fordon leda till att privatpersoner och förelag inte får nödvändigatransporter utförda. Omfillgängliga uppgifter är riktiga är av fordonen felakfigt skyltade,dvs. ca 700 fordon. Del innebär all statskassan går miste om ca 50 milj. kr. Minslutsats blir - trots de åtgärder som nämnts i svaret - att övervakningen måsteskärpas, så all fasflagda regler för yrkesmässig trafik efterlevs. Omplanerna på aU godkänna en ny typ av moped Överläggningen var härmedavslutad. 13§ Svar på fråga 1983/84:112 om planerna på att godkänna en ny typ av moped Regeringen har beslutat att tillåta en enklare typ avmoped, som bl. a. inte behöver ha blinkrar och slopplykla. harfrågat mig om detta är en bra åtgärd för att öka trafiksäkerheten. Mopedernahar utvecklats så alt de alltmer kommit all likna motorcyklar.Dagens moped är fjärran från den ursprungliga mopeden i fråga om både utförandeoch pris. Framför allt de höga priserna har drivit fram efterfrågan på enenklare och billigare typ av moped. Föratt kunna tillgodose detta legitima konsumentintresse har regeriiigen beslutatall mopederna skall delas in i två klasser. Klass I motsvarar dagens moped,medan klass II rymmer en enklare moped. Klasserna skiljer sig åtbl. a. genom aft den nya mopeden, dvs. klass Il-mopeden, inte får väga mer än60 kg och inte behöver ha blinkrar och slopplykla. Skälet till alt kravet påstopplykta och blinkrar slopats är att dessa utrustningsdetaljer ställer vissakrav på motorns tekniska utförande. Fråntrafiksäkerbetssynpunkt torde beslutet inte ha någon nämnvärd betydelse. Dennya mopedlypen skall jämföras med en cykel snarare än med en konventionellmoped. Den blir Ulen och lätt. Risken för att den förväxlas med en motorcykelär liten. Den lätta mopeden ställer också mindre krav på manöverskicklighelenän vad den lunga mopeden gör. Delkan vidare på goda grunder antas att den enklare mopeden inte frestar filltrimning på samma sätt som den nuvarande mopeden gör. Detta kan säkert få vissapositiva effekter på trafiksäkerheten. Omplanerna på att godkänna en ny typ av moped Anf.40 (): Jag får lacka statsrådet för svaret på frågan. är det gemensamtnordiskt trafiksäkerhetsår, omsorgsfullt planerat för allmanifestera den stora betydelse som trafiksäkerhelsarbelel har som gemensamtnordiskt intresse. Det är en bra satsning i det nordiska samarbetet. Dessvärre visar kurvan för årets olycksstatisfik en negaliv utveckling i vårt land.Den glädjande nedgången under 1970-lalel i antalet dödade och skadade ivägtrafiken har dess värre förändrats, just under trafiksäkerhets-året. Detfinns anledning för oss alla att allvarligt begrunda delta och fundera påvilka' åtgärder som kan vara lämpliga alt vidta. Föross som är speciellt engagerade i trafiksäkerbetsarbetet ter del sigsvårförståeligt all regeringens bidrag till förbättrande åtgärder är altföreslå borttagande av utrustningsdetaljer som fidigare ansetts som värdefullaför trafiksäkerheten. Det jag åsyftar är vad min fråga fill kommunikafionsministerngäller, nämligen regeringens förslag alt införa en ny mopedklass. Jaghar ingenfing emot införande av nya klassificeringar på motorfordon -med denreservafionen att det inte får ske på bekostnad av trafiksäkerheten. Därför tersig regeringens förslag svårförståeligt för mig och många andra. Denenda skillnaden mellan nuvarande mopedklass och den föreslagna nya är att dennya klassen skall slippa vara utrustad med slopplykla och blinker.Kommunikationsministern hänvisar i sitt svar till att det enklare utförandetskulle vara mera att likna vid en cykel. Jag vill då göra den jämförelsen attvi tidigare hade en klassificering i tung och lätt motorcykel som man fick gåifrån därför all viklen var avgörande. Man fick i stället gå efter antaletkubikcenfimeler. Viklklassificeringen gjorde alt de lätta motorcyklarnabantades så alt de blev mycket farligare. Jag tror faktiskt all del finns sammarisk när del gäller den lätta mopeden. Visserligen har den bara två växlar, menden får framföras med en hastighet av /lim, precis som den andra mopeden. Jagvill la ett exempel från bilsidan. Om kommunikationsministern köper en bil i100 000-kronorsklassen och jag köper en bil i 50 000-kronorsklassen, ärnaturligtvis min bil i ett enklare utförande. Men båda bilarna får framföras påvåra vanliga vägar med en högsta tillåtna hastighet av . Båda måsteockså ha samma utrustning med tanke på trafiksäkerheten: blinkrar, torkare,slopplykla m. m. Jagvill därför fråga kommunikafionsministern, om han kan tala om varför regeringenfillämpar ett annat synsätt i fråga om Irafiksäkerhelsdelaljer då det gäller enenklare bil än beträffande en enklare moped - eller blir del också fritt framnär del gäller en enklare bil? 41Kommunikafionsminister : Herr talman! Beslutet att införa den enklamopeden har, som vet, inte fatlats plötsligt. I en proposition1981/82 anmälde den dåvarande kommunikationsministern alt han avsåg alt geirafiksäkerhelsver-kel i uppdrag alt undersöka möjligheterna härvidlag. Från regeringens sida har visåledes inte accepterat det förslag som ursprungligen kom frånIrafiksäkerhelsverket. Remissinstansernas kritik beror ju också på delförhållandel all man inte ansåg sig kunna skilja mellan de två klasserna. WiggoKomstedt säger att skillnaden mellan klasserna gäller växlingen, men den gällerju också viklen. Högsta tillåtna vikt för klass Il-mopeden är . Jag försäkrar all regeringen självfallet ser allvarligt påde förhållanden som här har påpekat, nämligen att del under 1983har kunnat konstateras vissa försämringar när del gäller trafikolyckorna.Framför allt har förarna av tunga motorcyklar och av cyklar, dvs. de oskyddadeförarna, drabbats hårt. Avsikten är all del skall anordnaskonferenser med de myndigheter och organisationer som på något sätt berörs, såall vi skall kunna komma underfund med vad som bör göras för att bryta denutveckling som vi haft . Jag tror uppriktigt sagt inte, WiggoKomstedt, alt den här mopeden - med den begränsning som den har- på något sättskulle kunna försämra trafiksäkerheten. Del är bara fråga om all göra en mopedav en typ som det är en myckel stor efterfrågan på. Själv var jag med då denifrågavarande mopedlypen först infördes. a. kostnadsskäl är det en storefterfrågan på just en sådan här enkel moped. Det är detta som har varit avgörande för del här beslutetsom skall göra det möjligt alt tillhandahålla den enkla mopedtypen. Jag tror som sagt inte all det ifrågavarande beslutetkommer att få någon negativ effekt, men naturUgtvis skall regeringen och allaandra engagerade följa utvecklingen. Om planerna på att godkänna en ny typ av moped 42WIGGO KOMSTEDT (m): När hänvisar till all deltaförslag från början kom från en annan regering, vill jag säga alt förslagetdärför inte är mera smakligt. Jag accepterade det inte heller då. Denförpackning som förslaget nu presenteras i är inte ett dugg bättre urtrafiksäkerhetssynpunkt. Mopeden har en begränsning, säger . Såvitt jag förslår skall den framföras med samma hastighet somnuvarande moped, dvs. med som högsta tillåtna hastighet. Mopedenbegränsas i vikt till , framhåller statsrådet. Det är inget bra argumentur Irafiksä-kerhetssynpunkl, tvärtom, herr kommunikationsminister! En moped sombantas kan bli farligare - just med hänvisning till vad jag tidigare sadebeträffande lätt och tung motorcykel. Den nya mopeden kan alltså bli farligare.Det finns ingen begränsning. Mopeden får framföras med en hastighet av 30km/lim. Har man ansett att blinkrar och stopplykta på en moped är värdefulla urtrafiksäkerbetssynpunkt, tycker jag utrustningen skall finnas oavsett ommopeden väger eftersom den får framföras med 30 km i timmen.Delta gäller alltså både klass I- och klass Il-mopederna. Jag skulle vilja fråga kommunikationsministern: Vad finnsdet egentligen för argument för att man inte skall behöva hatrafiksäkerhetsdetaljer på en moped som går med en hastighet av /lim, närman måste ha del på en Omsvenskundervisningen för invandrare' annan moped som går medsamma hastighet? Jag vill återkomma till exemplet med bilar, där vi ju inteprutar på kraven. Om den ena bilen väger och den andra , måstebåda ha blinkrar och slopplykla och får framföras med en högsta fillåtnahastighet av /lim på de flesta vägar. Jag kan inte förstå anledningen tillatt det skall vara annorlunda för mopeder. Vi har ju kunnat konstatera, , alt ökningen av antalettrafikolyckor har gällt de tyngre motorcyklarna. Del är just övergången frånlättare till tyngre motorcyklar som har varit det stora problemet. Skälet tillalt man i delta fall kan avslå från just dessa två trafiksäkerhetsåtgärder påmopeden är del jag har sagt, nämligen att del är en enklare moped, som ärlättare och mycket liknar cykeln. Del är det som ligger till grund förbeslutet. Gör man en jämförelse med andra länder i , kan man konstateraatt det förutom bara är som kräver blinkrar. Men där är det frågaom en hastighet , som skall jämföras med i det härfallet. Anf.44 (): En mycket kort och enkel fråga fill kommunikafionsministern: och jag kommer på var sin moped och kör sida vid sidamed en hasfighet av , vad är det då som säger attkommunikationsministerns moped bör vara utrustad med slopplykla och blinkrarmen inte min moped? Vi kan strunta i vad mopederna väger, men vi framför dembåda med en hastighet av . Vad är det ur trafiksäkerbetssynpunkt somsäger att jag skall slippa ha dessa trafiksäkerhetsdelaljer på min moped, medankommunikationsministern skall ha dem på sin? Jag kan inte se all del finns ettenda godtagbart argument. Överläggningenvar härmed avslutad. 14 § Svar på fråga1983/84:61 om svenskundervisningen för invandrare har frågat mig när regeringen avser att föreslåförbättrad undervisning i svenska som främmande språk. Jagförmodar alt med sin fråga avser den reform avsvenskundervisningen för vuxna invandrare som regeringen f. n. arbetar med. Den13 och svarade jag i påfrågor om svenskundervisningen för invandrare. Jag sade då all regeringen hadetagit initiafiv till ytterligare beredning av frågan eftersom remissyttrandenaöver svenskundervisningskommitténs förslag uppvisade en myckel splittrad bild,såväl i fråga om huvudmannaskapet för svenskundervisningen för vuxnainvandrare som i fråga om finansieringen och den lämpliga omfattningen av dennaundervisning. Jag sade vidare att regeringens avsikt var att så snart det varmöjligt redovisa resultatet av del särskilda beredningsarbetet. Den beredning av frågan som jag då avsåg slutfördes isomras. Därefter har del egentliga proposilionsarbelel inletts. I mitten avaugusti presenterade jag offentligen vissa utgångspunkter förpropositionsarbetet. I höstens allmänpolitiska debatt redovisade jag allregeringen ämnar förelägga en proposition omsvenskundervisning för vuxna invandrare. 46KENTH SKÅRVIK (fp): Jag tackar för svaret, vilket i alla fall gerett besked, även om del tagit lång lid att få fram det. I och för sig blir denna frågestund en repetition avinläggen i den allmänpolifiska debatten beträffande invandrarnas utbildning isvenska, men invandrarministern svarade då endast på frågorna från den förrainvandrarministern, och jag är glad och tacksam för de svar jag har fått . Jag vill återigen understryka - och det finns allanledning att göra del, eftersom del lar så att få fram resultatet avregeringens arbete - att del rådde en bred enighet och samsyn när det gälleratt förverkliga målen för den svenska invandrarpolitiken och dess utbildning isvenska för invandrare. Vi hoppas att del fortfarande gör det, och då kan viinte förstå alt del skall behöva la så lång lid att visa resultat. Somstatsrådet nämnde ställde jag samma fråga - rättaresagt . Svaret var då all resultat skulle redovisas så snartsom möjligt. Har ärendet verkligen varit så svårarbetat? För att invandrarna skall känna sig som ett med osssvenskar och för all vi svenskar skall få kontakt med invandrarna, måste vireformera svenskundervisningen. Vi förbättrar därigenom också invandrarnassituafion på arbetsmarknaden samt deras möjligheter alt följa med i densvenska samhällsutvecklingen. Del är ganska naturligt att invandrarna harsvårare än andra att hävda sig på arbetsmarknaden, och här talar ocksåarbetslösheten bland invandrarna sitt tydliga språk. Del är också helt omöjligtför dem att utan kunskaper i svenska hävda sig i del nya hemlandet, och de kaninte heller fullvärdigt la del av svensk kultur och svenskt samhälls- ochnäringsliv. Svenskundervisningenmåste därför, herr talman, reformeras. Invandrarministern sade i sitt svar ochsäger också alt hon var medveten om den splittrade bilden såväl när delgällde huvudmannaskapet som när det gällde undervisningen. Hon sade också attregeringen var medveten om behovet av alt informera studieanordnareoch lärare om de förändringar i svenskundervisningen som borde göras. Jaghoppas nu att vi verkligen får se en proposition som berör deltaämne. Om regeringen över huvud tagel är intresserad av att göra något på dettaområde, borde vi kunna förvänta oss mer och snabbare arbete. Om jämställdhetssträvandena under kärva ekonomiskaförhållanden En har alltså gått - det blir , innanresultatet är färdigt. och jag är överens om all delär svenska språket som är invandrarnas nyckel fill arbetsmarknaden och fill detsvenska samhället. Tyvärr var den remissopinion som redovisades för ett årsedan mycket splittrad. Del krävs ordentliga överväganden utifrån ekonomiskautgångspunkter, och dessutom är det helt nödvändigt att förankra deställningstaganden som är gjorda hos studieanordnare och hos kommuner och andraberörda. Detta måste få ta tid, för det är nödvändigt att reformen fungerarockså i del praktiska livet. 48 (): Del känns skönt att vi är överens i dennafråga. Jag vill bara lacka för det arbete som utförs, och jaghoppas att vi verkligen får se ett resultat av del. Jag delaruppfattningen alt delta är ett otroligt viktigt arbete, och därför är delnödvändigt att resultatet blir bra. Överläggningen var härmed avslutad. 15§ Svar på fråga 1983/84:105 om jämställdhetssträvandena under kärva ekonomiskaförhållanden Per har frågat mig dels om jag somjämställdhetsminister slår bakom ett uttalande av statssekreterare "När det kärvar i ekonomin kan man inte hålla på jämställdhettill varje pris" -, dels inom vilka områden som regeringen anser attjämställdhet mellan könen lägger hinder i vägen för saneringen av Sverigesekonomi. Jag kan inte finna något område där jämställdheten läggerhinder i vägen för en sanering av samhällsekonomin. Det finns ingen motsättningmellan målet att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män och att förbättraden svenska ekonomin. Tvärtom vill jag hävda alt den svenska ekonomin gynnas avalt kvinnorna får samma ställning som männen på arbetsmarknaden och i samhälleti övrigt. Den vikfigaste utgångspunkten för jämställdhet mellankvinnor och män är att alla skall kunna ha ett eget arbete och därmed enmöjlighet fill egen försörjning. Regeringens främsta mål är därför attåterställa den svenska ekonomins styrka, så att sysselsättningen varaktigt kanförbättras. Ett uttryck för detta är de förslag för att föra ut urkrisen som regeringen lämnat till sedan tillträdet för ett drygt årsedan. Regeringen ser del som en väsentlig uppgift att brytakönsuppdelningen av arbetsmarknaden, så alt kvinnor får ökade möjligheter inomalla yrkesområden och på olika nivåer inom dessa. En rad åtgärder vidtas idetta syfte. En arbetsgrupp i har tillsatts meduppgift att kartlägga kvinnornas framtida arbetsmarknad och föreslå ettåtgärdsprogram. Lika viktigt som att öppna möjligheterna för kvinnor attsöka sig fill olradifionella arbeten är att säkra den ställning som kvinnornahar inom de traditionella områdena. Del är dessutom så att de åtgärder som regeringen vidtarpå olika områden för att stärka den svenska ekonomin naturligtvis också stärkerkvinnornas ställning i samhälle och arbetsliv. Jämställdhet är ingenbelastning, som Per antyder i sin fråga. Den är tvärtom en förutsättningför ett väl fungerande samhälle, I det kärva statsfinansiella läge som råder måstesamtidigt även myckel angelägna reformer finansieras genom omprioriteringar.Del kan då - trots vad jag nu har sagt - vara nödvändigt alt göraomprioriteringar som, sett enbart från jämslälldhetssynpunkt, är olyckliga.Enligt min mening måste åtgärder av det slaget bedömas med hänsyn tillförutsättningarna inom det berörda området och i det enskilda fallet. När detgäller studiemedlen har regeringen ansett att en höjning av det totala beloppetper studerande är så angelägen att vi har varit beredda att finansierahöjningen bl. a. genom ett återinförande av prövning gentemot makes/makasinkomst. Jag står självfallet bakom regeringens förslag på denna punkt, ävenom jag liksom utbildningsministern är fullt medveten om det olyckliga i detfrån jämställd-hetssynpunkl. Jag vill understryka alt regeringensjämställdhetspolifik ligger fast och alt det inte finns någon anledning attutifrån den prioritering som gjorts i detta fall dra generella slutsatser. Om jämställdhetssträvandena under kärva ekonomiskaförhållanden 50PER (): Jag ber att få tacka för svaret på min fråga. Statsrådet har tydligen dåligt samvete. Det långa svaretkan emellertid inte dölja all jämslälldhetsministern uppenbarligen har förloratden interna kampen mot statssekreterare , för jämslälldhetsministernhar väl ändå slagils för sin sak och slagits för att äktamakeprövningen alltfortskall vara förpassad till den historiens skräpkammare där den faktiskt hörhemma. Statsrådet tar f. ö. inte uttryckligen avstånd frånstatssekreterare uttalande. Hur förhåller det sig? Delar statsrådetstatssekreterarens uppfattning, eller gör hon det inte? I ljuset av statsrådet långa svar där hon uttalarsig för jämställdhet mellan könen framstår förslaget om all återinföraäktamakeprövningen i studiemedelssystemet som både obegripligt ochinkonsekvent. När särbe-skatlningen en gång infördes här i landet skedde detför all öka enskilda människors självständighet i förhållande till varandra.Inte minst kvinnorna hade nytta av den reformen. När äktamakeprövningenavskaffades var det av precis samma skäl. Ingen skulle hindras.att studera pågrund av andras ekonomiska omständigheter. Men skall alltsåäktamakeprövningen införas igen. Studenterna som vet vad det här innebär förderas möjligheter att läsa vidare protesterar. Hur kanett statsråd som är ansvarig för jämställdhet försvara något 8 protokoll 1983/84:18-19 Om jämställdhetssträvandena under kärva ekonomiskaförhållanden. sådant?Saneringen av ekonomin skulle ju inte få lägga några hinder i vägen förjämställdheten mellan män och kvinnor. I sitt svar säger statsrådet att Per antyder attjämställdheten skulle vara en belastning i arbetet för alt sanera den svenskaekonomin. Tvärtom, statsrådet, det är statssekreterare som i DagensNyheter uttryckligen har meddelat alt man får ta litet lättsinnigare på delhär med jämställdhet, när ekonomin skall ordnas upp. Statssekreterarens och statsrådels partikamrater har f. ö.om möjlighet alt här i kammaren rösta för ett förslag frånmoderata samlingspartiet, där som äktamakeprövningen föreslås ickekomma i fråga studiemedlens totalbelopp höjs, inte bara till de futtiga 148 %av basbeloppet som regeringen har orkat fram till, ulan till de avbasbeloppet som studenterna faktiskt behöver för att kunna studera och leva påen dräglig nivå. Det är verkligen intressant att höra att herrUnckel är så varmt intresserad för jämställdhetsfrågor. Jag hoppas att han haralla partikamrater här i med sig när vi enligt honomskall votera. Hans parfikamrat motionerade ju återigenom avveckling av allt statligt jämslälldhetsarbele. Hans yngre partibröderutropade för inte så länge sedan i Svensk Linje att man skulle "stoppajämslälldhelsbluffen" med hänvisning till att kvinnor bara blirlågavlönade eller drabbas av arbetslöshet, om de fortsätter att söka yrkesarbete. Att hävda all regeringen medvetetväljer att sätta jämställdheten ål sidan då ekonomin skall saneras är därförinte särskilt trovärdigt. Kanske vore del ärligare om öppetredovisade konsekvenserna för jämställdheten, om moderata samlingsparfietspolitik för den offentliga sektorn skulle genomföras. Det om något är ettangrepp på jämställdheten - dels återfinns en stor del av de förvärvsarbetandekvinnorna inom denna sektor, dels är en stark offenflig sektor med en servicesom utgår från behov och inte från betalningsförmåga en förutsättning förkvinnligt förvärvsarbete. 52PER (): Statsrådet säger att det är av intresse attjag är intresserad av jämställdheten. I fråga om studiemedlen är det väl turall någon är intresserad, eftersom regeringen har avstått från att över huvudtaget ägna jämställdheten någon möda, när regeringen lägger fram sina förslagpå detta område. Statsrådet säger att jag har hävdat att regeringenmedvetet har satt jämställdheten åt sidan i sitt ekonomiska krisprogram.