prot · G709156 · 1983-12-31 00:00:00 — Som exempel på vad som kommer att ske vill jag citera vadThomas Bibin skriver i . "1 enlighet med den hästskojaranda som har slagit roti postverket går man ut i annonser" - apropåhöjningen - "och talar om att verkets tjänster blir billigare. 'kanmånga företag sänka sina portokostnader.' I själva verket handlar det om en höjning över helalinjen, plus att de portolättnader som kulturtidskrifter, bokförlag och en delandra haft försvinner." Litetlängre fram framhåller han att det framför allt "är storkunderna som gynnas avdenna 'reform' ". Det kan inte vara rimligt att kulturen så att säga skalltvingas subventionera postens storkunder. Liknande tankegångar förs fram av . iAftonbladet . Han väcker en principiell fråga huruvida detär sä att staten ger med den ena handen - bidraget till kulturtidskrifterna harhelt riktigt höjts - men tar med den andra. Detta gäller på område efter områdeinom kulturlivet. Det blir inte så som vi bestämmer här i fråga om bokförlag,kulturtidskrifter osv., utan det blir andra myndigheter som kommer att styrakulturpolitiken. Det tycker jag är oroväckande. Överläggningenvar härmed avslutad. 32 § TALMANNEN: Med hänsyn till att kommunikationsminister är upptagen av ett annat engagemang hemställer jag att kammaren nubeslutar att ajournera sina förhandlingar till . Denna hemställan bifölls, varefterförhandlingarna ajournerades . 33 § Kammarens' förhandlingar återupptogs under ledning av förste vice talmannen. 34 § Svar på fråga 1983/84:560 om registrering av mopeder har frågat mig när jag avseratt verkställa beslut om registrering av mopeder. beslöt att mopederna skallregistreras. Därefter har trafiksäkerhetsverket på uppdrag av regeringen lämnatett förslag på hur registreringen bör gå till. Datainspektionen har yttrat sigöver förslaget. Det finns alltså nu tillräckligt underlag för attregistreringen skall kunna genomföras. har emellertid antalet mopeder ocholyckor med mopeder kraftigt minskat. Jag anser därför att tidpunkten nu inteär den rätta för att införa mopedregistrering. Utan att rubba riksdagensprincipbeslut bör man därför avvakta ytterligare någon tid, bl. a. för att seom den starkt nedåtgående utvecklingen fortsätter. Detta har jag redovisat för regeringen på regeringssammanträdeden . Regeringen beslöt att bereda tillfälle att ta del avvad jag anfört i samband med att en proposition med vissa förslag tilllagändringar på trafiklagstiftningens område lämnas till . Om registrering av mopeder 127WIGGO KOMSTEDT (m): Jag tackar kommunikationsministern för svaret. Det är som bekant tvä år sedan beslöt attmopeder skulle registreras. Beslutet grundade sig på trafikutskottetsbetänkande nr 19, daterat . har ingenting hänt. Detsvar som jag fått av kommunikationsministern gör mig besviken. diskuterade frågan om registreringvar för mig ett tungt vägande skäl det som poUsen framförde, att man genomregistrering av mopeder skulle ha bättre möjligheter att upptäcka dem sombegick olika brott i samband med mopedåkande. Kommunikationsministern säger här att nedgången i antaletolyckor med mopeder gör att man inte nu är beredd att ta tag i frågan omregistrering. Jag tror att denna nedgång är temporär. Det är alltid spekulativtatt säga vad en sådan nedgång kan innebära. Vi vet att en ny mopedklass,mopedklass 2, har antagits. Sådana mopeder kommer säkert att översvämma landetpå grund av att vi har tafsat på trafiksäkerhetsbestämmelserna när det gällerden typen av mopeder. Det finns därför alla skäl att tro att utvecklingen när detgäller olyckor går åt samma håll som tidigare, dvs. i negativ riktning.Förhållandet är det samma när det gäller mopedäkande personers väskryckningo.d. Man har inte möjlighet att identifiera dem. Att kunna göra det varsom sagt ett krav från polisen, när vi diskuterade frågan itrafiksäkerhetsutredningen. har kommunikationsministern i alla fall tagit uppfrågan med regeringen, men det som sägs i svaret gör mig mycket orolig. Anserinte kommunikationsministern att tvä är är när det gäller atteffektuera ett riksdagsbeslut? Vi fattar ju beslut i ärenden som är såbrådskande att de behandlas efter endast ett bordläggningssammanträde. Om registrering av mopeder två är sedan med stor majoritet fattade beslutetom att registrera mopeder. Innebär det som sägs i sista delen av svaret, att förslagtill lagändring på trafiksäkerhetsområdet snart skall lämnas till , attkommunikationsministern är inne på att försöka riva upp det beslut somriksdagen har fattat när det gäller mopedregistrering? förutsatte, ,att registreringen totalt skulle omfatta 300 000-400 000 mopeder. Dessutomräknade man med ett årligt tillskott på ca 30 000-40 000 mopeder. Det ärmöjligt att nedgången är tillfällig. Jag ber ändå att få nämna följandesifferserie: såldes 41 000 mopeder. såldes 15 800 mopeder.För 1982 var siffran 12 600 och endast 8 300. och till år1983 har det varit en nedgång när det gäller mopedförsäljningen med . Påolycksfallssidan har man noterat en motsvarande nedgång. Antalet trafikdö-dademopedister var 92 stycken 1974,73 stycken 1977,34 stycken 1980 och 31 stycken1983. Med tanke på de förändringar som skett påmopedområdet finns det anledning att ifrågasätta om tidpunkten, ,är den rätta när det gäller att införa registrering av mopeder. Det förslag somläggs fram för innebär att man inte rubbar principbeslut,utan att man avvaktar ytterligare någon tid, bl. a. för att se om den starktnedåtgående trenden fortsätter. 129WIGGO KOMSTEDT (m): Det kan finnas många förklaringar till dennedåtgående trenden i fråga om försäljningen av nya mopeder. En givenförklaring till de låga siffrorna tror jag är att många går och väntarpå att kunna köpa den billigare moped, av klass 2, som rikdagen - dess värre -beslutat om. Ur trafiksäkerhetssynpunkt är den mopeden klart sämre än nuvarandemopedtyp. Det är klart att många, speciellt ungdomar, väntar på den enklareoch billigare mopeden. När människor går och väntar på något nytt päfordonsområdet blir det en nedgång i försäljningen. 31 döda är ändå 31 för många, kommunikationsministern! Detfinns ingen som helst anledning att, sä länge någon enda omkommer i trafiken,inte försöka göra vad som göras kan. Jag menar inte bara att registreringen ifråga kommer att rädda liv - i och för sig är det ju positivt om olyckskurvornavisar på en nedgång - utan vad jag också är ute efter när det gäller denaktuella registreringen är att polisen skulle få bättre möjligheter attidentifiera dem som begår olika typer av brott i samband med mopedåkning. I daghar man ingen möjlighet att identifiera dem. För mig är det ett starkt skäl förden här registreringen. Kommunikationsministern säger att man inte skall rubba påriksdagens principbeslut. Nej, men om man drar ut år medverkställandet av principbeslut, är det - det vet kommuni- kationsministern - intesärskilt mycket kvar av beslutet. Det är lätt att bortse Nr156 Jag skulle viljaatt kommunikationsministern åberopade starkare \/fnA h skälän de som framförts här för att avstå från att genomföra -10 -i004 beslut. Överläggningenvar härmed avslutad. Om trafiksäkerheten påvägar med trädalléer 35§ Svar på fråga 1983/84:580 om trafiksäkerheten på vägar med trädalléer har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder föratt höja trafiksäkerheten efter vägar med trädalléer eller där träd växer idirekt närhet av vägbanan. Bakgrundentill frågan är en inträffad dödsolycka efter avkörning och kollisionmed ett träd. Riskenför allvarliga skador vid kolUsion med träd är mycket hög, och vägverketbedriver därför sedan många är ett intensivt arbete i syfte att ta bort såvälträd som andra farliga föremål i närheten av de allmänna vägarna. I vissa fallkan inte träden eller trädalléerna av kulturella skäl eller av naturvårdsskältas bort. Det är i inte ovanligt att trädalléer är fridlysta.Trafiksäkerhetssträvandena måste då samordnas med dessa önskemål. Detta skerbäst på lokal och regional nivå, där man har de bästa kunskaperna omförutsättningarna i det enskilda fallet. Vägarna måste utformas så, att skadorna vidavkörning blir så lindriga som möjligt. Väghållarna är väl medvetna om trafiksäkerhetsriskernamed träd och trädalléer i omedelbar närhet av vägarna och försöker så långtmöjligt avlägsna dessa. Jag bedömer därför att det f. n. inte är növändigt mednågra ytterligare åtgärder från min sida. 131 (): Jag skall be att få tacka statsrådet för det svar som jag har erhållitpå min fråga. Bakgrundentill min fråga är, som statsrådet framhöll, en inträffaddödsolycka efter avkörning och kollision med träd. Denna tragiska händelseinträffade i mitt och statsrådets hemlän, och jag upplevde den på nära häll iså måtto att jag personligen kände den förolyckade. Sedanjag ställde frågan har ytterligare en likartad olycka inträffat i länet, dockinte med samma tragiska utgång. Polisen ansåg dock enligt massmedia att det vargenom ett under som bilföraren klarade sig. Anledningentill denna min fråga är att jag ville väcka uppmärksamhet kring vilka storarisker som är förenade för trafikanterna med dessa growuxna träd som växer näralivligt trafikerade vägar. Ingenskugga må falla över kommunikationsministern för att dessa träd finns uteftervåra vägar. De har överlevt många kommunikationsministrar, 6Riksdagens protokoll 1983/84:156 Omupprustning av vägarna till Arlandaflygplats och de planterades i entid då häst och vagn var en vanlig företeelse på vägarna. JagviU inte heller förneka att stora insatser görs på oUka områden i syfte attfrämja trafiksäkerheten. Men ingenting är så bra att det inte kan göras bättre.Så länge trafikolyckor inträffar, så länge finns det också arbetsuppgifter påtrafiksäkerhetens område. Jagnoterar därför med stor tillfredsställelse statsrådets svar att väghållarna ärväl medvetna om riskerna med träd och trädalléer i omedelbar närhet av vägarnaoch så långt som möjligt försöker avlägsna dessa. Låt mig, fru talman, uttalaen stilla önskan om att detta arbete ges hög prioritet, så att olyckor av den artsom jag berört ej behöver inträffa ytterligare. Överläggningenvar härmed avslutad. 36§ Svar på fråga 1983/84:598 om upprustning av vägarna till flygplats har frågat mig om den ökade belastningen till följd avArlandatrafiken bör vägas in vid bedömningen av angelägenhetsgraden av enombyggnad av väg 263 på delen mellan och och således föranledaatt vägobjektet prioriteras högre. Somsvar på fråga vill jag framhålla att det för byggande av statligavägar finns en i hög grad decentraliserad planeringsprocess. Prioritering avenskilda vägobjekt sker på lokal och regional nivå. beslutar omflerårsplanen för byggande av riksvägar, medan länsstyrelserna beslutar omflerårsplanerna för byggande av länsvägar. Om och en länsstyrelseinte är överens om innehållet i en plan, skall planen fastställas avregeringen. Länsstyrelseni har fastställt planen för byggande av länsvägar i länet föråren 19841993. Planen innehåller inte någon ombyggnad av väg 263. Sigtunakommun har överklagat beslutet men har inte begärt att en sådan ombyggnadprioriteras in i planen. Ärendet bereds f. n. inom . Rent allmänt vill jag avslutningsvis framhålla atti den mån nya vägobjekt tillkommer eller förutsättningarna för vägobjekten i enlänsvägsplan förändras, är det med vår decentraliserade vägplanering primärtlänsstyrelsens uppgift att i samråd med och berörda kommuner beslutaom eventuella omprioriteringar i planen. 133 (): Jag tackar kommunikationsministern för svaret. Som kommunikationsministernsäkert förstår känner jag väl till det decentraliserade system som byggts uppnär det gäller att fastställa angelägenhetsgraden av vägobjekt iflerårsplanerna. Emellertid har jag blivit tveksam om den nationalekonomiskt rättaavvägningen verkligen kommer tUl stånd genom systemet. Viär säkert överens om vägarnas betydelse för vårt näringsliv och därmed förtillväxten i vår ekonomi. Vi är också överens om, tror jag, atttrafiksäkerheten är beroende av vägarnas beskaffenhet och trafikintensitet. Detfinns ett stort värde i avkastningsräkningar som gör vad beträffarolika objekt. De är till god ledning, även om måhända något kan ifrågasättas. Emellertidstoppas ibland angelägna objekt långt bak i ordningen även om en kommunhögprioriterar dem. Detta kan ske i den s. k. vägnämnden eUer i länsstyrelsenvid fastställande av planerna. Det kan också hända att inte alla faktorerbeaktas vid fastställandet. Mellan länen fördelas heller inte pengarna på detur landets synpunkt mest angelägna sättet. Särskilt gäller detta de s. k.S-medlen till vägar. ISigtuna kommun kan nämnas två ur rikssynpunkt mycket angelägnavägbyggnadsobjekt. Det ena är viadukten över järnvägen vid , som har såstor betydelse för att räddningstjänsten vid skall fungera och som vitidigare diskuterat här i kammaren. Den viadukten borde ha kommit till ståndsenast för ett tiotal år sedan. Det andra objektet är den väg jag nuaktualiserar - väg 263 . EfterLinjeflygs flyttning tiU har trafiken ökat betydligt på vägen. Dettahar påpekats även av länsstyrelserna i och , varifråntrafiken i stor utsträckning emanerar. Denna trafikökning är säkerUgen barabörjan på en alltmer accelererad ökningstakt. Dels ökar flygtrafiken påArlanda, dels etablerar sig många företag i närheten av flygplatsen, vilket göratt Arlandaområdet blir en arbetsplats inte bara för arbetstagare från Sigtunaoch utan för människor från hela . hade varit i gott skick, hade en trafikökning inte varit så alarmerande,men är den inte i så gott skick. Dessutom är utfarter inom stadbesvärliga, och den intensiva trafiken åstadkommer skador på den känsligaSigtunamiljön. Det senare har konstaterats i samband medplaner på en kringled. Det mest akuta, nämligen upprustning av vägenTullen-Sigtuna, kan emellertid inte anstå tills en eventuell kringled bliraktuell eUer tills trafiken ökat ännu mer. Något måste ske . Jagvill fråga kommunikationsministern om han är beredd att diskutera enomklassificering av den här vägen till riksväg och om han håller med mig om ättväganslagen inte tycks tillfalla de län som av trafikskäl och ur samhällsnyttosynpunkthar största behovet av utbyggnader och förbättringar samt om inte de s. k.S-medlen härvidlag ur trafiksynpunkt synes få den sämsta användningen. Omupprustning av vägarna till Arlandaflygplats 134Kommunikationsminister : Fru talman! Som jag sade i mitt svarhåller vi inom på att bereda ärendet om fastställande av planför länsvägar i . Jag är därför inte beredd att gå in på denenskilda frågan. Frågan bereds, och vi Omupprustning av vägarna till Arlandaflygplats inhämtar de informationersom krävs för att ett slutligt beslut skall kunna fattas. Närdet gäller ordinarie vägmedel vågar jag påstå att det inte råder några tvivelom att det inför den plan vi f. n. håller på att behandla har tillförts enganska stor del av ordinarie vägmedel till t. ex. . De två härnämnda vägarna ligger kanske något mera avlägset jämfört med en del storaprojekt i som rimligtvis borde komma tiU utförande, men härhar gjorts vissa omprioriteringar med hänsyn till lönsamhet och med hänsyn tillbehovet av att sådana vägar kommer till stånd. S-medlenhar tillkommit, , av sysselsättningsskäl. Då är det rätt naturligtatt insatserna i huvudsak görs i skogslänen. Det är där vi harsysselsättningsproblemen, framför allt när det gäller byggarbetskraften. Jagkan emellertid försäkra att medlen kommer tiU god användning. Den utbyggnad somsker i skogslänen gäller ett skogsbilvägnät. Även sett ur nationens synpunkt ärdet viktigt att virkesråvaran kan fraktas pä dessa vägar ner tillskogsindustrierna, som är av mycket stor betydelse för exportindustri. 135 (): Jag tycker att delar av kommunikationsministerns svar var glädjande,bl. a. det som gällde den omprioritering som förväntades ske inom . Jagvill påminna om en fråga som kanske kommer att föreläggaskommunikationsministern. kommun har i brev påpekat svårigheterna isamband med den här vägen. Man har också påpekat - och därvidlag är man överensmed i - att tilldelningen av medel till Stockholmslän är för låg i relation till struktur, befolkningsunderlag ochtrafikbelastning. Den uppfattningen har tydligen också ochUppsala län. Inte heller har utdelade sysselsättningsmedel förvägobjekt i någon störte utsträckning kommit till del. Närbeslutet om Linjeflygs flyttning till fattades, sades att enfömtsättning var att man klarade förbindelserna åt Arlandahållet. Det skulle t.o. m. bli en spårbunden trafik till . Då är det viktigt att man följerupp detta så att de vägar som får en ökad trafikbelastning verkligen är bra. Nuhar E4-an i stället blivit nästan spårbunden pä grund av att trafiken har ökat-det är djupa fåror i vägen - och man behöver knappt hålla i ratten när man körut till . Närdet gäller frågan om omklassificering av väg 263 till riksväg vill jag peka påatt den frågan också har aktualiserats av kommun. Dessutom har man ibrev från både och län påpekat att väg 263 är så passtrafikerad av bilar från hela att det finns anledning att göra omden till riksväg. Anf.136 Kommunikationsminister : Fru talman! Jag håller med GörelBohlin om att man vid utlokaliseringen av inrikesflyget till rimUgtvisborde ha satsat pengar på att förbättra Tyvärr gjordesinte detta förrän jag tillträdde som kommunikationsminister. Men i samband medatt jag tillträdde tillsköts 28 milj. kr. av S-pengar, , för bl. a. skulle kunna ordna med belysning och räcke utefter vägen tillArlanda. Således är ett arbete påbörjat. Men i när det är ont om slantarfår man självfallet lov att försöka prioritera. Helt givet måste även jag inseatt det finns projekt i andra delar av landet som också måste komma in i dethär sammanhanget. Anf.137 (): Först och främst vill jag säga ätt erfarenheten visar attsysselsättningseffekten är betydligt mindre av arbetsmarknadspolitiskt styrdavägarbeten än vad man har trott. Jag föreslår att kommunikationsministerni samarbete med arbetsmarknadsministern ser över detta. Det är faktiskt mycketpengar av S-medlen som går till vägarbeten, och de används ineffektivt. Avdet anslag som beviljades i samband med Linjeflygs flyttning till gick28 milj. kr. till elbelysning utefter E4-an. Detta projekt bedömdes som såoerhört angeläget, medan däremot de 15 milj. kr. som hade behövts för viaduktentill och för att klara räddningstjänsten inte ansågs ha så högprioritet. Bara detta är faktiskt ett bevis för att man inte prioriterarsärskilt effektivt. Omparkerings- platsernaför handikappade vid landets flygplatser Anf.138 Kommunikationsminister : Fm talman! Jag vet inte om GörelBohlin är speciellt skicklig på att avgöra var prioriteringen skaU ske. Men desom kan det här, , menade att det av trafiksäkerhetsskäl varoerhört nödvändigt att ordna med belysning utefter den mycket intensivttrafikerade vägen till . Detta var skälet till att jag tUlförde dessa 28milj. Anf.139 (): Jag har kollat upp detta, och av samtliga vägar i ärmotorvägarna de minst trafikbelastade. När denna prioritering gjordes var E4-an den absolut minst olycksbelastade motorvägen i hela . Det går braatt kolla upp detta med - detta är faktum! Överläggningenvar härmed avslutad. 37 § Svar på fråga1983/84:582 om parkeringsplatserna för handikappade vid landets flygplatser har frågat mig varför jag inte vidtagit åtgärder vadgäller ett ökat antal parkeringsplatser för handikappade vid landetsflygplatser. Atttillhandahålla parkeringsplatser för handikappade är en viktig del vidplaneringen och utformningen av en flygplats. Generellt sett tycks också OmSJ.s service på de norrländska fjärrtågen, m. m. parkeringsmöjligheternaför de handikappade vara tillfredsställande vid våra flygplatser. AlfWennerfors har i en tidigare debatt med mig tagit upp förhållandena vidArlanda. Jag vill därför nämna att det på finns totalt 27parkeringsplatser avsedda för handikappade. 6 av dessa platser finns pågatusidan, varav 2 vid inrikesterminalen. Luftfartsverketanser inte att det f. n. finns en brist på handikapplatser vid Arlanda.Problemet är i stället, enligt verket, att andra än handikappade parkerar på deplatser som reserverats för handikappade. En skärpt övervakning av parkeringenkommer därför att ske på . Luftfartsverketföljer noga utvecklingen och avser att tillhandahålla fler parkeringsplatserför handikappade om behov uppstår. Anf.141 (): Eftersom jag har besvärat kammaren och statsrådet med detta ärendetidigare, kan jag vara kortfattad. Statsrådets svar är helt klartpositivt för de handikappade, och jag tackar för svaret. Jagvill bara göra en liten kommentar beträffande statsrådets uppgift om attluftfartsvei-ket noga följer utvecklingen på och att det blir flerparkeringsplatser för de handikappade om behov uppstår. Jagtror att detta behov redan finns. Trafikanternas antal är som bekant mycketstort , och antalet tycks bara öka. Närdet gäller problemet att andra än handikappade parkerar på platser som harreserverats för de handikappade vill jag säga att en av orsakerna till dettaväl är att de faktiskt inte kan se så där väldigt bra var dessa platserfinns. De är alltså inte i tillräckligt hög grad utmärkta. Där tror jag säkertatt man kan vidta ytterligare åtgärder. Överläggningenvar härmed avslutad. 38 § Svar på fråga1983/84:584 om SJ:s service på de norrländska fjärrtågen, m. m. har med hänvisning tUl att SJ infört s.k.City-Expresståg frågat mig hur SJ:s nya affärsidé utvecklas och om det i dettasammanhang finns några planer på att förbättra servicen också på de nortländskafjärrtågen. Jagvill erinra om att de s. k. City-Expresstägen är en försöksverksamhet för attöka SJ:s konkurrenskraft. Tågen har satts in på linjerna ochStockholm-Karlstad, där SJ har många resenärer och en stark konkurrens medflyget om resenärerna. Erfarenheterna hittUls visar att på dessa linjer har dentidigare minskningen av antalet resenärer i första klass hejdats och t. o. m.förbytts i en ökning. Vad gäller SJ:s planer påatt förbättra servicen på de norrländska fjärrtågen kan jag nämna att SJ kommer attförbättra komforten och serveringsstandarden i nättrafiken på linjernaUmeå-Stockholm och . kommer också dagtågen mellanStockholm och att få en bättre serveringsstandard. Genom regeringenssatsning på investeringar vid SJ förbättras nu också vagnarna iNorrlandstrafiken genom nyleveranser och ombyggnader. Omfattande banarbetenpågår vidare som kommer att ge bättre förutsättningar att utvecklajärnvägstrafiken i . Om SJ.s service på de norrländska fjärrtågen, m. m. 143SVEN (vpk): Jag tackar kommunikationsministern för svaretpå min fråga och noterar att man på SJ tydligen är nöjd medCity-Expressatsningen. Såväl mina egna som andras iakttagelser bekräftar enganska låg resandefrekvens på expresstågen , som jag har åktmed . vet att det är trängsel på många vanliga tåg. Jaghar svårt att tro att det här var någon lysande affär för SJ, och det bekräftasganska bra av svaret; man är nöjd med en mindre framgång. En del erfarenheter från andra länder, t. ex. Västtysklandoch , tyder på att man där har upphört med att sammansätta tågen avenbart förstaklassvagnar. Man har i vissa fall fått lov att gå över till vanligtågsammansättning, med såväl första som andra klass. Det har gjort att ocksåandra resandekategorier än affärsresenärer - sådana som betalar resan självaoch inte får den betald av företaget - kan anlita tågen. SJ säger nu att man vill konkurrera med flyget - det harman sagt i många sammanhang, har jag sett. Men flygresenärerna är ju ändå bara1,av samtiiga resenärer, medan av aUt resande sker med bil. Detvore väl värt att satsa på att återerövra bilresenärerna - det skulle ju ocksåvara en god samhällsgärning, eftersom det händer så många olyckor på vägarna. Vad sedan gäller Norrlandstågen tycker jag att det främstär en fråga om att förbättra sowagnsmaterialet. Det är ju sovvagnen som är detvapen som SJ kan ha när det gäller långväga trafik. Sowagnsmaterialet lämnarfaktiskt åtskilligt övrigt att önska, inte minst när det gäller ljudisolering,men även när det gäller tekniken i övrigt, t. ex. värme och ventilation.