prot · G70977 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag kan också erinra om - jag tycker att det passarhär - att arbetarna alltid i sin kamp för t. ex. åttatimmarsdagen,fyrtiotimmarsveckan och längre semester möttes av argumentet om merkostnader.Vi i vpk är av den bestämda meningen att nya kostnadsutredningar genomexempelvis , som föreslås av utskottsmajoriteten, inte ärbehövliga. Tiden är inne att sanera hela arbetstidssituationen för dennaeftersatta yrkeskår. Enligt vpk;s mening skaU trafikpolitikenutformas med det samhällsekonomiska förtecken som kännetecknar 1979 årstrafikpolitiska beslut. Framfidens trafiksystem måste kännetecknas av ökadplanmässighet och samordning. En målmedveten ramplanering där trafiksäkerhet,miljö, energi och regionalpolitiska effekter sammanvägs måste ersätta nurådande ordning, eller snarare oordning, där olika trafikmedel i stället föratt samverka med varandra utvecklar rivalitet och osund konkurrens, ofta påbasis av fusk, regelöverträdelser och lagbrott. Det kan gälla åsidosättande avfordons- och vägtrafikbestämmelser, hastighets- och belastningsbestämmelser m.m . Enligtborgerlig ideologi - den har kommit fill uttryck i olika talares Vissa yrkes trafik -frågor m. m. Vissa yrkestrafikfrågor m. m. framställningar - skall konkurrensens välsignelser lösaäven dessa våra problem. Motsatsen är fallet, herr talman. Helatrafikstrukturen snedvrids, samhällsekonomiskt felaktiga transportsätt gynnas istället för en ekonomiskt sund samverkan mellan olika trafikgrenar, t. ex.mellan lastbil och järnväg. Tiden är inne att göra en översyn av dessa framtidaorganisationsstrukturer i en planerad och samordnad trafikapparat. Med det anförda yrkar jag, herr talman, bifall till devpk-reservationer, dvs. reservafionerna 1, 2, 3 och 9, som har fogats tilltrafikutskottets betänkande nr 11. 5ROLF CLARKSON (m): Av en slump kan de ledamöter som lyssnar pådenna debatt och åhörarna på läktarna få en alldeles utomordentligexemplifiering av skillnaderna mellan kommunisternas politiskasynsätt och det synsätt som jag som moderat kommer att företräda i ett kortanförande. Här står , själv en mycket förbindlig ochvälmenande man, och gör sig fill talesman för den svartaste misstro mot yrkesbilismensutövare. Han gör sig till förespråkare för en noggrann granskning under lupp avalla dessa fuskare och smitare av olika slag i den tron att hans system medplanhushållning, kontroll och styrning skall vara det rätta för det svenskafolket, medan jag, som moderat trafikpolitiker, i stället skall tala förliberalare synsätt, mer frihet åt den enskilde och mer marknadshushållning närdet gäller att få ett effektivt transportväsende. Jag skall egentligen bara tala om fri konkurrens inomtaxinäringen. Min kollega har talat om alla övriga punkter i detbetänkande som vi skall ta ställning till. Med taxireformen 1980 togs ett viktigt steg mot förbättradservice och effektivare drift av taxitrafiken. Taxinäringen är en motsägelsernastransportgren. Det är en betydelsefull form av kollektivtrafik och som sådanhårt reglerad och toppstyrd av det allmänna, prisreglerad och övervakad.Samtidigt är det fråga om enskild företagsamhet i dess mest utpräglade form.Toppstyrningen från det allmänna och alla de tusen olika meningarna bland deenskilda taxiägarna gör att uppfattningarna om hur man skall få en effekfivare,lönsammare och kundvänligare verksamhet går starkt isär. Vi är från moderat sida klara motståndare till alla formerav planhushållning. En form därav tycker vi att taxinäringen är utsattför. Verkligheten kräver dock - till inte minst allmänhetens fromma - atttaxiverksamhet utövas av ansvarskännande yrkesutövare. Samordning och kontrollär därför oundgängligt. Likväl letar vi efter varje form av inslag avkonkurrens som kan stimulera taxinäringen att ge bättre service åt allmänhetenoch som kan stimulera den till att söka nya verksamhetsområden, vilket allttill slut ger bättre lönsamhet för taxiägarna. Ett sätt att vinna ökad konkurrens vore att i tätorter somär tillräckligt stora, t. ex. , öppna möjligheter för sammanslutningarav taxiägare att ha en egen beställningscentral bredvid den stora gemensamma.Säkerligen skulle följden av detta bh en mera individuellt anpassad service. kanske skulle man därvid rentav kunna få en riktigpriskonkurrens. Om taxorna utformades mindre snävt skulle en flexibelprissättning kunna komma till stånd, en prissättning som skulle kunna stimuleratill ökad taxitrafik vid lågtrafik och vice versa. Det är beklagligt att manhittills inte vågat pröva ett sådant system. I reservation nr7, som jag härmedyrkar bifall till, framförs kravet att myndigheterna intar en liberalareattityd till nya initiativ för att öka konkurrensen inom taxinäringen. Jagyrkar också bifall till reservationerna 4, 5, 6 och 8. Vissa yrkestrafikfrågor m. m. 6 (vpk) replik: gjorde gällande att hanföreträdde fri konkurrens, men jag hörde inte så mycket om det sedan. Jag vill erinra om att jag i mitt inlägg betonade viktenav en ökad kontroll av överetableringen, vilken har påtalats som ett växandeproblem inte bara av vpk utan också av en rad myndigheter - länsstyrelser,kronofogdemyndigheter och andra. En bättre planmässighet och bättre kontrollav etableringen i branschen tjänar ju också branschen och dem som är verksammadär. Ingen kan väl vara betjänt av att det blir ett myller av företag som allakämpar för att hålla hakan över vattnet. Det måste vara angeläget såväl förde i branschen verksamma som för samhället att se fill att man fär enanpassning, så att det inte blir en överetablering. En sådan slår emot dem somarbetar i branschen och leder till en osund konkurrens med åtföljandebenägenhet att fuska och att göra överträdelser av gällandevägtrafikbestämmelser osv. Detta är i sin tur ägnat att öka samhälletskostnader i form av t. ex. ökat slitage på vägarna, flera olyckor osv. Jag troratt är överambitiös när han påstår att konkurrensen är det allenasaliggörande. Han borde medge att det också behövs en översyn, en kontroll ochett ansvar för hur strukturen inom den här verksamheten i samhället utvecklas. Anf.7 () replik: Jag skall inte inveckla mig i någontaxiideologisk debatt med . Jag vill bara påpeka att det iutlandet finns taxiverksamhet som inte på det sätt som begär ärreglerad under förstoringsglas. Vad menar med osund konkurrens kanskeskulle vara värt att förklara litet närmare. För mig finns det inte någon annanosund konkurrens än sådan som inte bedrivs på lika villkor. Konkurrens är isjälva verket den enda påtagliga drivfjädern till att göra det bättre för demsom är utsatta för verksamheten, dvs. i detta fall allmänheten. Konkurrensenskulle, om den finge flöda friare än den gör , medföra förbättringar iservicen till allmänheten, och den skulle sanolikt medföra en förbättring avlönsamheten för utövarna, alltså för taxinäringen själv. Jag sade i mitt korta anförande att jag förutsatte att enliberalare hållning när det gäller anslutning till beställningscentraler ocksåskulle följas av en liberalare hållning när det gäller att sätta taxorna förtaxinäringen. Vissa yrkestrafikfrågor m. m. orimlig situation som denna näring befinner sig i: Manbestämmer de priser den skall ta ut och reglerar i detalj vad den skall göramen inte hur. Man får inte möjligheten att tävla om en bättre service tillallmänheten, som man skall betjäna. Det måste vara i grunden fel. 8 (vpk) replik: Jag tycker det är litet orättvist av RolfClarkson att beskylla våra i regel - till , skulle jag vilja säga - mycketserviceinriktade taxichaufförer för att inte vara tillräckligt serviceminded pågrund av för liten konkurrens. 1 den kåren är det typiskt att man är myckethjälpsam och villig att ställa upp även i svåra situationer - den erfarenhetenhar vi väl alla. Jag tror att själv har läst i tidningarna om atttaxichaufförer i glesbygder ibland t.o.m. fått fungera som barnmorskor- det kanvara ett bra exempel att erinra sig. Säg ingenfing illa om taxichaufförer och påstå inte attdet skulle vara någon dålig standard på servicen! Säg inte att den skulle blibättre om man lät marknaden överflödas av nya tillstånd, som kanske skulle göradet svårare för de etablerade taxichaufförerna! nämnde taxiverksamheten i utlandet. Jag harockså besökt uflandet. Inte minst i latinska länder har man tydligenen mycket generös tillståndsgivning; praktiskt taget alla gator vimlar avchaufförer som åker omkring och bjuder ut sina tjänster, den ena fill lägrepris än den andra. En sådan ordning tror jag inte är någonting för . 9 () replik: Som jag fattar det håller ettalltför tidigt valtal, men det får han gärna göra. Sanningen är att om inte taxornavore så snålt tilltagna som de är skulle taxinäringens utövare kunna geallmänheten en mycket bättre och mera flexibel service än de gör. De är i daginsnärjda i ekonomiska förhållanden som måste anses vara synnerligenotillfredsställande för dem. Om vi gav dem friare händer skulle de, tror jag, kunnage oss en ännu mer tillfredsställande service än de gör . 10OLLE ÖSTRAND (s); Det var ganska intressant att lyssna påreplikskiftet mellan och . Närmast tänker jag påvad sade i sina inlägg. sitter själv med itransportrådet och möter då och då frågor om konkurrensförhällandena inomyrkestrafiken. Men jag får ändå en känsla av att han vill sätta upp skygglapparför att det i någon större utsträckning skulle förekomma osund konkurrens i denhär branschen. och jag kan vara överens om att det skallförekomma konkurrens även inom den här branschen, men det gäller attförsöka hjälpas åt att stävja den osunda konkurrens som förekommer. Det kandock inte ske på det sätt som förespråkar. Yrkestrafiklagstiftningen är föremål för ettfortlöpande Nr 77 revideringsarbete. Betydande förändringar har också skettunder de senaste Onsdaeen den åren. Stora ansträngningar har gjorts för attförbättra förhållandena inom » yrkestrafiken.Genom den föregående propositionen om vissa yrkestrafik- frågor,som framlades , förenklades och avbyråkrati.serades yisavrkestrafik-yrkeslagstiftningen i flera väsentliga hänseenden. Samtidigtgenomfördes fråeorm m åtgärder för att komma till rätta med de olaglighetersom förekommer inom branschen. Viktiga reformer genomfördes efter antagandet avpropositionen om vissa taxifrågor som framlades . Därvid fastladestaxis roll i den kollektiva trafikförsörjningen. a. regler omtrafikområden och beställningscentraler lades grunden till en rationellare ochmer mångsidig taxitrafik. Den nu aktuella propositionen innehåller förslag sominnebär ytterligare flera steg i riktning mot att förbättra förhållandena inomyrkestrafiken. Viktiga och centrala delar i propositionen ägnas åt fortsattaåtgärder mot den s.k. svartåkningen liksom åt viktiga frågor rörandetaxitrafiken. Man kan inte nog betona taxitrafikens betydelsefulla rollför trafikförsörjningen i landet. Genom taxis försorg utförs en stor och viktigdel av de samhällsbetalda resorna. Därför är det av väsentlig betydelse atttaxi ges så goda arbetsförutsättningar som möjligt. För att åstadkomma detta är det nödvändigt att bl. a.reformen om gemensamma beställningscentraler får full genomslagskraft. Vidareär det viktigt att åtgärder mot överetableringen inom näringen vidtas samt attosund konkurrens motverkas. Ett led i detta arbete är att förhindra denflorerande handeln med tillstånd. Förslagen i propositionen i vad gäller taxitrafiken ärenligt vår mening väl avvägda, och ett genomförande av dem torde medverka tillatt taxis förutsättningar att fylla sin uppgift i den kollektivatrafikförsörjningen ytterligare förbättras. Jag tycker också att det isammanhanget är viktigt att framhålla att förslagen ligger helt i linje medtaxinäringens egna önskemål. Proposifionens förslag om ytterligare åtgärder motsvartåkningen, återkallelse av tillstånd samt utvidgat och preciserattransportköparansvar ligger också helt i linje med statsmakternas ochbranschens vilja att förbättra förhållandena, förhindra oseriös verksamhet ochstävja användningen av illojala konkurrensmedel. Men när det gäller ett utvidgat och preciserattransportköparansvar vill inte utskottet - och det har tidigarevarit inne på - gå lika långt som det föreslås i propositionen. I fråga ombeställningstraflk för persontransporter med tyngre fordon anser vi frånutskottets sida att undersökningsphkten inte skall gälla i de falltransportköparen är en privatperson eller en sammanslutning av mer privatkaraktär, t. ex. en ideell förening. Den uppfattningen har utskottet hafttidigare, och den uppfattningen har vi alltjämt. Men utskottet tillstyrker en utvidgning av ifrågavarandeansvar under förutsättning att det begränsas till att gälla dem som yrkesmässigt inhandlar 63 Vissa yrkestrafikfrågor m. m. Även med en sådan begränsningkommer ansvaret att gälla för en betydande del av beställningstrafiken förpersontransporter med tyngre fordon. Ansvaret kommer alltså att omfatta deköparkategorier som bussföretagen, antingen de är seriösa eller ej, i huvudsakär beroende av. Och därmed torde ansvaret få i stort sett lika god effekt somom det skulle omfatta alla transportköpare. Därför föreslår vi också att 4 kap.2§ yrkestrafiklagen ges den lydelse som framgår av utskottets hemställan. Med detta skall jag övergå till att någotkommentera reservationerna. När det gäller vpk-reservationen med krav på en utredningoch översyn av den yrkesmässiga lastbilstrafiken vill jag bara erinra om att deförslag som framförs och de förslag som framfördes i den tidigarepropositionen, vilka berör yrkeslrafiken, sammantaget innebär avsevärdaförbättringar av yrkestrafikens arbetsvillkor. Dessutom förbereder man inomdepartementet fortsatta förändringar och förbättringar avyrkestrafiklagstiftningen. Därför finns det ingen som helst anledning att nustarta någon sådan utredning som föreslås i vpk-reservationen. Vad beträffar vpk-kravet om att återinföra enbehovsprövning för beställningstrafik för godstransporter kan vi vara överensom, , att överetableringen inom branschen på . allt sätt måstemotarbetas. Det är mot den bakgrunden som lämplighetsprövningen i ekonomisktavseende när det gäller yrkesmässig beställningstrafik för godstransporter harbyggts ut och effektiviserats. Dessutom pågår det ett mycket omfattande arbetebåde inom departementet och på transportrådet, för att få fram regler som ytterligareskall förbättra möjligheterna att skydda marknaden mot ovederhäftiga företag. Iavvaktan på resultatet av det utredningsarbetet finns det, som jag ser det,ingen anledning att nu ompröva vårt fidigare ställningstagande till frågan omatt återinföra en behovsprövning för beställningstrafik för godstransporter. Transporträdet kommer också att se över helasanktionssystemet, och även resultatet av det arbetet bör avvaktas. Jag kan hålla med om att det förekommermycket övertid inom transportsektorn, och det förekommer att chaufförer blirutslagna i förfid. Men det sker ju mot bakgrund av den situation vi har inombranschen. Det är också därför som propositionen ligger på bordet medförslag till avsevärda förbättringar för transportnäringen, vilka naturligtviskommer att inverka positivt för de människor som arbetar inom den näringen. I den borgerliga reservationen går man emot förslaget omändrade regler vid överlåtelse av trafiktillstånd. Men vi måste ju se denskärpning som föreslås mot bakgrund av dels den svårkontrollerade handelnmed taxitillstånd som förekommer , dels den kraftiga överetablering somförekommer inom taxinäringen. För det är fullständigt klart att handeln med tillståndmotverkar en rafionell och effektiv transportnäring. Den - tyvärr måste jagsäga - alltför schabloniserade prövning av överlåtelseärenden som förekommergör att man i hög grad bibehåller taxirörelser som inte kan bedrivas effektivt. som man konserverar en överetablering sominnebär ekonomiska och konkurrensmässiga problem. Det är helt klart att överetableringen är en av orsakernatill den besvärande ekonomiska situation som taxinäringen, enligt branschensegen utsago, befinner sig i. Att reda upp den situationen genom ständigtåterkommande taxehöjningar kan inte i längden vara någon realistisk utväg.Tvärtom torde alltför kraftiga taxehöjningar innebära risk för kundbortfall,vilket i sin tur leder fill en ytterligare försämrad ekonomi inom taxirörelsen. Det är mycket väsentligt att åtgärder snarastvidtas för att komma fill rätta med överetableringen. Ett betydelsefullt steg iden riktningen är den i proposifionen föreslagna skärpningen av reglerna omöverlåtelse av tillstånd. Det bör i sammanhanget kraftigt understrykas att detockså är taxinäringens eget önskemål att dessa åtgärder vidtas. Mot den här bakgrunden känns det litet underligt attlyssna på den borgerliga lovsången - främst företrädd av ,-GöranRiegnell och - till ett slopande av alla regleringar och införandeav etableringsfrihet; då skulle man nämligen uppnå ett mycket fint tillståndinom branschen. Om man slopade allt vad regleringar heter, skulle alla oseriösaföretagare, som bevisligen finns i den här branschen, helt plötsligt uppträdasom . Det är egentligen häpnadsväckande att höra någontingsådant, för det förhåller sig precis tvärtom. Det är ju därför att en sådansituafion råder inom transportnäringen - med ekonomisk brottslighet, osundkonkurrens osv. - vi har propositionen på bordet. Den har kommit till för attförbättra förhållandena inom transportbranschen, och det ligger helt i linjemed branschens egna önskemål. Då går moderata samlingspartiet och folkparfiet,med i spetsen, helt emot branschens egna önskemål och förespråkaratt alla regleringar skall avskaffas, så blir allt frid och fröjd i branschen. Naturligtvis måste det också framhållas att möjlighetenatt överta taxitillstånd inte utesluts genom det här förslaget; det tycker jagär viktigt att påpeka. Tvärtom skapas garanfier för familjemedlemmar och andra,trafikutövaren närstående personer att driva rörelsen vidare i vissasituationer. Det är framför allt värdefullt för taxirörelser inom glesbygden.Jag tycker att förslagen är väl avvägda i dessa avseenden. Det är en smula förvånande när i sittanförande hävdar att vi socialdemokrater även när det gäller taxinäringen heltgår in för att det skall vara stordrift. Jag vill påstå att det nästan intefinns någon bransch i det här landet där det finns så många småföretagare, dvs.enbilsföretagare, som inom taxinäringen. !>'ej, , vi är inteute efter stordrift utan efter en bättre samordning och därmed bättrearbetsbetingelser för de människor som arbetar inom branschen. När det sedan gäller reservationen av moderater ochfolkpartister, där man yrkar avslag på förslaget om återkallelse avtrafiktillstånd, bör det understrykas att det här förslaget inte innebär någonny grund för återkallelse. Jag tycker att det är vikfigt att framhålla det. 5 protokoU 1983/84:74-78 Vissa yrkestrafikfrågor m. m. Vissa yrkestrafikfrågor m. m. anpassayrkestrafiklagens utformning till den tillämpning av institutet återkallelsesom förekommer. Återkallelse av ett trafiktillstånd är naturligtvis ettallvarligt ingrepp i en trafikutövares verksamhet. Det framfördes ju också avClaes Elmstedt. Trafikutövaren är i många fall inte den ende som för sinutkomst är beroende av rörelsens fortsatta bedrivande. Avgörandena och valetmellan återkallelse eller varning och annan åtgärd kräver naturligtvisnoggranna överväganden. Det är också mot den bakgrunden som utskottet medskärpa framhåller att när sådana här frågor skall prövas, fårrättssäkerhetsaspekten absolut inte åsidosättas. Utskottet förutsätter vidareatt den misskötsamhet som föredraganden avser är av allvarlig nlaes Elmstedt,att vi därmed har fått de garantier som vi från utskottets sida har ansett varabehövliga. Det måste också vara en självklarhet att tillstånd skallkunna återkallas när förseelser och underlåtenhet i fråga om inbetalning avskatter och avgifter är av sådan art och omfattning att missförhållandena kanbedömas ha skett systematiskt och anledning därför finns att anta att de haruppkommit genom ett medvetet handlande från trafikutövarens sida. Sedan till de borgerliga reservationer som berörbeställningscentralerna och konkurrensen inom taxinäringen. Syftet medinförandet av bestämmelsen om en gemensam beställningscentral - det var deninte obekante kommunikationsministern som lade fram propositionen- var att genom uppdragsförmedling via en beställningscentral förbättraservicen för allmänheten, öka samverkan inom taxinäringen samt förbättraeffektiviteten och ekonomin inom taxiverksamheten. Detta skulle i sin turinnebära en bättre trafikförsörjning och ett bättre kapacitetsutnyttjande. Dethär är inte minst viktigt från energisynpunkt, som det bör medverkatill en förbättrad ekonomi inom taxinäringen. Åven om en situation med flera beställningscentraler gerkonsumenten möjlighet att välja transportföretag, måste värdet av en sådanvalfrihet ifrågasättas. Konsumentens största intresse måste ju ändå vara att fåtransporten utförd fill lägsta möjliga kostnad. Vem som sedan utför transportenmåste i allmänhet sakna betydelse. Det bör också framhållas att det redan med nuvarandelagstiftning finns möjlighet till undantag från skyldigheten att vara anslutentill beställningscentral. Självfallet bör undantag ges om det finns skäl filldetta. Med anledning av olika riksdagsuttalanden har också transporträdet iolika cirkulärskrivelser fill länsstyrelser pekat pä situationer då undantagfrån anslutningsskyldigheten bör kunna medges. Det gäller då framför allttaxiverksamheten i glesbygdsområden, med stora avstånd mellan enskildatrafikutövare. Men undantag bör kunna ges också i andra situationer. Så det ärinte, , fråga om att försöka inskränka på de dispensmöjlighetersom redan nu finns. Det bör vidare påpekas att skyldigheten för de enskildataxiägarna att tillhöra en beställningscentral kommit i konflikt med det faktumatt någon skyldighet att tillhöra taxiförening inte har förelegat. Det är ocksåmot den bakgrunden som man i propositionen säger att frågan ombeställningscentra- lernas organisationsform närmare bör prövas, liksom fråganom taxiföreningarnas funktion. Därför kommer departementschefen att uppdra åttransportrådet att se över vissa frågor angående taxis beställningscentraleroch föreningstillhörigheten inom taxi. När det sedan gäller konkurrensen visar ju all erfarenhetatt - det har jag tidigare varit inne på - en situation med ohämmad konkurrensoch därmed följande överetablering innebär stora risker för att man skapar entrafik som i stor utsträckning drivs under icke-seriösa ekonomiska betingelseroch i strid mot olika regler som gäller för trafiken. Inte minst de senasteårens arbete med åtgärder mot den s.k. svartåkningen har visat att det såvälinom taxi som inom lastbilsnäringarna förekommer en utbredd svartåkningsverksamhet,som består i underlåtenhet i att betala in skatter och avgifter till detallmänna. Till stor del har denna företeelse sin grund i en alltför storöveretablering, som gör att trafiken inte kan drivas i seriösa former. När det slutligen gäller de båda reservationerna som berörbilarbetstiden, herr talman, kommer nu att kartläggakostnadskonsekvenserna för såväl staten som transportföretagen av förändringari lagstiftningen om arbetstiden vid vägtransporter. Det finns all anledning attinvänta resultatet av denna kartläggning, innan vi tar ställning till vilketsystem vi skall tillämpa i vårt land. Med detta, herr talman, vill jag yrka avslag på samtligareservationer och bifall till utskottets hemställan på samtliga punkter. Vissa yrkestrafikfrågor m. m. 11GÖRAN RIEGNELL (m); ville göra gällande att vimoderater vill slopa alla regleringar på detta område, och han argumenterar moten sådan inställning. Men det är inte en särskilt effektiv argumentation, förvi har inte föreslagit slopande av alla regleringar. Vi vill också motverkasvartåkande och annat missbruk, men vi vill inte göra det genom en så kraftigreglering av branschen att den inte fungerar eller på ett sätt som innebär atträttssäkerheten sätts ur spel.