prot · G709160 · 1983-12-31 00:00:00 — Vianser det klart oacceptabelt att, som sker , stora belopp uttas avhyresgäster som inte ens är anslutna till förening som genorii sin riksorganisationslutit avtal om sådan ersättning. Det är oerhörda summor som denna väg slussasin i hyresgäströrelsen. Detkan möjligen sägas att pengar som gäller fritidsverksamheten kommer samtligahyresgäster till godo. Boinflytandeverksamheten är däremot i stort sett stängdför icke medlemmar. Dethar f. ö. från hyresgäster hörts kraftiga protester när det gälltfritidsverksamheten. Den får kritik genom sin utformning och sin ojämnafördelning. Hyresgäströrelsen får också en privilegierad ställning gentemotfristående föreningar, som får en svårare arbetssituation. Kostnadernaför boinflytande och fritidsverksamhet kommer också, genom att det påverkärhyresuttaget, att ligga med i bedömningen av bruksvärdet. Detta är klartolämpligt. Vi har i vår motion 1983/84:2771 också tagit upp frågan om en nyhyrésprocesslag. lade fram ett förslag om en ny lag. Enmajoritet av remissinstanserna var positiv till förslaget. Bpstadsmi-nisternhar inte följt utredningens förslag, och detta är beklagligt. Vi anser frän folkpartietatt man måste ändra den ordning som gäller, där intresséledamöter kandelta i.avgörande av frågor som rör deras egen intresseorganisation. Det ha vipåtalat i vår motion 1983/84:2113, som väcktes under den allmänna motionstiden,och yrkat att hyresnämnd och bostadsdomstol överförs till allmänna domstolar.Visserligen kan det tyckas praktiskt att hyresmarknadens parter finns representeradei den dömande instansen, men det kan vara tvivelaktigt urrättssäkerhetssynpunkt. Kravet på överförande av prövningen till allmän domstol ärdärför berättigat, men en ny hyrésprocesslag behövs också för att förenklaförfarandet. Jag yrkar alltså att hos regeringen begär förslag om enny hyrésprocesslag. Tillsist vill jag också ta upp frågan om hur man förfarnär förhandlingar strandat. I hyresrättsutredningen var en majoritet enig om att detborde bli möjUgt att hänskjuta en tvist till hyresnämnden om förhandlingarnastrandat. Bostadsministern har valt att i propositionen föra framförslaget om ett bibehållande av nuvarande ordning, som stöddes endast av representantenför . Det är ett helt oacceptabelt förslag.Hyresgäströrelsen och dess medlemmar får här ett övertag över fastighetsägarensom enligt vår uppfattning inte stämmer överens med principer och krav omUkställdhet. Jag yrkar bifall till reservationerna 1,2, 3,5, 8,12,13,17, 22 och 23. Ändringar i hyreslagstiftningen m. m. 213 (vpk) replik: Det finns mycket som jag tycker går dåUgtihop då det gäller de förslag som har talat om och det somföreträdare för de övriga borgerliga partierna tidigare i debatten har talatom. Jag skall i detta sammanhang inskränka mig till att ställaen enda fråga till , beträffande förhandlingskostnaderna. TyckerKerstin att de kostnader som hyresvärdarna har för förhandlingar skalltas ut viä hyrorna? Det är min fråga. 214 () replik: Vi har yrkat att man på hyresavin skall ge enuppgift om i vilken omfattning som hyran också innehåller ersättning förhyresförhand-Ungar. 215 (vpk) replik: Jag tycker inte att det var något svar. Jagvill ha svar på om och tycker att de kostnader somhyresvärdarna har för förhandlingarna skall tas ut av hyresgästerna via hyran.Det borde gå att svara ja eller nej på den frågan. 216 () replik: Det hör ihop med omhyresgästerna har möjlighet att välja vem som skall förhandla för dem. Det harman icke med nuvarande ordning. 217THURE JADESTIG (s): Det är ett omfattande material som vi har attta ställning till. betänkande omfattar dels 23 motioner, somavlämnades Ändringar i hyreslagstiftningen m. m. under allmänna motionstiden, dels sex motioner som väcktsmed anledning av regeringens proposition nr 137 och dels 23 reservationer. har i sitt yttrande bl. a. anfört sinbesvikelse över att denna form av lagstiftning-som i så hög grad angårmänniskornas vardag och deras bostadsförhållanden - måste vara utformad på ettså komplicerat och svåröverskådligt sätt. Det kan man naturligtvis tycka. Menlagens komplicerade form är i sig en konsekvens av att en alltför omfattandeförenkling lätt skulle medföra osäkerhet i rättstillämpningen. Ändock är nuföreliggande förslag i sak betydligt förenklat, och dessutom förbättrar dethyresgästernas rättsställning. I propositionen föreslås att det system som föreligger förhyressättning -det s. k. bruksvärdessystemet - vidmakthålls, dock med vissajusteringar. I regeringens proposition anförs att bruksvärderingentillsammans med andra nödvändiga åtgärder är den bästa metod som stårtill förfogande för att medverka till att ge människorna en bra bostad till ettskäligt pris. I vissa motioner anförs att ett nytt och mermarknadsorienterat system i hyressättningen borde utredas. I en motion anförsatt detta uppdrag bör ges till den sittande bostadskommittén. Andra föredraratt systemet skall göras mera flexibelt, med utrymme för lokala variationer. Utskottsmajoriteten hänvisar till hyresrättsutredningensarbete, samt till att i propostionen föreslås viss justering. Man anför bl. a.att parterna på hyresmarknaden i princip skall jämställas i fråga om prövningav vad som är skäliga hyresvillkor. Med det system vi har och medutgångspunkt från allmännyttans prissättning innebär det ju att vi har ettflexibelt system med utrymme för lokala variationer. Sålunda finns det ej skälatt gå längre än vad som anförts i bostadsutskottets betänkande. Bruksvärdessystemet gäller inte lokaler. De har ett s. k.indirekt besittningsskydd. Inom vissa områden har lokalhyresutvecklingen varitoroande. Det var också anledningen till att tidigare begärde enutvärdering. I en del motioner har denna fråga aktualiserats, som framgått idebatten. I nu föreliggande förslag föreslås ingen lagändringbeträffande hyressättning eller besittningsskydd för lokaler. Men som framgårav utskottets yttrande anför föredragande statsråd sin oro över hurutvecklingen varit i vissa hänseenden och aviserar också att en utvärderingskall göras. Utskottet ger i sitt betänkande uttryck för vikten av att dennautvärdering kommer till stånd. Debatten har också berört förhandlingsersättningen, somåterfinns i 20 § hyresförhandlingslagen. Det anförs att nu gällande system t.o. m. noteras som orättfärdigt. Dessa frågor har varit föremål förriksdagens uppmärksamhet. Utskottsmajoriteten har inte lyckats upptäcka någranya argument och finner sålunda inga skäl till att förhandlingslagen ändras såatt inte ersättning skall kunna utgå till förhandlingskostnader i skäligutsträckning. Frågan huruvida förhandlingsersättningen specificeras viahyres-avierna är ju enligt vår mening något som parterna själva bäst klarar av,och därtill behövs ingen ändring av förhandlingsersättningen. Med detta tillstyrker jag utskottets hemställan i dess helhet. 218 ELISABETHFLEETWOOD (m): Jag har efteranmält mig för ett fyra minuters anförande. Det är intepopulärt i denna sena timme, det är jag väl medveten om. Dock anser jag atteventuell popularitet är av minimal betydelse jämfört med möjligheten att härframföra sakargument av betydelse för hyresgästerna. Därför, herr talman, berjag att redan nu få yrka bifall till i första hand reservation 18 avmoderaterna och , som vill bifalla och min motionom klagorätt för hyresvärd beträffande beslut i bytesärenden. Föratt fatta mig kort - egentligen alltför kort, herr talman - innebär vårtförslag en möjlighet för hyresvärd att genomskåda och motverka s. k. skenbyten.Majoriteten går oss emot, med könsekvens att skenbyten kan bli möjliga, tillförfång för dem som bättre behöver de aktuella bostäderna -jag vill, herrtalman, understryka: till förfång för dessa. Är det detta majoriteten villbefrämja? Jag bara frågar. Detandra yrkandet i och min mptipn gäller möjligheter att hjälpa dehyresgäster i hela vårt hyresbestånd spm har stpra svårigheter i sitt bpende pågrund av prdningsstörande medhyresgäster. Vi har, trots vad såväl bostads- somlagutskottet anfört, inte kunnat finnaatt den enskilde, störde hyresgästen harett tillräckligt skydd för sina självklara rättigheter. Jaghar diskuterat frågan här i kammaren med bostadsminister , menfunnit hans intresse för en ändring av gällande bestämmelser vara förvånandeminimalt, vilket självfallet får konsekvenser för dem som känner sig störda.Det är märkligt att majoriteten, liksom , har så Uten förståelseför och kunskap om vad den enskilda, människan har rätt att begära för attkänna sig fredad i sin egen bostad. Men,herr talman, även den störande parten bör kunna få hjälp - och bör kräva att fåhjälp - för sina problem av de myndigheter på vilka det ankommer att i sådanafall stå till tjänst. Jaganser att framför allt företrädarna för socialdemokraterna i utskottsmajoritetenför en tvehövdad politik. Stockholmåre från socialdemokratiskt håll här i kammarengår emot vår motion, medan , vårt fastighetsborgarråd i ,har lovat att presentera ett förslag till störda hyresgästers hjälp. Tyvärr harhan ännu inte presenterat något sådant, vilket inte förvånar mig. Må det komma!Men jag vill fråga: Är det, som så ofta förut, möjligt för socialdemokraternaatt sitta på två stolar på en gång eller, uttryckt på ett annat sätt, behärskasitsen på två hästar på en gång? Jag yrkar bifaU även tillreservation nr 19. Ändringari hyreslagstiftningen m. m. 219 (): Det har anförts att störande hyresgäster i många fall utgör ettbesvärande inslag på bostadsmarknaden. Jag vill på intet sätt undervärdera desvårigheter som kan uppstå. Störande hyresgäster medför stora problem för deomkringboende. Men om man läser lagutskottets remissyttrande finner man attutskottet hänvisar till att i sin behandling av frågan så sent som1982 - och då efter yttrande av berörda parter på bostadsmarknaden - kom framtill slutsatsen att nuvarande lagregler ger möjligheter att Ändringari hyreslagstiftningen m. komma till rätta medproblemet. Bostadssegregationenär i sig ett problem, och jag vill gärna säga att jag personligen har denuppfattningen, att vi här måste sätta in sociala stödåtgärder och överge tronatt vi lagstiftningsvägen kan lösa problem av den här arten. Anf.220 (): Jag är tacksam för de medgivanden som gör. Det ärriktigt att vi behöver-göra sociala insatser, bostadssociala ochbostadspolitiska sådana. Men jag är väldigt förvånad över att har begripit detta förrän , eftersom detta är en verklighet somotaliga hyresgäster över hela vårt land har upplevt . Jag blevUka förvånad , när och jag inte komöverens. Jagtycker det är litet märkligt, , att hänvisa till vad lagutskottethar sagt. Jag har läst betänkandet mycket noggrant. Det består till avlagutskottets yttrande och till av bostadsutskottets skrivningar. Jagtycker att ni i bostadsutskottet kunde ha haft en egen mening om detta. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.1 (översyn av bruksvärdesystemet) Utskottetshemställan bifölls med 208 röster mot 91 för reservation 1 av . Mom._2(försöksverksamhet med fri hyresmarknad) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av m. fl. - biföllsgenom uppresning. Mom. 3 (lägenheter med olika förmåner samtpåtaglighetsrekvisitet) Först,biträddes reservation 3 av med 28röster mot 21 för reservation 4 av . 250 ledamöter avstodfrån att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservation 3 av Mom.4 (jämförelseprövningen) Utskottets hemställan, somställdes mot deb reservation 5 av RolfDahlberg m. dels reservation 6 av , bifölls medacklamation. Mom. 5 (lokaler) Utskottetshemställan med godkännande av utskottets motivering - som ställdes mot utskottetshemställan med godkännande av den i reservation 7 ay m. fl.anförda motiveringen - biföUs med acklamation. Mom. 6 (kollektivatvister) Nr 160 Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av - Fredaeen den bifölls med acklamation. . i : jj 2934 /Wow.7 (tidpunkt för ett ändringsbesluts verkan) Ändringar i hyres- Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9- av lagstiftningen m.fl. - bifölls med acklamation. Mom.8 (andra hyresvillkor än hyran) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 10 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.9 (bränsle- och va-klausuler) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 11 av m, fl. - biföllsmed acklamation. Mom.11 (andrahandshyresgäster) Utskottetshemställan bifölls med 266 röster mot 30 för reservation 12 av . 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom.12 (ordningen för hyrestvister) Utskottetshemställan bifölls med 170 röster mot 129 för reservation 13 av . Mom.13 (föreläggande av ägarbyte) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 14 av Rplf m.fl. - biföllsmed acklamatipn. Mom.14 (åtgärdsföreläggande beträffande fysiska hinder m. Utskpttetshemställan - spm ställdes mpt reservatipn 15 av Rplf m. fl. - biföllsmed acklamatipn. Mom.15 (kollektivavtal och hyreslagen) Utskottetshemställan bifölls med 283 röster mot 15 för reservation 16 av . 1ledamot avstod från att rösta. Mom.16 (personal- och tjänstebostäder) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 17 av m. fl. - biföUsmed acklamation. Mom.19 (besvärsrätt vid byte) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 18 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.20 (störande hyresgäster) Utskottets hemställan -som ställdes mot reservation 19 av 171 m. fl. - bifölls medacklamation. Ändringari hyreslagstiftningen m. m. Mom.21 (rätten att ha inneboende) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservatipn 20 av -bifölls medacklamation. Mom.23 (primär förhandlingsskyldighet) Utskottetshemställan bifölls med 282 röster mot 17 för reservation 21 av . 1ledamot avstod från att rösta. Mom.24 (förhandlingsrätten) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 22 av m.fl.- biföllsmed acklamation. Mom.25 (förhandlingsersättning m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 23 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 20 § Kammaren beslöt attförhandlingarna skulle fortsättas vid ett senare sammanträde. 21 § Anf. Påföredragningslistan för upptas näringsutskottetsbetänkanden 42, 28, 38 och 40 i nu angiven ordning främst bland två gångerbordlagda ärenden. 22 §Kammaren åtskildes .