prot · G70930 · 1983-12-31 00:00:00 — Såvitt jag kan se finns del iutskottsbetänkandel i varje fall ingenting som direkt motsäger allt delta. Jagskall därför be all få yrka bifall till jordbruksutskottets hemställan ibetänkande 2, Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter behandlingen avjordbruksutskottets betänkande Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättas . 23 § Utökning av antalet suppleanter i vissa utskott Enligt till kammaren inkommet protokollsutdrag harvalberedningen föreslagit all antalet suppleanter i försvarsutskottet skallutökas från 16 till 17 och i socialförsäkringsutskottet från 15 till 16. Jag hemställer alt antalet suppleanter i försvarsutskottetbestäms till 17 och Nr 30 i socialförsäkringsulskottet till 16. Kammaren biföll denna hemställan. 24 § Meddelande om fyllnadsval Jag får meddela alt fyllnadsval till försvars- ochsöcialförsäkringsutskotten kommer att ske vid morgondagens sammanträde. 25 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1983/84:178 av Ny organisation för postverket (prop. 1983/84:34) 1983/84:119 av m. fl. 1983/84:180 av StigJosefson och naturgasfrågor (prop. 1983/84:47) 1983/84:181 av m. fl. Lokaltågen iStorstockholm (prop. 1983/84:54) 1983/84:182 av och 1983/84:183 avIngemar och /84:184 av m. fl.1983/84:185 av m. fl. Fortsatt stöd för åtgärder för attersätta olja, m, m, samt för investeringar inom energiområdet (prop.1983/84:62) 1983/84:186 av m. fl. 1983/84:187 av KurtOve m. fl. 1983/84:188 av m. fl. Förslag om tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /84 (prop! 1983/84:25) 1983/84:189 av och 1983/84:190av Mc GrönvaU 1983/84:191av och (prop. 1983/84:50) 26 §Meddelande om interpellationer Meddeladesalt följande interpellationer framställts 1983/84:57 av () till finansministern omtaxeringsförfarandet: Det höga skattetrycket i vårt landhar fått konsekvenser både för utformningen av våra skallelagar och för självataxeringsarbetet. Ständigt stegrade krav från statens och kommunernas sida påhögre skatteinkomster har påverkat lagstiftningen på två sätt. För del förstahar antalet lagparagrafer och tillämpningsföreskrifter ökat starkt. För detandra har ständiga förändringar i skattelagstiftningen skapat en tilltagandebrist på logik och konsekvens i skaltelagarna. Möjligheterna alt förutse taxeringsmyndigheternastolkningar av skattelagarna har minskal för de skallskyldiga. Avslag på denlaxeringsskyldiges yrkanden betyder ofta icke förutsedda skattehöjningar jämteskattetillägg. Detta gäller även om taxeringsmyndigheternas beslut överklagas.Alt erhålla anstånd med inbetalning av förhöjda skattebelopp är ofta svårt.Företag har råkat ut för betydande likviditetsproblem, som kunnat äventyraföretagets överlevnad. Delta gäller oberoende om företaget i sak har haft rätt. råder det inte längre en godtagbar balansmellan kraven på den skaltskyldige och taxeringsmyndigheterna. De senare har tillgång till expertis som inte står de skallskyldigas efter. ärkraven på myndigheternas korrekta behandling av ärendena lågt satta. Har en taxeringsnämndgenom ett tidigare beslut vilselett en skattskyldig, och denne eventuellt ettsenare år lämnat uppgift med ledning härav anses den senare ha gjort sigskyldig till en "oriktig" uppgift, inte taxeringsnämnden. Till deltakommer att skattemyndigheterna uppfattar sin uppgift även som rätlsska-pande.Ett citat ur artikeln avregeringsrådet antyder tendenserna i dessa nya strömningar(Svensk Skattefidning 1981, s. 644): "Sammanlaget betyder del nu beskrivnatolkningsarbelet att domare, förutom att ta hänsyn till de rent rättsligaaspekterna, måste reflektera över en mängd olika synpunkter av ekonomisk ochpraktisk natur. I detta arbete ingår, som framhållits, såsom en ickeurskiljbar, obeslämbar del något som är alt hänföra till rättsskapande. Heladenna verksamhet genomsyras helt naturligt av domarens personligarättsuppfattning i stort liksom av hans uppfattning om hur rättsordningen börvara beskaffad i de delar där han har möjlighet att utöva rättsskapandeverksamhet. Det är enligt min mening i belysning av det nu anförda somman skall se domarens förhållande till rättskällorna och hans bruk därav,graden av bundenhet etc. Skriven lag anses normalt som helt bindande. Men inteens detta kan gälla undantagslöst. Lagtext produceras f n i hög takt,lagstiftningsarbetet är pressande och ibland slumrar även lagstiftaren t o m iredaktionel- Delta låter sig väl för det mesta enkelt konstateras. Någonbundenhet i sådana fall lär det väl dess bättre inte vara tal om. merkomplicerat blir läget när man har alt göra med förhållandet mellan lagtexten ochförarbetena.- Men den egentliga svårigheten uppkommer först i ett nästaskede, dvs om förarbetena antingen ingenting innehåller fill ledning för tolkningen eller genom diskrepanser i förhållande till lagtexten lämnar utrymme för osäkerhet om dennas innebörd. Det är i detta skede som del komplicerade samspelet av de förut i denna artikel skildrade faktorer" - (domarens inställning till frågeställningen, hans sätt att se på domstolens funkfion och domarens rällsfilosofiska uppfattning) - "som utövarinflytande vid tolkningsarbetet träder i full verksamhet. Del får räcka med följande slutord. Dagens samhälle är somalla vet mycket invecklat. Den moderna domaren bör ha så goda kunskaper sommöjligt i funkfionen hos detta komplicerade maskineri. Paradoxalt nog kandomarens ökande kunskap om och intresse för samhällsmaskineriet i stort ochdess funktion, hans ökade samhälleliga engagemenl om man så vill, minskamöjligheten hos allmänheten alt förutse hans rättsliga avgöranden. Ju flerhänsyn domaren ser sig nödsakad att väga in i sina avgöranden, desto svårareblir del emellertid all förutse utgången härav." Den relativism i den dömande verksamheten som en högtuppsatt jurist beskriver och accepterar måste beaktas av lagsliftarna. Del ärviktigt alt klara regler finns, inte minst på skatteområdet, som skyddar deskattskyldiga mot beslut och ingripande som de måste uppfatta somorättvisa och t, o, m. rällsstridiga. Granskningen av självdeklarationer har blivit alltmerarbelskrävande, inte minst på grund av den svällande skattelagstiftningen.Därför utsträcktes taxeringsnämndernas lid för granskning avsjälvdeklaralioner . Taxeringsnämnderna skall ha avslutat sittarbete under taxeringsåret. Trots att taxeringsnämndernas handläggningstid för granskningav själv-deklaralionerna mer än fördubblats, tycks behandlingen av en raddeklarationer förskjutas mot taxeringsperiodens senare del. Detta har skapatstora svårigheter för både enskilda och företag, då del ofta varit svårt att fåfram relevant material till taxeringsnämnderna inom föreskriven tid. En fristpå som på grund av sen handläggning inte kan förlängas, är oftaalltför kort för att bemöta komplicerade utredningar, gjorda avlaxeringsrevisorer, omfattande kanske tio sidor eller mer. Den skaltskyldigebehöver i sådana fall ofta hjälp av hårt engagerade specialister som revisoreroch konsulter. Visserligen har den skaltskyldige möjligheter att överklagataxeringsnämndernas beslut om så är påkallat, men överklagandet tar tid och ärkostsamt både för den skallskyldige och för staten. Ur rättssäkerhetssynpunktär del ett oavvisligt krav att medborgaren får tillräckligt rådrum i sinamellanhavan-den med staten, här representerad av taxeringsnämnden. Anstånd medbetalning av skatt Vid skallemålinför länsrätt fungerar laxeringsintendenten som motpart i förhållande till den skallskyldige. Om målet döms till denskattskyldiges nackdel, skall del utdömda skattebeloppet jämte eventuellaskattetillägg inbetalas till statsverket enligt uppbördslagen. Debelopp som den skaltskyldige kan åläggas att betala kan vara av betydandestorlek. I många fall är, som redan påpekats ovan, tolkningen avskattereglerna så komplicerad all många avgöranden regelmässigt måstehänskjutas till kammarrätten eller t, o, m, regeringsrätten. Avgörandet kandröja , varför den likviditetspåfrestning som en skattskyldig kanutsättas för kan skapa betydande finansiella problem. Uppskov med erläggande av det tvistiga skattebeloppet kanerhållas. Lokala skattemyndigheterna kan bevilja anstånd, eventuellt motbankgaran-fi. Enligt uppbördslagens 49 § första moment skalllaxeringsintendenten yttra sig över frågan om anstånd skall beviljas ellerinte. Detta innebär att laxeringsintendenten både fungerar som motpart och sommyndighet. I den senare rollen skall han ha ett avgörande inflytande på omanstånd skall beviljas gällande betalning av tvistiga skatter. Detta stridermot gängse principer om rättssäkerhet. Klar åtskillnad skall finnas mellan entjänstemans/ämbetsmans olika roller - i det här fallet motpart resp. oväldigtjänsteman. Det är väsentligt inte minst inom skatte- och uppbördsområdet atthålla på grundläggande rättsprinciper. Det finns nämligen annars en klar riskatt enskilda medborgare och deras intressen skadas av en tjänstemansofrånkomliga parfiskhet och i värsta fall prestige. Taxeringsnämnderna har genom de s. k.laxeringsreviso-rerna i ökad utsträckning börjat tillämpa en ny praxis vidtaxeringen i första instans. Följande citat är hämtat från en revisionspromemoria. "Vad gäller den föreslagna laxeringshöjningen underpunkt 4.1 anser vi, med hänsyn till all rättsläget är oklart, alt skattetillägginte bör påföras." och taxeringsväsendel är uppbyggtenligt följande premisser: Är skattelagstiftningen oklar och prejudikatsaknas, godkän-nes den skattskyldiges deklaration enligt avgivna yrkanden.Taxeringsnämnden kan nämligen inte förutsättas ha kompelens för svåraskatterättsliga avgöranden. Prövning om deklaration uppgjorts i enlighet med enriklig tolkning av skattelagstiftningen skall efter besvär avlaxeringsintendent verkställas av förvaltningsdomstolarna. Bristande kompelens hos taxeringsnämnderna, parad medambitioner alt ge sig in på svåra skallerältsliga tolkningsfrågor kan leda tillonödiga kostnader och onödigt besvär för den enskilde. Taxeringsnämndernasönskan fill självständig tolkning av ett oklart rättsläge i en skattefråga,tvingar den skallskyldige alt betala ofta betydande skattebelopp - belopp somkanske först betalas tillbaka efter högre rättsinstansersprövning av frågan. Denna typ av utbetalningar anstränger självklart denskattskyldiges eller det skattskyldiga företagels likviditet och begränsar dåockså den ekonomiska handlingsfriheten. Rätt att vägra ta emot skriftligdokumentation Dennuvarande regeringen har i många sammanhang uttalat att onödig byråkrati skall undvikas och alt den enskilde medborgareninte skall komma i kläm på grund av mindre lämplig eller felaktigmyndighetsutövning. Därför är det ytterligt väsentligt all kompelensgränsernapå olika områden klarläggs och fastställs. Efter regeringsskiftet gav regeringen nyadirektiv till förvalt-ningsrätlsutredningen. I dessa fastslogs att det är enviktig uppgift för regeringen att komma till rätta med svårigheter som enskildaställs inför i sina kontakter med myndigheter. Två vägledande principer angavsi direktiven. Kontakterna mellan myndigheter och allmänhet skall underlättas. Myndigheternashandlande bör präglas av en önskan att bistå medborgarna. På många håll sker handläggningen ute i taxeringsnämndernai strid med de grundläggande krav på statlig och , somregeringen ansluter sig fill i direktiven till förvaltningsrättsulredningen. När laxeringsnämndsrevisioner genomförs och revisionenleder fill förslag till ändringar, frågor etc, bereder myndigheten denskattskyldige möjlighet all komma in med skriftliga svar pågjorda påpekanden och frågor. Nämnden måste dessutom ange dag och tid försammanträde, där den skaltskyldige muntligen kan redovisa sina argument förriktigheten av de siffror, uppgifter, yrkanden etc. som upptagits isjälvdeklarationen. I enlighet med vissa lokala skatlechefsinstruktioner ansesnämnden ha rätt att neka att ta emot skriftlig dokumentering vid sammanträdet inämnden. Skriftlig dokumentation som inlämnas efter svarotidens utgång ansesinte behöva beaktas. (Naturligtvis kan sådan dokumentation åberopas, omnämndens beslut går den skattepliktige emot, genom överklagande i länsrätt.) All neka att ta emot den här typen av skriftligdokumentation, fastän ärendet inte är färdigberett och beslut i ärendet ännuinte fattats, slår i strid mot kraven på en förenklad och snabbmyndighetshandläggning och mot kravet att myndigheters handlande skall präglasav en önskan att bistå medborgarna. Skattetillägg vid felaktig periodisering avkostnader Frågan huruvida en utgift är korrekt periodiserad ellerinte i bokslut/ deklaration kan i vissa fall vara utomordentligt svår attavgöra. En rad mål inför våra skatterätter gäller huruvida den skattskyldigevidtagit korrekta eller icke-korrekta periodiseringar. Finnertaxeringsmyndigheterna att utgifter behandlats på felaktigt sätt utgårskattetillägg. Avdraget ifrågasätts emellerfid inte i sak och får göras i nästaårs deklaration. 1 de flesta fall går statsverket vid en felaktig periodiseringendast miste om ett års ränta på skatten. Skattetillägget utgår emellertid med40 % av skatten och denna utgift är ej avdragsgill i framtida deklarationer.Vid bolagsskatt, varvid påföljande års kommunalskatteavdrag beaktats,motsvarar skattetillägget en avdragsgill ränta på . Vid nominellskattesats, som för aktiebolag är , är "räntan" - detta fören senareläggning av beskattningen . Utredningen (USS) föreslog att skattetilläggen i sådanahär fall endast skulle motsvara ränteförluster för statsverket. inte vidtagit några åtgärder på det här området. Del påpekas alt vid avsiktliga, upprepade och systematiskafelperiodise-ringar bör skattetillägget självfallet ha kvar sin funktion avpåföljd och utgöra . Frågan om felaktig periodisering är emellertid ännu merkomplicerad. Om den skaltskyldige överklagar taxeringsmyndigheternas beslut omvad som är en "rikfig" periodisering, får den skaltskyldige intetillgodoräkna sig del tvistiga kostnadsavdraget under det påföljandetaxeringsåret. Detta innebär att många skattskyldiga inte har ekonomiska möjligheteralt överklaga taxeringsnämndernas beslut, även om de anser alt del är grovtfelaktigt, eftersom överklagandet förhindrar att skattebördan minskar följandeår, som laxeringsintendenten av fidigare berörda skäl inte beviljaranstånd med betalning av den debiterade tvistiga skatten. I ett fall som är migbekant kan inte den skattskyldige på grund av finansiella övervägandenöverklaga ett Ivistigl skattebelopp på 6 milj. kr. Är finansminister beredd att vidta åtgärder för attskapa en bättre balans mellan den skattskyldige och taxeringsmyndigheternagenom att föreslå ändring av reglerna i vad gäller taxering iförsta instans, så alt revisionspromemorian som skall vara till hjälp förtaxeringsnämnden senast får tillställas den skattskyldige , att föreslå ändring av uppbördslagens 49 § första momentså alt vanliga rätlssäkerhetsprinciper tillgodoses, att taxeringslag-/taxeringskungörelsen tillförs regler såalt det klart framgår att taxeringsnämnderna, när rättsläget är oklart, skallfölja den skattskyldiges deklaration så all gränserna mellantaxeringsinlendentens och taxeringsnämndens arbete blir helt klara, an uttala alt målformuleringarna i direktiven iförvaltningsrällsutredning-en skall gälla även taxeringsmyndigheternaskontakter med medborgarna, att föreslå lagstiftning om utredningens (USS) delförslagvad gäller skattetillägg vid felaktig periodisering - alternativt uttala altden möjlighet all efterge skattetillägg som redan finns skall tillämpas vidoavsiktliga periodiseringsfel? Anser finansminister vidare att det är acceptabeltatt företagare inte kan överklaga en felaktig taxering, därför alt deekonomiska konsekvenserna vid ett överklagande blir förödande? Anser finansministern all den ovan citerade beskrivningenom lagtolkning i skatleprocessen överensstämmer med verkligheten? Är detacceptabelt med en skattelagstiftning och lagtolkning som gör det allt svårareför den skattskyldige att förutse om han anses ha följt lagen eller inte? 1983/84:58 av (vpk) till statsrådet om transiteringen avviss elektronisk materiel: Transiteringen av elektroniskmateriel genom har väckt stor uppmärksamhet. Delarav den aktuella transporten ligger nu i , medan resten plockades av och togs iförvar i . Det är tydligt att del här rör sig om mycket viktigakomponenter, eftersom regeringen i både och agerat snabbioch ingripit i det fria handelsutbytet. Den har också snabbt initierat en nylag, som skall hindra alt blir ett transitland för krigsmateriel,vilket är den ungefärliga formulering utrikeshandelsminislern använt närförslaget presn-terats. Här har uppenbarligen en stor och allvarlig luckafunnits i den svenska lagstiftningen, och del är utmärkt alt den täpps till. Vad som är anmärkningsvärt i sammanhanget är attregeringen och dess ministrar för utrikesfrågor var av en heltannan mening. Vpk påtalade då det märkliga i att krigsmateriel frånVästtyskland kunde transiteras genom till utan några som helstextra kontrollåtgärder och ännu mycket mindre en ny lagstiftning. Det räcktealldeles utmärkt med ett fraktavtal med SJ. Vid frågesvar i riksdagenhänvisades till den svenska lagen för krigsmateriel, och några andra åtgärderansågs inte nödvändiga. Samma behandling fick vpk:s motionsförslag i januariangående vapenexport, där transitfrågan på nytt aktualiserades. Jag villdärför fråga utrikeshandelsminislern: Vilken skillnadföreligger mellan den nu aktuella transitaffären och den som var aktuell förett år sedan? Varför räckerdet inte med den svenska vapenexportlagen i detta fall, när den ansågsheltäckande ? 1983/84:59 av (vpk) till industriministern om industripolilis-ka åtgärder iNorrbotten: 12 245 personer var registreradesom arbetslösa i . I procent räknat innebärdet , att jämföras med riket i övrigt, som också nådde sin högsta nivå - . Den rapport som länsarbetsnämnden i avgett omläget och arbetsmarknadsutsikterna fjärde kvartalet 1983 och första kvartalet1984 innehåller bl. a. följande avsnitt: Utvecklingen på arbetsmarknaden i länet har under sommareninneburit en fortsatt uppgång av arbetslösheten. Ökningen av arbetslöshetenjämfört med beror till stor del på neddragningen av personal vid imalmfälten. Antalet nytillträdande på arbetsmarknaden fortsätter att stigafrämst genom alt den s. k. ungdomspuckeln får genomslag. De 50-talet företag som ingår i länsarbetsnämndensprognosunderlag, är dock mer optimistiska i sin bedömning av konjunktur ochsysselsättning för kommande höst och vinter än förra året.Flertalet räknar med en oförändrad och stabil sysselsättning, förbättradlönsamhet och en tillfredsställande orderingång. Den förbättrade situationenkommer inte att leda till några större arbetskraftsbehov. Däremot blirsysselsättningen för de redan anställda tryggare och farhågorna för varsel ochpermitteringar mindre. För särskilt basindislrin är förbättringenpåtaglig. Skogsindustrin bibehåller sin mångåriga starka position och bedömerutsikterna för vintern som fortsatt goda. Orosmolnet är på litet längre siktråvarusituationen, som kan bli ett problem, och tycks ha uppnått balans i såväl avsättnings-som personalsituationen. För är utvecklingen god, och anställningsstoppet,som rått , upphör. Del betyder alt 150-200 personer kommer allanställas under närmaste år för alt ersätta avgångar. Behovet gäller främstyrkesarbetare och i övrigt erfaren och väl utbildad personal. bedömningär alltjämt försiktig men mer optimistisk . Strukturplanensgenomförande ligger dock fast, och några ny- eller återanställningar är inteaktuella. gruvor i länet ser fortsatt positivt på sinutveckling och sysselsätter f. n. närmare 900 personer. Ett genomgående intryck är att många av de mindre ochmedelstora förelagen har ett för litet eget kapital, som gör dem mycket sårbaraäven vid små svängningar i orderbeläggningen. Även marknadsföringen är oftasvagt utvecklad, och på detta område krävs snabba och kraftfulla insatser moten mer aggressiv marknadsföring såväl inom som utom länet. Det kan anmärkas all sedan denna rapport skrevs harIrähusfabriken i beslutat all lägga ner verksamheten. Om befolkningen i skall få uppleva attparollerna om arbete åt alla har ett verklighelsinnehåll är en omfattande ochframtidsinriktad samhällelig satsning i länet nödvändig. Vi har från vpk:s sidaställt en rad förslag därom. Vi har bl, a, pekat på nödvändigheten av ökadförädlingsgrad inom järnmalmsverksamhet. Vi har krävt attkulsinterverkel i åter öppnas. Vi har föreslagit igångsättande avett järnsvampverk i malmfälten och alt tillverkning av konstgödsel startas.Samtliga krav har ett brett folkligt stöd. Inom är särskilda insatsererforderliga för produktutveckling, marknadsföring och försäljning. Dettaunderstryker inte minst länsarbetsnämnden i sin rapport. Jobben på iGällivare måste tryggas genom långsiktiga beslut. Del är särskilt viktigt attslå vakt om kvinnornas rätt till arbete, eftersom de befinner sig i ett ännusämre läge på arbetsmarknaden än männen. Offensiva grepp är nödvändiga när det gällerskogsförädlingen, i måste ros i hamn.Marknadsförutsättningar finns för produktion av färdigkapade komponenter etc. Det är viktigt alt uppmärksamma utvecklingen vidSaab-Scania i . Nedgången på lastbilsmarknaden internationellt drabbarockså Luleåfabriken, som f, n, tvingas arbeta med mycket korta serier. En ökadhemtagning och svensk tillverkning av nu importerade komponenter skullepositivt påverka sysselsättningen på de platser i landet som har laslbilstillverkning, är landels största producent av bl. a. vinbär.Vi har tidigare i olika sammanhang aktualiserat frågan om en bärindustri iTornedalen. Del finns alltså en rad konkreta industriprojekt somskulle kunna startas, alternativt få sin framlid tryggad. Industripolitikenkunde användas både för att skapa jobb och för att ökaantalet verksamheter i länet. Med hänvisning till det anförda vill jag frågaindustriministern: Kommer regeringenatt framlägga förslag innebärande byggstart av något av de i interpellationenuppräknade vidareförädlingsstegen inom ? Är regeringenberedd alt tillföra Regioninvest i kapital för behövligaproduktutvecklingsarbeten och marknadsföring? Är regeringenberedd all presentera en långlidsplan för vilka arbetsprojekt som kantillföras i för att trygga jobben där? Kommerlänsstyrelsen eller utvecklingsfonden all få resurstillskott så att man kan ökainsatserna för en högre förädlingsgrad inom skogsindustrin i länet? Avserregeringen att la något initiativ för att förmå att minska sinimport av komponenter till sin laslbilsindusiri? Är regeringen beredd all stödja tillkomsten av enbärinduslri i eller ta initiativ till att sådan verksamhet kommer i gång? 27 § Meddelande om frågor Meddeladesalt följande frågor framställts 1983/84:178 av () tillfinansministern om marknadsföringen av kontokort: Marknadsföringen av kontokortlockar lätt människor med små ekonomiska förutsättningar. Erbjudanden somtillåter även konlantutlag förekommer och gör frestelsen ännu större i pressadeekonomiska situationer. "Köp möbler på konto för . och låna sammasumma kontant" är ett exempel. "Sänd in din ansökan så koinmer encheck på . per post" är ett annat. Effektiv ränta är . Även om förelagen gör soliditetsundersökningar som visaracceptabla förhållanden, säger dessa ju ingenting om försörjningsbördan. Mot dennabakgrund ber jag att få ställa följande frågor till statsrådet: Ser finansministrn någon möjlighet all snabbi sätta inåtgärder som förhindrar denna typ av marknadsföring av konlokreditgivning? Är del möjligt att gekontokorlskommitlén i uppdrag att med förtur behandla frågan om konlohavaresbelalningssvårigheler och de åtgärder som behövs i samband med dessa? 1983/84:179 av Andres () till utbildningsministern om förbättrad skolundervisningrörande de baltiska staterna: är f. n. en vit fläck påkartan för de flesta svenska ungdomar som lämnar skolan. Få känner till attnorra var svenskt . 8 protokoll 1983/84:30-31 nästan ingen vet ens namnet på huvudstaden i vårtgrannland . Är utbildningsministern beredd att vidta åtgärder för attförbättra undervisningen i svenska skolor om våra glömda grannländer ,och ?