prot · G709159 · 1983-12-31 00:00:00 — Det är enligt vår uppfattning djiipt omoraliskt att förstkrångla till skattelagstiftningen så till dén milda grad att antaletförhandsbesked med naturnödvändighet måste öka och sedan försöka bromsaökningen genom att höja maximiavgiften från . Det riktigaste, sundaste och för allmänheten självklarastesättet att hålla tillbaka antalet förhandsbesked är naturUgtvis att förenklaskattesystemet. Om man nu inte kan tänkas göra det, borde det vara en bjudändeplikt att förstärka resurserna så att den undrande skattebetalaren inte, somnu, behöver vänta drygt på ett bindande besked. Moderata samlingspartiet förespråkar i andra sammanhang enökad avgiftsfinansiering för att få bättre balans mellan tillgång ochefterfrågan. Men i det här fallet måste ett undantag göras, eftersom den ökadeefterfrågan skapats av en helt förnuftsvidrig skattelagstiftning. Med detsagda, herr talman, yrkar jag bifall till reservationen. 15STIG JOSEFSON (c): I proposition 1983/84:186 föreslås en höjningav avgiften för erhållandet av förhandsbesked i taxeringsfrågor från nuvarande100 kr. Avsikten är tydligen , nära nog, skall tvinga mänga att avstå från att begära förhandsbesked.Denna åtgärd står i direkt strid mot vad tidigare utlovat. Inte minstvid införandet av generalklausulen betonades vikten aV att kunna få ettförhandsbesked i frågor som var svåra för den enskilde att bedöma. struntarregeringen i alla tidigare löften på detta område och föreslår en chockhöjning.Detta kan inte accepteras. Vi har ett invecklat skattesystem - i många fallnödvändigt, men ändå i vissa fall svårbedömt. Syftet med generalklausulen harvarit att förmå skattebetalarna att respektera skattelagstiftningensmålsättning. För den händelse man var tveksam om tolkningen skulle samhälletgenom förhandsbeskedkunna ge hjälp åt den enskilde. Att då chockhöj a. avgiften' strider helt motvad man tidigare utlovat. Som frarngår av reservationen kan vi i inteacceptera en sådan linje. Jag yrkar bifall till reservationen ochdärmed avslag på propositionen. 16 (): Efter de båda tidigare inläggen i den härdebatten kan jag fatta mig mycket kort. Med, tanke på alla olika motiv som kan ligga bakom enbegäran om förhandsbesked i skatteärenden har vi i ställt oss bakomförslaget om en avgift för sådana besked. När nu regeringen med det uttaladesyftet att förhindra eller försvåra för medborgarna att begära förhandsbeskedvill chockhöja avgifterna kan vi dock inte längre vara med. Accepterar mantanken att de skattskyldiga skall ha möjlighet att i förväg få veta vadskattelagarna säger, kan man rimUgtvis inte ställa upp på ett förslag spm gårut på att starkt försvåra detta. Det oerhört krångliga skattesystem som vi hari vårt land utgör sannerligen heller inget skäl för en sådan avvisandehållning. Med hänsyn till vad föregående två talaresagt och att de ingående belyst den här frågan samt med hänsyn till kammarensansträngda tidsschema avslutar jag mitt anförande med att yrka bifaU tillreservationen. 17HAGAR (): Lagen om taxeringsbesked infördes , ochdå beslutades en avgift på . Syftet var att få ett bidragtill verksamheten Pch att förhindra missbruk av frågerätten, vilket framgår av prpppsition 1951:64, som ledde till inrättande av denna nya service.Avgiftens högre gräns höjdes 1964 till . Skälet till höjningen då varatt kunna ta ut högre avgifter för förhandsbesked som gällde många frågor ochsom rörde stora belopp. Möjligheten att hos rättsnämnden vid fäförhandsbesked i skatterättsliga ärenden har blivit uppskattad och utnyttjad iallt större omfattning. Detta har medfört en allt längre väntan på besked, ochdet är inte bra. Antalet ansökningar av förhandsbesked avseende direktskatt 1978 var 481, varav 261 fick förhandsbesked pch 78 avvisades. Antaletpavgjorda ärenden var 220, varav 117 avskrevs. Besvär anfördesi 71 fall . 1982 inkom 520 ansökningar, varav 310 fick besked,81.avvisades och 117 avskrevs. Antalet oavgjorda ansökningar uppgick till 297. Antalet ansökningar av förhandsbesked avseendemervärdeskatt var 19'78, varav 72 erhöll besked, 12 avvisades och 12avskrevs. 1982 inkom 128 ansökningar, varav 78 fick förhandsbesked, 3 avvisadesoch 19 avskrevs. 53 besvär inkom. Medelvärdet för handläggningstiden av ärenden i vilkaförhandsbesked meddelats avseende direkt skatt var ochbeträffande mervärdeskatt 8 månader. Till rättsnämndens arbetsuppgifter hör också dispensärendenoch förhandsbesked angående punktskatter. överfördes tillrättsnämndens kansli ärenden om uppskov med realisationsvinstbeskattning.Beslut i dessa ärenden fattas på tjänstemannanivå. har för att förkorta väntetiden vidrättsnämnden föreslagit två sätt - dels att höja avgiften, dels att få enannan beslutsordning hos rättsnämnden. Vi skall ta ställning tillavgiftens storlek. tillstyrker regeringens förslag att höjaavgiften för förhandsbesked från . Riksskatteverketfår dock bestämma om en lägre avgift än . i vissa fall. Förslaget har tillstyrkts av samtliga remissinstanser,även om en del är tveksamma pm en höjning av avgifterna skulle kunna minskatillströmningen av ärenden. Av ekpnomiska skäl är det emellertid motiverat atthöja avgifterna. De borgerliga partierna har reserverat sig för enoförändrad avgift men vill ha en snabbare och bättre service. Eftersom en avgift från begynnelsen tagits utför tjänster i denna del av den offentliga sektorn och avgiften nu ståttoförändrad finner vi en höjning väl motiverad. Bifall till utskottetshemställan och avslag på reservationen. 18 (): redogörelse för antaletförhandsbesked var naturligtvis i och för sig intressant, men det väsentligaför den skattskyldige som gör förfrågningar är naturUgtvis väntetiden, och därinstämde med mig när jag sade att den var ca . säger att det är motiverat att höjaavgiften, eftersom den varit oförändrad . Jag kan ta andra exempel ochundrar om inte nu tycker att det är befogat att ändra också dessabeloppsgränser. för uthyrning avfritidsbostad har varit skattepliktsgränsen - alltså lät vara . för skattefria gåvor har varit oförändrat sedan1958. i böter vid olaga strejker har vi haft . Summanhöjdes under den borgerliga regeringens tid, men är nu tillbaka till de 200kronorna. Dessa belopp har alltså varit oförändrade under väsentligt längre tidutan att man från socialdemokratiskt håll ansett det befogat att höjagränserna. 19STIG JOSEFSON (c): Beträffande eftersläpningarna är detskrämmande siffror som redovisas. Det är beklagligt att man inte harvidtagit åtgärder för att kunna korta ner väntetiden för besked. Närförhandsbeskedet infördes, och även vid senare tillfälle, uttalades det klartatt avsikten var att deklaranterna skulle få ett snabbt besked. Då är detverkligen oroande att man inte har försökt att finna ett snabbare sätt attbehandla frågorna. Jag anser att deviktigaste uttalanden som har gjorts i denna fråga Nr 159 kom i samband medinförandet av generalklausulen. Då lovades deklaranterna möjlighet att göra enförfrågan. Men ingen kunde tänka sig att det skulle vara till en avgift av denstorleksordning som regeringen nu föreslår. Anf.20 (): Det var en uttömmande statistik somHagar redovisade. Något skäl till att starkt försämra möjligheterna atterhålla förhandsbesked - och därmed korta ner väntetiderna - kunde jag inteupptäcka i hennes anförande. 21 (): Den proposition vi behandlar bygger på en rapport frånriksskatteverket, där man med oUka förslag har försökt att lösa problemet medde långa väntetiderna. Ett av dessa förslag var en avgiftshöjning. Jag menaratt även om den inte förkortar väntetiden, är den motiverad av ekonomiska skäl. Enannan möjlighet är att ändra handläggningsformerna. Men det är inte något förriksdagen att diskutera, utan det är regeringen som tar initiativ i dennafråga. Jaghar inte tänkt förirra mig in i en lång debatt om generalklausulen eller omvårt krångliga skattesystem. Skattesystemets utformning får vi tillfälle attåterkomma till senare i denna kammare. Anf.22 ():. Det sägs att det finns två möjligheter att minska köerna. Den ena äratt höja avgifterna, vilket föreslås här. Den andra är att ändrahandläggningsrutinerna, vilket säger att vi inte skall behandla . Och det är riktigt. Men det finns faktiskt en tredje möjlighet också,nämligen att förstärka resurserna. Även om man skall spara in på statlig verksamhetpå alla områden, är just detta ett område där man bör ge resurser för att svaramot de krav som en skattetyngd allmänhet ställer. Anf.23 (): När säger att hon inte vill diskutera vad som har sagts isamband med införandet av generalklausulen, är det ett sätt att komma bort frånden debatt som då fördes och som innebar ett löfte till deklaranterna. Det ärbeklagligt att man inte kan ta någon hänsyn till vad en enhälUg riksdagtidigare har sagt. Närman höjer avgiften och talar om inflationsutveckling betyder det att man försträknar upp vad inflationen skulle ha inneburit, och sedan lägger man till 50 %.Det kanske också bör uppmärksammas i denna debatt. 2Riksdagens protokoll 1983/84:159-160 Skatt på vissa dryckesförpackningar 24HAGAR (): Jag noterar att reservanterna inte har lämnatnågot förslag om hur det skulle gå till att öka resurserna - tvärtom. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om skatteutskottetsbetänkande 44.) Kammaren övergår nu till att debattera skatteutskottetsbetänkande 45 om skatt på vissa dryckesförpackningar, m. m. 26KARL BJÖRZÉN (m): Proposition 195, som behandlas i det nuaktuella betänkandet, är en ganska tunn och enligt min mening också torftigproposition; Efter åtta sidor lagförslag kom.mer två sidor text, som innehålleren bakgrundsbeskrivning och motiveringar för de framlagda förslagen. Därredogörs för de förhandUngar som regeringen har fört med företrädareför bryggerinäringen, handeln och PLM rörande möjligheterna att införa ettpantsystem för aluminiumburkar. Huvudpunkterna i den överenskommelsesomträffa-des redovisas, och man talar om att utredningen om återvinning avdryckesförpackningar har lämnat sitt slutbetänkande och att detta harremissbehandlats. Vidare står det i propositionen, att en sammanfattning avremissyttrandena finns tillgänglig i . Den formuleringengör en naturligtvis misstänksam och nyfiken. Man får leta med ljus och lyktaför att finna något remissyttrande som är positivt till utredningens förslag ide delar som behandlas i denna propositipn.' TvärtPm är kritiken allmän ochmångskiftande. Det förhållandet att regeringen ändå har lagt fram enproposition kan förklaras av att skatteutskottet i sitt betänkande vidriksdagsbehandlingen om förpackningsavgiftens slopande skrev, att ettinkomstbortfall till följd av att förpackningsavgiften avvecklas börkompenseras genom exempelvis införande av en miljöavgift på engängsförpackningai". anförs att motivet för propositionen är det fiskalaskälet - inkomstbortfallet. Och det är naturligtvis riktigt och bra attregeringen följer uttalanden pä den punkten. Statsrådet skriverockså i propositionen att det bör vara möjligt att vid utformningen av avgifteni någon mån beakta att olika slags förpackningar i varierande grad medförproblem ur nedskräpnings- och avfallshanteringssynpunkt. På den punkten tyckerjag att regeringen har misslyckats. När det gäller de två slagen av pantförpackningar- returglas och aluminiumburkar - föresläs i propositionen samma skattesats fördessa två förpackningstyper, och det anförs: I detta ligger även en avmiljöskäl betingad differentiering, eftersom returglaset används somförpackning ett stortantal gånger, medan burken bara används en gång. Om man kan uppnå samma återvinningsprocent föraluminiumburken som för returglaset borde skillnaderna mellan de tvåförpackningarna ur miljösynpunkt vara ganska begränsade. Men skatteförslagetsinverkan på priserna på förpackade drycker är ungefär 25 gånger sä stor förburkförpackningen som för returglaset. Förslaget har alltså en mångdubbeltstörre effekt på aluminiumburkarna än vad som rimligtvis kan motiveras avmiljöskäl. Jämför man sedan pantförpackningarna med övrigaförpackningar, finner man att skillnaden i föreslagen skattesats är så litenatt den inte rimligen kan ha någon inverkan alls i nedskräpnings- ochavfallshanteringssammanhang. Jag har tagit upp detta med miljöfrågorna först, eftersomnedskräpnings-och avfallshanteringsproblemen är grunden till att man utrederfrågorna och diskuterar ändringar i skatte- och avgiftssystemet. Men vimoderater har i vår reservation också pekat på att förslaget, om det genomförs,kommer att medföra en snedvridning av konkurrensen, som kommer att varabesvärande för bryggerinäringen och även för andra delar av näringslivet. Vitycker framför allt att det är oacceptabelt att regeringen genom detta förslagensidigt går ifrån den uppgörelse som har träffats med näringslivet. Förframtiden torde det vara viktigast att införa ett system med återvinning istörre omfattning än . Och det fordrar i många fall överenskommelser av detslag som har träffats om aluminiumburkarna. Men när staten på detta sättvisar att man inte är beredd att hålla ingångna avtal, har man bäddat dåligtför nya överenskommelser om återvinning. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillden moderata reservationen. Skatt på vissa dryckesförpackningar 27PER (vpk): Med anledning av regeringens proposition1983/84:195 som behandlas i skatteutskottets betänkande 45, som föreläggsriksdagen, har jag själv och två medmotionärer yrkat på ändringar ipropositionens förslag i vad gäller skatten på aluminiumburkar. I motion 2913yrkar vi att skatten på aluminiumburkar av miljö- och energipolitiska skälskall vara per burk. På detta yrkar utskottet avslag. Praktiskt taget alla drycker som: försäljs tillkonsumenter levereras i småförpackningar av något slag. Det finns fyra typer avmaterial som kan komma i fråga - glas, metallplåt, papp och plast. De två sistnämndakan förekomma i kombination. Sålunda görs våra mjölkförpackningar av papp, medplastbestruken insida. har dessa förpackningar gjorts av oblektpapp, vilket får ses som ett framsteg ur energi- och miljösynpunkt. Då skatt pådessa förpackningar inte är aktuell , skall jag inte tala vidare om dessautan om dem som är aktuella. Jag vill här börja med att framhålla att jag anser attriksdagen har anledning att driva en förpackningspolitik och inte överlåta åtekonomiska marknadskrafter att styra förpackningsutvecklingen när det gällerdrycker. En sådan politik är viktig utifrån energi- och miljösynpunkt, och denär också viktig för förpackningsindustrin, som med rätta kan kräva besked från Skatt på vissa dryckesförpackningar statsmakternaom en mera långsiktig inriktning.av förpackningspolitiken. Utgångspunkten förförpackningspolitiken anser jag skall, här som pä andra viktiga områden, varavad som är fördelaktigast utifrån långsiktiga samhällsekonomiska bedömningar.En sådan bedömning kan endast göras av samhällsorgan och inte av enskildaföretag. Vad som ter sig fördelaktigast i det enskilda företaget behöver intevara den lösning som är fördelaktigast enligt den samhällsekonomiskabedömningen. Det är också att bestämmer sig för en sådanförpackningspolitik av utredande på området. För de förpackningstyper som är aktuella för skattfinns tre system. Vi har ett system med returglas för öl och läsk, vi haraluminiumburkar för samma drycker, och vi har engångsglas för vissa drycker ochlivsmedel. finns ett pantsystem för aluminiumburkar, men förengångsglaset finns ännu inte något system för återvinning. Jag vill först påminna om det beslut som tog den3 med anledning av jordbruksutskottets betänkande 1982/83:39. 1 dettaav godkända betänkande kommer den grundläggande principiella synenpå förpackningspolitiken till uttryck på ett sätt som jag anser står i godöverensstämmelse med vad jag anfört. Jag vill därför nu citera ett avsnitti betänkandet. "får för sin del erinra om attutskottet vid olika tillfällen framfört uppfattningen, att resursslöseri måstemotarbetas och att sparsamhet, hushållning och återanvändning bör varagrundläggande för vårt utnyttjande av naturresurser och för inriktningen av vårvaruproduktion. Från de synpunkter utskottet har att företräda har utskottet framhållitbetydelsen av att dessa principer blir vägledande också i fråga om denindustriella framställningen av dryckesförpackningar. Utskottet finner anledningatt understryka dessa principers giltighet." I samma betänkande föreslog utskottet ettåterglassystem. Förslaget, som också stöddes av näringsutskottet, grundade sigpå en utredning som gjorts av statens industriverk. Genom ett sådantåterglassystem skulle kommunerna kunna avlastas avsevärda mängder glasavfall,som hamnar på kommunernas soptippar. Glasavfall är en råvara, som skallåterföras till glasindustrin för ny produktion. I har vi nu kvar två glasbruk som tillverkarflaskor och burkar. a. beredskapssynpunkt är det viktigt att dessaglasbruk får leva kvar. Glasbruket i nära har den störstaugnskapaciteten och därmed de bästa förutsättningarna att ta emot återglas. Föratt ett återglassystem skall kunna bli tekniskt och ekonomiskt genomförbartmåste emellertid en viss avsättning säkerställas. För att säkra en sådanavsättning är det nödvändigt att Systembolagets flaskor går som återglas. Dettaär försvarbart, eftersom dessa flaskor gör bara ca 2,5 "trippar",innan de försvinner, under det att returflaskorna inom bryggerierna gör upp till40 "trippar". Ännu efter beslut har återglassystemetinte kommit i gång. Det tycker jag är högst anmärkningsvärt. Om inte annat såborde det nu kunna ges besked om hurdet skall bU. En av de ugnar som kan komma i fråga har körts långt övertiden för revision och går så att säga på försyn. Därför måste ettbesked komma snart, och beskedet måste innebära att beslutgenomförs. En snävt företagsekonomisk bedömning av Systembolaget kan inte fåhindra genomförande av en samhällsekonomiskt riktig åtgärd. Jaggår med detta över till den för beskattning nu aktuella aluminiumburken. Jagär av den uppfattningen att tillverkningen av aluminiumburken tagits upp heltutanför ramen för en samhällelig förpackningspolitik. Vi från vpk yrkade på sintid på ett förbud mot aluminiumburkar, men står vi inför ett faktum ochmåste ta ställning till detta. Vi anser för vår del att återvinningsgraden föraluminiumburken bör sättas betydligt högre än de förutsatta . Enåtervinningsgrad på bör i stället vara ett riktmärke. Det är f. ö.en nivå i fråga om återvinning, som industriverket anser vara behövlig för attdet alls skall gå att försvara aluminiumburken som en dryckesförpackning. Enutvärdering av den nu påbörjade återvinningen bör ske senast vid utgången av år1985. bör beskattningen läggas så att aluminiumburken inte kanvinna mark från returglaset och att aluminiumburken inom hålls tillbakasom dryckesförpackning. Var skattenivån skall ligga för att nå just en sådaneffekt kan diskuteras. Vi tror att den i alla fall måste ligga högre än dennivå som utskottet föreslår. Vi har därför föreslagit att skatten påaluminiumburkar skall sättas till per burk. Eftersomhemställan i vår motion 1983/84:2913 saknar förslag till lagtext, har ianknytning till motionen ställts ett särskilt yrkande, som kommer att delas ikammaren och till vilket jag, herr talman, nu yrkar bifall. Det har följande lydelse: a) att med anledning avmotion 1983/84:2913 hos regeringen begär förslag innebärande att skatten påaluminiumburkar bestäms till per burk, b) att i övrigt bifallerutskottets hemställan. 28 (): För tids vinnande och eftersom detta bUr ett kort anförande, väljer jagatt framföra det från min bänk. Somvi hörde av och behandlas i skatteutskottetsbetänkande 45 frågan om skatt på vissa dryckesförpackningar. Den föreslagnaskatten, som träder i kraft , föreslås bli på returglasoch aluminiumburkar och på andra förpackningar beroende på storleken. Syftetmed denna skatt är att kompensera det skattebortfall som har uppstått tillföljd av att dryckesförpackningsavgiften slopades . godkände det förslaget, förutsatte vi ätt bortfallet skullekompenseras. På den punkten har alltså helt rätt. Det sker nu meden skatt som utskottsmajoriteten anser vara väl avvägd. Bakom utskottets beslutstår alla i utskottet representerade partier fömtom modera- Skatt på vissa dryckesförpackningar terna, ochvpk vill gå ännu längre och ha en högre skatt. Vi har genom fått höra anledningarna till denmoderata reservationen. De farhågor som hyser torde vara väsentligtöverdrivna. En skatt på snedvrider inte konkurrensen inom bryggerinäringen. Med hänsyn till kammarens hårt pressadetidsprogram vill jag hänvisa till såväl propositionen som utskottsbetänkandet.Jag yrkar bifall till utskoftets hemställan och avslag på den moderatareservationen och det av Per under överläggningen framställdayrkandet. 29KARL BJÖRZÉN (m): säger att man, precis somutskottet har skrivit i betänkandet, finner farhågorna överdrivna. Det tyderväl på att och övriga socialdemokrater i utskottet inte har lästremissyttrandena, för de ger otvetydigt belägg för att det finns anledning tillmycket allvarliga farhågor för en snedvridning av konkurrensen och andranegativa effekter. Sedan säger att utskottet funnit förslagetväl avvägt. Ja, om man anser att det är väl avvägt att ensidigt överge enträffad överenskommelse mellan staten och berörda delar av näringslivet, dåkan man ha den uppfattningen. Om man anser att det är väl avvägt att ensidigtkraftigt gynna returglasen på aluminiumburkarnas bekostnad, då kan man anse attdet är väl avvägt. Och om man anser att störningarna som skatteändringar av denhär storleken kan få inom näringslivet kan nonchaleras, då kan man också anseatt det är ett väl avvägt förslag. 30 PER (vpk): argumenterade ju inte i sakmot vårt särskilda yrkande utan yrkade bara avslag. Jag vill då påpeka att detsärskilda yrkande som delas har formen av en hemställan till regeringen. Om det särskilda yrkandet faller, vilket det troligen göri voteringen, vill jag ändå hemställa till regeringen att utvecklingen nogaföljs på det här området, så att aluminiumburken inte tillåts tränga ut detviktiga returglaset och bli ett hinder för införande av ett återglassystem, somriksdagen har beslutat. Det är viktigt ur både energi- och miljösynpunkt, ochdet är viktigt för landets kommuner. 31 (): Efter att ha åhört de här två replikerna ärjag ännu mer övertygad om att det beslut som skatteutskottet nu föreslårriksdagen att fatta är riktigt och väl avvägt. Beträffande det Per säger om engångsemballagenber jag att få hänvisa till utskottets betänkande, s. 6, tredje stycket, därprecis det han efterlyserfinns att läsa. Och vad beträffar det på nytt tog upp är bara attytterligare en gäng hänvisa till de handlingar som finns. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om skatteutskottetsbetänkande 44.) Kammaren övergår nu till att debattera skatteutskottetsbetänkande 47 om avgifter pä gödsel- och bekämpningsmedel. A vgifterpå gödsel-och bekämpningsmedel Avgifterpå gödsel- och bekämpningsmedel 33KNUT (): Svenskt jordbruk har gjort sig känt somproducent av billiga och kvalitativt högtstående produkter. För att motsvaradessa krav måste växterna, och det gäller naturligtvis också skogsbruket, givasoptimala betingelser. Alla torde ha klart för sig att detta inte kan ske utananvändandet av handelsgödsel och vissa bekämpningsmedel. Priserna pä dessa gödsel-och bekämpningsmedel har kraftigt stigit, särskilt på grund avkostnadsutvecklingen på energiområdet. Till detta kornmer att det sedan två årtillbaka utgår en avgift på handelsgödsel, som har höjts till 12 %.Intäkterna återgår till jordbruket genom att de används inom jordbruksprisregleringen.På bekämpningsrnedel tas ut en begränsad avgift. Eftersom avgiften på handelsgödsel återgår tilljordbruket, kan den sägas vara en avgift. När nu regeringen föreslår en ny5-procentig belastning på handelsgödsel är det däremot inte tänkt att jorbmketskall fä någon som helst kompensation.