prot · G70983 · 1983-12-31 00:00:00 — Det är riktigt som JohnAndersson säger att av de arbetshandikappade som söker arbetsförmedhngens hjälpför att få jobb är det andelsmässigt färre som får jobb . Det beror på att vihar ökat insatserna, vilket jag kortfattat beskrev förut, så att många flerarbetshandikappade vänder sig till arbetsförmedlingen nu än pä . Mankan säga att vi har fört fram en dold arbetslöshet i det öppna ljuset.Antalsmässigt är det ungefär lika många nu som tidigare som får jobb. Strävanmåste naturligtvis vara att öka det här antalet. När det gäller frågan om lönebidragen har vi, som jagnämnt så fidigare, en aktuell framställning frånarbetsmarknadsstyrelsen. Regeringen kommer snart att redovisa sittställningstagande beträffande Det är inget allmänt tak på lönebidragen ens för deallmännyttiga Nr 83 organisationerna. Det finns en möjlighet för dem att få det 75-procentiga Torsdaeenden ''''»g'- . 20JOHN (vpk): Det är ytterligt få av dessa organisationer somekonomiskt klarar av det 75-procentiga bidraget. De härorganisationerna klararinte ens av att betala de . I de flesta fall har kommunen gått inoch betalat de för att de arbetshandikappade skall kunna fåbehålla sina jobb. Eftersom regeringen inte har behandlat skrivelsen frånarbetsmarknadsstyrelsen vill jag skicka med en hälsning till regeringen attden välvilligt behandlar denna framställning. Om verksamheten vid SAFAC-verkstaden i Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på fråga 1983/84:306 om verksamheten vid SAFAC-verkstaden i har frågat mig om vilkaåtgärder jag avser att vidta för att SAFAC:s mekaniska verkstad i inteskall läggas ned. Samhällsföretagsgruppen, där SAFAC ingår, är ensjälvständig stiftelseorganisation med .uppgift att sköta den skyddadeverksamheten i landet. Det innebär att varken regeringen eller jag som enskiltstatsråd kan påverka enskilda beslut inom företagsgruppen. har anförf att eneventuell nedläggning av verkstaden skulle bero på nedskärningar avdriftbidraget till Samhällsföretag. På detta vill jag dock svara attföretagsgruppen i huvudsak har tilldelats de driftmedel man begärt.Anförda ekonomiska skäl till en nedläggning måste således vara mofiverade avprioriteringar inom . Anf.22 (vpk): Jag får tacka arbetsmarknadsministern för svaret. Mina tvåfrågor berör samma områden, och vi skulle ha kunnat ha fördubblade repliktideroch diskuterat dem på samma gång. Det här svaret ställer jag mig litet undrande till.Anna-Greta sade att varken hon eller regeringen kan påverka den härfrågan. Sedan sade hon att Samhällsföretag i huvudsak har fått de medel som manhar begärt och att frågan om en nedläggning inte har att göra med detta. Sedan jag ställde den här frågan har ett åttiotalsocialdemokratiska riksdagsledamöter besökt . Två av.dem besökteStoruman. Enligt ett referat i sade : "Kraven frän om nedskärningar inom Samhällsföretaget Om verksamheten vid SAFAC-verkstaden i SAFACmåste omprövas." Hon lovade även inför stormötet med deltagande frånStorumanverkstaden att hon skulle framföra en hälsning till . De här två ledamöterna tände ju en hoppets stjärna fördessa människor. Jag vill då bara konstatera att arbetsmarknadsministern,såvitt jag kan förstå, med sitt svar har släckt denna hoppets stjärna. Man måste ställa sig frågan om de sociala målen intelängre gäller. Man kan göra det bl. a. med utgångspunkt i riksdagsman uttalände i , att vi inte kan göra undantag från desociala målen, eftersom man då sviker idén med Samhällsföretag. Enligt vad verkställande direktören i SAFAC i Västerbottensäger iir det helt klart att det är dessa besparingar som gör att man måsteföreta inskränkningar och lägga ned arbetsplatser. Han säger klart att dethandlar om att vi i måste spara 2,8 miljoner. Han säger vidare attdetta inte är något påhitt frän deras sida utan att det bakom detta liggerbeslut av statsmakterna. Då borde både och regeringen iövrigt ha möjlighet att vidta de åtgärder och ta de initiativ som behövs föratt dessa människor skall få behålla sina jobb. Svaret på fråga var kort, ochdet var medvetet, eftersom det inte är min uppgift att gå in i Samhällsföretagsinterna skötsel. Sedan till sakfrågan. SAFAC har två verkstäder i Storuman- en textilverkstad och en mekanisk verkstad. Det är riktigt att vi skall ha desociala målen för Samhällsföretag. Men det betyder inte att vi för den skull ialla lägen skall tillverka just de produkter som man framställer på olikaverkstäder, utan man måste kunna ändra produktionen. Det viktiga är vad somhänder med de människor som finns på dessa verkstäder. Eftersom denna mekaniska verkstad sedan flera år tillbakainte fungerar på ett bra sätt - ekonomiskt kostar den väldigt mycket - har manfunderat över om man inte med en annan produktion kan nå samma sociala mål.Därför har SAFAC beslutat att utreda två olika alternativ. Det ena är att den här mekaniska verkstaden avyttras ochati personalen skolas om och får jobba på den textila verkstaden. Det andraalternativet är att man avyttrar den mekaniska verkstaden men flyttar över enmindre mekanisk avdelning till den textila verkstaden. En mindre del avpersonalen skulle då behöva skolas om. Vilket av dessa alternativ man än väljer kommer det inteatt hända någonting förrän om . Inte heller kommer enligtnågot av alternativen någon av de arbetshandikappade som finns här att mistajobbet. Dessutom är det så att dessa två verkstäder lokalmässigt ligger ganskanära varandra, och därför behöver förändringarna när det gäller reseavstånd ochsådant inte betyda så mycket för de enskilda. Anf.24 (vpk); För det första säger de anställda i bl. a. har så många handikappade att det är omöjligt att flytta över dem tillannan verksamhet. För det andra brukar det i de flesta fall när man börjarflytta om folk hända att man till slut mister arbetsplatser. Det flnns ju rikaerfarenheter när det gäller det tillvägagångssättet. säger sedan att det inte fungerar på ettbra sätt, och hon kommer fram till att det beror på ekonomin. Det är väl ändåså att man driver på i fråga om lönsamheten, och härvidlag är inte Storumannågot isolerat fall, skulle jag tro. Man börjar släppa det sociala målet - nuär det lönsamheten som räknas. Jag tycker att man klart kan utläsa detta urolika uttalanden som har gjorts då man har diskuteratStoruman. Varför behöver då partikamrat där uppe i och säga till de anställda att kraven från pånedskärningar inom samhällsföretaget måste omprövas? Både MargaretaPersson och lovade SAFAC;s anställda, såväl i som i övrigalandet, att deras problem med nedskärningar och friställningar skulleframläggas för den socialdemokratiska riksdagsgruppen - och framför allt förarbetsmarknadsministern . Om förbud för fackliga organisationer att infordra vissauppgifter, m. m. Jag vill bara kort upprepa vad jag sadeförut; I inget av de alternativ som det resoneras om uppe i.Storuman finns detmed några friställningar av arbetshandikappade. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 1983/84:82 om förbud förfackliga organisationer att infordra vissa uppgifter, m.m. har frågat mig om jag villmedverka till att fackliga organisationer förbjuds påtvinga enskilda personersom avser att utföra ombyggnadsarbeten i egen regi att upprätta kollektivavtal.Ett sådant förbud skulle enligt vara liktydigt med att införa s.k. negativ föreningsrätt. Vidare har frågat vilka åtgärder somövervägs inom regeringen när det gäller arbetsrättslagstiftningen i dessasammanhang. Som en bakgrund hänvisar till ettfrågeformulär som sänds ut av till dem somhar sökt byggnadslov för om- eller tillbyggnad av egna fastigheter. Formuläretinnehåller frågor om vilken entreprenör som skall anlitas och om arbetskraftkommer att anställas för den händelse arbetena skall utföras i egen regi. Till detta vill jag först svara att jag inte har föravsikt att medverka till något förbud för fackliga organisationer att begärakollektivavtal för arbete som Om förbud för fackliga organisation er att infordra vissauppgifter, m. m. bedrivsinom deras avtalsområden. Det är en av vårt arbetsrättsligaregelsystems grundsatser att de fackliga organisationerna står fria att begärakollektivavtal och att ytterst hävda det kravet genom fackliga stridsåtgärder.Något skäl att rubba den grundsatsen finns inte. Jag kan inte heller se något otillbörligt i att en fackligorganisation tar del av offentliga handlingar och söker skaffa in uppgifter avdet slag som fråga gäller i syfte att bevaka de fackligaintressena och utreda om kollektivavtal bör begäras. Det är inte klart för migpå vad sätt det skulle kunna innebära, som gör gällande, att defackliga organisationerna upphöjer sig till myndigheter. Jag vill gärna ta tillfället i akt att påpeka att det ären sammanblandning av olika ting att sätta likhetstecken mellan ett förbud attbegära kollektivavtal och ett skydd för den negativa föreningsrätten. Defackliga organisationerna begär kollektivavtal för att bevaka fackligaintressen. Detta är och måste vara helt legitimt. Detta är också något annat änett tvång att någon skall vara med i eller stå utanför enarbetsgivarorganisation. Såvitt gäller den negativa föreningsrätten i den egentligameningen vill jag hänvisa till de genomgångar av den frågan som har gjorts bådeav den första och av den andra arbetsrättskommittén. Frågan har gällt i förstahand arbetstagarnas föreningstillhörighet och bruket av s. k.organisationsklausuler. Jag hyser inte någon annan mening än kommittéerna,dvs. att det saknas anledning för lagstiftaren att vidta några åtgärder. Med detta är även andra fråga besvarad.Regeringen överväger inte några åtgärder när det gäller den arbetsrättsligalagstiftningen i dessa sammanhang. 27STEN (): Jag ber att få tacka arbetsmarknadsministernför svaret. Jag är emellertid förvånad över den negativa inställning till deproblemlösningar som jag tagit upp i interpellationen som svaret präglas av.Jag vill därför återge bakgrunden till det exempel som åberopas iinterpellationen, nämligen det brev som Svenska byggnadsarbetareförbundetsavdelning 25 i har utsänt till dem som söker byggnadslov. Sä härlyder brevet, rubricerat "Ert planerade bygge", i sin helhet: "Vi har erfarit att Ni sökt om byggnadslov för ettbyggobjekt, men kanske inte bestämt om Ni skall bedriva arbetet i egen regieller anlita företag. Om Ni bestämmer Er för att utföra arbetet i egen regi,med anställd arbetskraft, skall kollektivavtal upprättas mellan Er och oss.. Om företag anlitas för byggobjektet, vill vi göra Eruppmärksam på de lycksökare som uppträder inom branschen. Bland dessa är detoftast fråga om skattefiffel, ibland saltade räkningar eller dåligt utfördajobb, eller också slutar äventyret med konkurs. Vi vill därför rekommendera Eratt ta reda på om den Ni tänker anlita är en seriös företagare. Ta gärnakontakt med oss, så lämnar vi upplysningar om företaget ärkollektivavtalsbundet med vår organisation. För attunderlätta de första kontakterna mellan Er och oss, är vi tacksammaom bifogade svarsformulär ifylles och återsändes . Är Niintresserad av ytterligare information, ta kontakt med oss för ett personligtsammanträffande." Jag måste säga, herr talman, att jag blir upprörd över hurden fackliga organisationen i det här fallet agerar. Man försöker ge sken avatt vederbörande person som sökt byggnadslov måste besvara brevet och att dethelst skall ske inom en angiven tidsfrist. Man ger vidare sken av att det finnsbestämmelser som säger att det är obligatoriskt att teckna kollektivavtal. Mansäger i brevet att kollektivavtal skaU upprättas. Jag ber arbetsmarknadsministernuppmärksamma formuleringen "kollektivavtal skall upprättas". Jagtrodde, herr talman, att vi har föreningsfrihet i vårt land. Anserarbetsmarknadsministern att det är obligatoriskt med kollektivavtal när enfastighetsägare bygger i egen regi? Jag är mycket intresserad av ett svar påden frågan. I det enskilda fall som jag här närmare har studerat ochsom ligger till grund för min interpellation gäller ombyggnadstillständet ettenskilt småhus - inte en rörelse. Men ytterst gäller dennainterpellationsdebatt vilken status som de fackliga organisationerna har ellerskall ha i vårt land. Har de ställning som myndigheter eller är de ideellaintresseorganisationer? Debatten gäller också frågan om vi har en reell yrkes-och näringsfrihet i . Enligt min bestämda uppfattning är de fackligaorganisationerna inga myndigheter. Därför är det relaterade tillvägagångssättetförkastligt. Genom att agera på det här försåtliga sättet och genom en serieandra metoder försöker man skaffa sig det arbetsmonopol som ingen regering -kanske inte heller - vill lagstifta om. I stället gräversocialdemokraterna sig allt längre ned i skyttegravarna när det gäller fackligtmissbruk av arbetsmarknadslagstiftningen. Facket får inte kritiseras ellerifrågasättas på något sätt. Vad facket gör är alltid rätt. Det är höjt överalla misstankar. Det fall som jag har beskrivit i interpellationen och somjag ytterligare har belyst genom att läsa upp det brev som åtföljde den angivnablanketten är nämligen inte unikt. På flera områden försöker vissa LO-grupperatt de facto stampa ut enmansföretag. Speciellt utsatta är företag som verkarinom just byggnadsbranschen. I har exempelvis Byggnadsarbetareförbundetkonsekvent vägrat att godta s. k. kompanjonföretag. Många av dessa företagstartas av arbetslösa byggnadsarbetare. Det kan vara ett sätt för dem att kommai gång med ett nytt arbete i stället för fortsatt arbetslöshet. Flera av depersoner som har tagit dylika enskilda initiativ har hotats med blockad ellerförsatts i blockad, därför att de inte har accepterat fackets diktat. Fackethar krävt att endast en av kompanjonerna får vara arbetsgivare och att alla deövriga måste betraktas såsom anställda. De anställda, dvs. kompanjonerna, skallsedan ha avtalsenlig lön sä att de nya företagen inte skall kunnapriskonkurrera. Det gamla beprövade receptet för nya företagare att ta ut enmindre lön i början för att se om det hela bär sig tolereras med andra ordinte. I ettavtal mellan och finns Om förbud för fackliga organisationer att infordra vissauppgifter, m. m. Omförbudför fackliga organisationer att infordra vissauppgifter, m. m. enparagraf, som säger att enmansföretag inte får ta större arbeten än för 4 000kr. per arbete - detta för att de små företagen inte skall få någrakonkurrensfördelar. Allt vore väl i sin ordning, om det vore frivilligt för denenskilde företagaren att skriva under avtal, men så är inte fallet. I ställethotar facket med eller försätter företaget i blockad. Skriver företagarna intepå ändå, riskerar de allvarliga störningar i sin yrkesverksamhet. Skriver de påavtalet, kan de knappast försörja sig i sitt yrke. Facket tolererar med andraord inte konkurrens från enmansföretag. Konsumentens intresse i sammanhangettalas det över huvud taget inte om. Inom Elektrikerförbundets område arbetar man på två sättför att undvika konkurrens frän enmansföretag och företag utan avtal. El-ettani vägrar att skriva kollektivavtal med enmansföretag - en i och försig logisk slutsats, eftersom en facklig organisation då inte kan representeranågon anställd på arbetsplatsen. Därefter går man ut till andra fackligaorganisationer i cirkulärskrivelser och ber dessa med hjälp av vetorätten imedbestämmandelagen att tillse att enmansföretag inte får några arbeten. Sommotiv för handlandet säger man att enmansföretagen kan konkurrera ut deavtalsbundna företagen. Från moderat sida har vi påtalat bristerna i den gällandelagstiftningen. Vi har också under en följd av år i våra mofioner föreslagit enrad åtgärder - så även vid detta - som går ut på att man skall kommatill rätta med det missbruk av arbetsrättslagstiftningen som uppenbarligenförekommer och som jag här har belyst i de exempel som jag har angivit. Jag vill därför, herr talman, frågaarbetsmarknadsministern, om det verkligen finns nägon lagbestämmelse, som gerfackliga organisationer rätt att påtvinga enskilda personer - det kan varabyggherre, enmansföretagare eller annan person - kollektivavtal enligt denordalydelse som framgår av det inledningsvis av mig citerade brevet frånByggnadsarbetareförbundet. Med andra ord, : Har vi en lag omobligatorisk kollektivavtalsplikt i ? De flesta av de frågor som hartagit upp har ingående behandlats såväl när MBL-lagstiftningen kom till ibörjan av som i de arbetsrättsutredningar som har skett därefter,och de har också diskuterats här i kammaren vid ett stort antal tillfällen. Bestämmelserna i om vetorätt i samband medentreprenader kom till därför att man visste att det på det här området tyvärrfanns en mängd icke seriösa företag. Det bedömdes som ett gemensamt intressefrån såväl de seriösa arbetsgivarnas sida som arbetstagarnas och konsumenternassida att få en ordning. Att fä företag som betalar sin skatt och som följerlagstiftningen när det gäller arbetsmiljö och arbetsrätt är självfallet ettintresse för alla dem som vill vara seriösa och måste vara ett intresse ocksåför ledamöter. Naturligtvis måste de fackliga organisafionerna ha rättatt arbeta för att deras intressen tas till vara. Det bästa sättet är givetvisatt man får till stånd ett avtal, ochpå den svenska arbetsmarknaden är det accepterat. "Den svenskamodellen", som bygger på Saltsjöbadsandan och som har gett vårt land såväldigt mycket av tillgångar, bygger på att parterna skall komma överens iförhandlingar, komma fram till ett avtal. Man må vara väldigt oense i förhandlingarna ochdiskussionerna, men att det är en trygghet både för arbetsgivaren och förarbetstagaren att man har avtal trodde jag att vi alla var överens om. Fränmoderat sida har emellertid under den senaste riksdagsperioden gång på gångställts frågor här i kammaren som ger ett intryck av att i självaverket skulle se det som någonting negafivt att man träffar avtal. En arbetstagarorganisation måste självfallet också kunnaanvända stridsåtgärder för att hävda sina rättigheter. Kanske faller och offer för sinegen demagogi, sin egen diskussion om de fackliga organisationernasuppträdande. De fackliga organisationerna skall inte vara myndigheter, och dehar aldrig eftersträvat att vara det. Det skulle självfallet vara mycketnegativt om det blev på det sättet. Sedan förstod jag inte riktigt vad menade när han talade om skyttegravar. Inte heller förstod jag hanskommentar att socialdemokraterna alltid skulle anse att det som facket säger ärrätt. För den som har läst tidningarna är kanskeintrycket litet annorlunda. Där har pågått en offentlig diskussion, i vilkenbl. a. jag har deltagit och som visar att vi verkar i en demokrati. Vi kan haolika uppfattningar och diskutera, också närstående organisationer emellan inomarbetarrörelsen. Jag vill klart säga ifrån, att om de angrepp på svenskfackföreningsrörelse som gång på gång görs från moderat sida ledde till deförändringar i lagstiftningen som är ute efter, skulle det innebäraatt enskilda arbetstagare fick väldigt mycket mindre möjligheter att hävda sigoch sina intressen. Vi vet ifrån historien i detta land och i andra länder attdet bara är genom samverkan som de fackliga intressena, de enskildaarbetstagarnas intressen, kan hävda sig mot arbetsgivarnas intressen. Detgäller på såväl stora som små företag. Därför är det självklart för de fackligaorganisationerna att de måste sträva efter att få avtal också på de småarbetsplatserna. Omförbudför fackliga organisationer att infordra vissauppgifter, m. m. 29STEN ():" Jag ställde en mycket konkret fråga tillarbetsmarknadsministern; Har vi en lag om obligatorisk kollektivavtalsplikt iSverige? Den frågan borde kunna besvaras med ett ja eller ett nej. Jag upprepar frågan, men låt mig vidgaperspektivet, eftersom valt metoden att kringgå denproblematik jag tar upp. Om avsikten möjligen är att medborgarna skall slippa dennatyp av bevakning från fackliga organisationer , så hade det behövtsett avståndstagande från arbetsmarknadsministerns sida när det gällerByggnadsarbetareförbundets tillvägagångssätt, som jag har belyst. Omförbudför fackliga organisa-tioner att infordra vissauppgifter, m. m. upp dessbrev till en enskild person som har ansökt om byggnadslov för att bygga tillsin privata villafastighet. Det är viktigt att få svar på dessa frågor, Anna-GretaLeijon, för annars dröjer det inte länge förrän bilägarna får anmodan attinsända ifyllda blanketter till facket med uppgifter om var de tänker reparerasina bilar och om det finns kollektivavtal för att reparationen skall kunnagodkännas. Jag skulle kunna ge många exempel. Det är förvånansvärt att arbetsmarknadsministern inteinser den principiella vidden av den frågeställning jag har tagit upp i mininterpellation. Är det verkligen rimligt, , att enfackorganisation går ut med dylika krav på en enskild byggherre, på enkonsument? Vart tar friheten vägen i detta sammanhang? Vems frihet är det somsocialdemokraterna ytterst värnar om? Tydligen är det rätten för facket att fåta sig vilka friheter som helst. Det är uppenbarligen svaret frånsocialdemokraterna. Vad facket ytterst eftersträvar är, som jag sade i mittförra inlägg, ett slags arbetsmonopol, ett slags facklig auktorisation. Endastföretag som har kollektivavtal skall få uppdrag. Vi ser hur vissa fackligaorganisationer på allvar driver denna tes. Med olika medel försöker man ocksåstyra socialdemokraterna emot en allmän etableringskontroll. med kollektivavtal skall få arbete. Alla företag somges arbete har kollektivavtal. Facket skall representera alla arbetstagare. Vadden enskilde individen vill, som konsument eller som enskild arbetstagare, dettar man inte hänsyn till. Vi har från moderat sida föreslagit en rad åtgärder somsyftar till att stärka individens ställning. Vi har föreslagit åtgärder somskyddar företag utan anställda och företag där de anställda av något skäl intevill gå in i en viss fackförening. Dessa åtgärder innebär bl. a. följande: Införandet aven negativ föreningsrätt, dvs. en rätt för de enskilda individerna att kunnastå utanför. Medborgarna måste ju i ett rättssamhälle själva kunna få väljavilken förening de vill gå in i. Ett förbud motblockad av enmansföretag för vägran att skriva kollektivavtal eller hängavtal.Det kan inte vara rimligt att kräva avtal med ett företag som inte har någraanställda. Inte heller skall man med stridsåtgärder - jag tänker på blockad -avsedda för företag med anställda som vill organisera sig kunna påtvingaenmansföretag avtalsvillkor som , som t. ex. om hanfick yttra sig beträffande det tidigare nämnda målaravtalet, skulle finnaoskäliga. Vi menar ocksåatt det måste finnas anknytning till facket på en arbetsplats - till enmajoritet av de anställda - för att stridsåtgärder över huvud taget skall kunnaanses skäliga för att åstadkomma ett kollektivavtal. Vill de anställda inte hafacklig inblandning, skall företagaren inte kunna tvingas att skriva pä ettkollektivavtal. 38 och 39 §§ imedbestämmandelagen måste ändras så, att facket inte kan utnyttja sin vetorättvid entreprenader för att utestänga företag från att konkurrera om anbud enbartav det skälet att de saknar kollektivavtal. Dessaåtgärder skulle, herr talman, såvitt jag kan se inte på något sätt skadanormal facklig verksamhet eller hindra fackföreningsrörelsen att verka på deområden där medlemmarna så vill. Vi har i andra sammanhang sett att facket tarför sig där så kan ske, inte minst inom försäkringsområdet. Det senasteexemplet som jag har uppmärksammat gäller imin egen valkrets i , avdelning nr 50. Avdelningen har sänt ut encirkulärskrivelse, som går ut på att styra alla medlemmarnas försäkringar tillett visst försäkringsbolag. F. ö. gäller det inte bara medlemmarna själva utanäven deras anhöriga. Vår moderata utgångspunkt är således att värna omindividen i det stora kollektivet. Jag vill därför frågaarbetsmarknadsministern om hon finner några orimligheter i våra förslag tilländringar av arbetsmarknadslagstiftningen. Omförbudför fackliga organisationer att infordra vissauppgifter, m. m. 30 (); Jag gick till kammaren, eftersom det nu påmoderat håll börjar bli rätt vanligt att man genom olika exempel försökermisstänkliggöra svensk fackföreningsrörelse.