prot · G709111 · 1983-12-31 00:00:00 — Vi vill inte ta den risken, och jag yrkardärför avslag på reservation 20 och bifall till utskottets hemställan på denpunkten. I de just avslutade avtalsförhandlingarnamellan regeringen och jordbruksnäringens representanter skulle behandlas ettregeringsanspråk om att inom ramen för jordbruksregleringen skulle upptas ettbelopp om 15 milj. kr. för just finansiering av en viss del av djursjukvården. Jordbruksministern är här, och jag vill passa på att frågahonom vad utfallet kan ha bUvit på den punkten i de nu avslutadeförhandlingarna. Här har tidigare uttalats tillfredsställelseöver att regeringens kommitté har kommit överens om prissättning ochinkomstläge inom jordbrakssektom. Från sida kan vi instämma i attdet är bra med förhandlingsöverenskommelser, även om vi har kritiseratnymodigheter med direkta förhandlingar mellan regering och jordbruksnäring.Detta system har, såvitt vi har förstått, inneburit att konsumentdelegationenoch kanske t. o. m. jordbraksnämnden som myndighet har fått en si-doordnadfunktion. Man kan i sammanhanget ställa frågan om just det här nya sättet attförhandla fram priser inom jordbruksregleringens ram skall vara något som manfortsätter med . Jag vill yrka bifall till dereservationer där representanter finns med och i övrigt tillutskottets hemställan. 135JOHN (vpk): I det här betänkandet från jordbruksutskottettas med några undantag upp de förslag som regeringen framlagt underjordbruksdepartementets huvudtitel. Till betänkandet har fogats 30reservationer, varav vårt parti har fyra egna och en reservation gemensam medfolkpartiet. Men innan jag går in på dessa vill jag säga följande. Det finns en del reservationer i betänkandet till vilka viinte har anslutit oss, men där det tas upp angelägna krav och åtgärder.Anledningen till att vi inte har anslutit oss är att vi liksom de övrigapartierna har lagt fram våra alternativa budgetförslag och att vi då följt deändringar som vi föreslagit. Vår förstareservation i betänkandet är nr 8, som gäller Inköp av livsmedel m. m. förberedskapslagring. Som en del av totalförsvarets resurser ärUvsmedelsförsörjningen föremål för vissa beredskapsåtgärder. Vi anser att dessaär helt otillfredsställande, och därför har vi yrkat på en ändring. Vi har härföreslagit en höjning av anslaget för inköp av livsmedel för beredskapslagringsamt att åtgärder vidtas för att minska sårbarheten inom livsmedelsproduktionensområde. Motdetta anför utskottsmajoriteten att den tiUsatta livsmedelskommittén har tilluppgift att göra en samlad översyn av livsmedelsförsörjningens sårbarhet ochatt man därför bör avvakta dessa bedömningar. Här har utskottet ett motiv föravslag som vi kan förstå, men då det gäller vårt yrkande om ett högre anslagsäger utskottsmajoriteten, att man inte har något att invända mot regeringensanslagsberäkning. Vi har här en helt annan uppfattning och därför har vireserverat oss. Reservation12 handlar om skogsvårdsstyrelsernas myndighetsuppgifter. Vi har också häryrkat på en anslagshöjning, en enligt vår mening mycket hovsam framställning,eftersom det finns mycket starka skäl för att öka anslaget betydligt mer än vadvi föreslagit. Vårt parti har länge hävdat att tillsynsmyndigheten bör ges enstörre roll i skogspolitiken. får erforderliga resurser är en förutsättning för att denskogspolitiska målsättningen skall uppnås och för att de problem som finns inomskogsbruket skall kunna lösas. Vi vet att det brister mycket i skogsvården ochatt det är i det kogsvårdslagen, därför att tillsynsmyndigheten inte harresurser som är tillräckliga. En radikal ändring av dnde skulle också innebära,förutom bättre skötsel av våra skogstillgångar, positiva effekter påsysselsättningsmöjligheterna i skogsbygderna samt inom skogsnäringen i stort. Reservationnr 15 berör också skogsnäringen. Vi har här föreslagit en halvering av anslagetStöd till byggande av skogsvägar. Att bidrag till byggande av skogsvägar kan haen positiv verkan på awerkningsbenägenhe-ten inom privatskogsbruket är nogriktigt. Med den ägosplittring som där råder kan det vara en nödvändig åtgärdför att samordna skogsskötseln. Men vi anser det inte nödvändigt attstorskogsbruket får detta stöd. I de allra flesta fall finns det en klarlönsamhet i att bygga skogsvägar i stora sammanhängande skogsområden. Vi anserdärför att storskogsbraket självt kan bära de kostnader som byggande avskogsvägarna innebär. Om man ser till de totalt beviljade statsbidragen undergångna år, så innebär fördelningen av beviljade medel att privatskogsägarnaerhåller ungefär hälften. Det är utifrån detta faktum som vi har föreslagit enhalvering av anslaget. Ibetänkandet behandlas också en motion som tar upp problemet med attskogsvägarna stängs för allmänheten. Denna motion har fått en välvilligbehandling i utskottet. Man fastslår att skogsvägar som byggts med bidrag fåricke utan giltigt skäl stängas av för allmänheten, och man anser det ävenrimligt att andra skogsvägar skall kunna utnyttjas av bär- och svampplockare,där trafikförhållandena så medger. Jag har i ett särskilt yttrande i betänkandetnoterat detta. Reservation nr 22 har vigemensamt med . Vi föreslår där en höjning av anslaget Markför naturvård. Omman gör en internationell jämförelse, finner man att ligger mycket illatill i vad gäller skyddet av urskogarna. finns det bara små rester kvar avdessa skogar, och därför är det nödvändigt med snara åtgärder om ytterligareareal skall kunna bevaras för eftervärlden. Det föreslagna anslaget räcker intelångt i förhållande till det behov som finns, och detta får till resultat attmånga områden inte kommer att kunna skyddas. Ett skogsland som bör,enligt vår mening, ha råd att avsätta skogsmark som är av betydelse såväl förden vetenskapliga naturvården som för andra intressen. På det här området finnsett mycket stort medelsbehov, men vi är medvetna om att det inte f. n. är möjligtatt i full utsträckning tillgodose detta behov. Reservationnr 29 berör stödet till miljöskyddsteknik. På det här anslaget prutades 23milj. i den s. k. besparingspropositionen, och i budgetpropositionenföreslås en ytterligare minskning av anslaget med 20 milj. kr. Eftersom detfinns en mycket stor anslagsreservation har vi inte föreslagit någon ändring avanslaget, men vi vill att åtgärder och initiativ skall vidtas för att påskyndautvecklingen mot en ny och bättre miljöskyddsteknik. Vi vet att det föreliggerstora behov av en ny teknik inom i stort sett varje bransch för att begränsautsläppen till luft och vatten. Iöversikten i bil. 11 sägs följande: "Att trygga alla människors rätt god Uvsmiljö är målet för miljöpolitiken." Sedan följer en uppräkningöver alla de stora problem på miljöområdet som vi brottas med, och därförsurningen av mark och vatten sägs vara det allvarligaste. Mot denbeskrivningen har vi inget att erinra. Men här uppstår frågan huruvidautnyttjandet av medel motsvarar de intentioner som regeringen och riksdag mångagånger uttalat och huravida det löser de miljöproblem vi har. Vi kan inte tolkaden begränsade efterfrågan på annat sätt än så, att det brastit i informationoch saknas initiativ på detta område. Enligt vår mening måste det i första handåligga och regeringen att vidta dessa åtgärder, och därförvill vi att uttalar sig i den riktningen. Några ord också om en annan punkt i betänkandet, där vi har fått gehörför våra synpunkter. Det gäller bidraget till djurens hälso- och sjukvård. Vidförra årets budgetbehandling genomfördes en höjning av djursjukvårdsavgifterna,och det finns skäl att upprepa vad utskottet då anförde i anledning avavgiftshöjningen. "Utskottetvill dock fästa uppmärksamheten på att ökad finansiering meddjursjukvårdsavgifter kan medföra risk för att enskilda djurägare avkostnadsskäl drar sig för att tillkalla veterinär även i fall där insats av ensådan skulle erfordras. Risk kan givetvis också föreligga att en höjddjursjukvårdsavgift kan främja en ökad privatisering av veterinärväsendet, sompå sikt kan bryta sönder den nuvarande statliga organisationen påområdet." Mansåg alltså allvarligt på den då företagna höjningen med . föreslås enfördubbling av avgifterna. Utskottet framhöll också vid förra årets behandUngatt det givetvis bör vara möjligt att väga in vissa delar av den ökandekostnaden för djursjukvården vid de årliga överläggningarna om Vi kanbara beklaga att regeringen inte har tagit dessa uttalanden från utskottet påallvar utan i stället föreslår en fördubbling av avgifterna. Vianser att finansieringen av djurens hälso- och sjukvård i ökad utsträckning börbli en angelägenhet för djurägarna, och detta har även givit uttryckför. Men - och detta är viktigt - då bör det ske kollektivt och inte genomavgifter, som kan drabba enskilda djurägare mycket svårt och som riskerar attbryta sönder den veterinärorganisation som vi nu har. Detta är anledningen tillatt vi anser att man för nästa budgetår måste öka bidraget och att vi ocksåhoppas att regeringen kommer med förslag om en finansiering av verksamheten tiUen del av kollektiva medel så att avgifterna kan hållas på en låg nivå. Allrabäst vore om dessa avgifter helt kunde tas bort. Med detta vill jag yrka bifall till reservationerna 8,12,15,.22 och 29och i övrigt till utskottets hemställan. 136 (): 1 det betänkande som föreläggs kammaren har jordbruksutskottetbehandlat huvuddelen av budgetproposition. Avtidsbrist har vi i utskottet brutit ut vissa delar ur propositionen, vilka vikommer att förelägga kammaren . Vihar när det gäller årets budgetproposition att arbeta under mycket restriktivaförhållanden. Jag tänker på den situationen att vi alla måste hjälpas åt medatt återigen får vårt lands ekonomi i balans. Därför har vi socialdemokrater iutskottet i de delar vi nu har att behandla ställt oss bakomdepartementschefens förslag. Trots att betänkandet innehåller inte mindre än 29reservationer från de övriga partierna i utskottet, har vi i de flesta fallfått stöd för vårt ställningstagande vid utskottsbehandlingen. Men jag måste geuttryck för att trots talet om att vi måste spara och vara återhållsamma visarde borgerligas och vpk:s reservationer sammantaget att man ökar underskottet iårets budget. Det går tydligen bra att hänvisa till att man skall varaåterhållsam med utgifter bara andra är det. Själv är man inte beredd att tasamma ansvar. Trots den restriktivitet som vi socialdemokrater anser oss varatvungna att iaktta vill jag påstå att de förslag som vi ställt oss bakom kommeratt leda till ökad och därmed förbättrad verksamhet på en rad områden och på de områden där vi ansett det nödvändigt med inbesparingar under rådandeförhållanden har accepterat detta och är beredd att göra sitt bästa. Jagvill nu något kommentera de punkter i betänkandet där vi och de övrigapartierna skiljer oss åt. Jag håller mig då till de frågor som berör jordbrukoch fiske. Andra socialdemokrater i utskottet kommer senare att redogöra för deövriga områden där det funnits delade meningar i utskottet. Närdet gäller reservationen nr 1 från och om upphävande avdet tillfälliga förbudet mot nybyggande av djurstallar vill jag erinra om attriksdagen så sent som fattat beslut om att förlänga dettaförbud till utgången av . Motiveringenhar varit att vi har ett överskott av animalielivsmedel och attlivsmedelskommittén har att utreda hur vi skall klara vårt livsmedelsöverskott.Vi kan inte bortse ifrån att ett alltmer stigande livsmedelsöverskott vållarproblem. Därför vore det olyckligt om vissa lantbrukare företog dyrbarainvesteringar och därmed lade fast en produktionsinriktning för lång tidframöver som skulle öka animalieöverskottet. Vi ser ingen som helst anledningatt nu fatta ett annat beslut än vad gjorde . Jag yrkar, herr talman,avslag på den reservationen. Ireservation nr 2 har föreslagits att den särskilda röriiga krediten, somlantbruksstyrelsen förfogar över för större markförvärv som utbjudes tillförsäljning i huvudsak från skogsföretag, skall räknas upp till 150 miljoner istället för av regeringen föreslagna 75 miljoner. Itidigare ställningstagande har utskottet uttalat att lantbruksstyrelsen börkunna påskynda vidareförsäljningen av sådan mark som här avses och att enrörlig kredit på 75 milj. kr. bör kunna vara till fyllest för nästkommandebudgetår. Vi har vid utskottsbehandlingen inte funnit skäl att ändra vårtidigare ståndpunkt i detta avseende. Jag ber därför att få yrkaavslag också på den reservationen. Ireservation nr 3 föreslås att skogsmark som utbjudes till försäljning frånbolag och även domänverkets mark i större utsträckning skall erbjudasjordbrukare för strukturrationalisering. har tidigare uttalat attstörre markinnehav som bolag bjuder ut till försäljning inte skall styckassönder och därför i första hand bör erbjudas domänverket. Vi har inte hellerhär funnit anledning att ändra ståndpunkt, utan jag vill avvisa även detreservationsförslaget. Närdet gäller reservation nr 4 från de båda centerledamöterna i utskottet så måstejag tUlstå att jag inte förstår den riktigt. Reservanterna vill att riksdagenskall göra något allmänt uttalande om att inte lägga prispress päjordbruket som ökar produktpriserna och att man skall sträva efter alternativaodlingsformer, främjande av familjejordbruk och regional anpassning av dejordbrukspoUtiska målen. Sådana uttalanden är ju till intet förpliktande. Dessafrågor är under övervägande i andra sammanhang, bl. a. i ,där har en representant. Därför får vi väl avvakta livsmedelskommitténsbetänkande, innan vi kan vara beredda att lägga fram förslag med den inriktningreservanterna förespråkar. Kravetpå täckande av förluster på grund av statlig kreditgaranti återkommer även iår i en reservation. Man menar i centerreservation nr 6 att jordbruket,trädgårdsnäringen och fiskerinäringen skall undantas från den garantiavgift somläggs på andra näringsidkare som erhåller lån med statliga kreditgarantier.Avgiften tas ut för att täcka de förluster som kan uppstå genom att staten gårin som garant för låntagaren. Har man inom de näringar som berörs möjligheteratt få statliga kreditgarantier, så är det väl inte heller orimligt att manäven här tar den enprocentiga avgiften på utgående lånebelopp för att täcka deeventuella förluster som kan uppkomma genom Jag kan därför inte se något skäl att bifalla reservationen. Underpunkten 35 beträffande Bidrag till djurens hälso- och sjukvård har visocialdemokrater inte fått gehör i utskottet för att vi i enlighet medbudgetpropositionen föreslagit en höjning av den djursjukvårdsavgift sominfördes i och med /83. Djursjukvårdsavgiften - f. n. för sällskapsdjur - är en avgift som veterinären tar ut vidbehandling och levererar in till staten. I budgetpropositionen föreslås attavgiften skall höjas till 50 resp. . med motiveringen att samhäUetskostnader för djursjukvården har ökat. har vid flera tillfällenuttalat att den direkta kostnaden för djursjukvården i större utsträckningborde betalas av djurägare som utnyttjar veterinärtjänsten, men med senaretiders kostnadsökningar har raka motsatsen inträffat. Därför tycker visocialdemokrater att det är motiverat med en höjning av djursjukyårdsavgif-tentill den nivå som föreslås i budgetpropositionen. JagviU här påpeka för att enligt de beräkningar som gjordes i djurhälsoutredningen har ökade kostnader för veterinärvården inte någon som helst sådan inverkan på djurägarna att de skulle undandra sig att anUta veterinär. Djuren betingar nämligen sådana kostnader att veterinär kostnader är en mycket liten del, som djurägaren tar om han upptäcker att djur Uder av någon åkomma. ' Attde borgerliga anser att här skall utgå ökade anslag från skattemedel äringenting nytt; det föreslogs i en borgerlig reservation . Menjag är något förvånad över att kommunisterna nu genom JohnAndersson går samma väg och gör gemensam sak med de borgerliga. säger själv att avgiften bör tas ut kollektivt. Han är alltså med omatt den skall bekostas av jordbmket och djurägarna. Jag kan hålla med om kan vara betänksam inför den här typen av djursjukvårdsavgift, ochriksdagen sade att man borde göra en översyn och försöka hittanågon annan form av finansiering. Men uttaget har pågått , och detär alldeles för att man skall kunna se de eventuella negativaeffekter som en sådan avgift kan ha. föreslår att avgiften skall tas via förhandlingar, men jag villmeddela att förhandlingarna avslutades i går. Då kan det inte vara rimligt attnu återigen ta upp förhandUngar med jordbraket om en sådan kollektivfinansiering. Det är förvånande att , som ändå har denprincipiella uppfattningen att djursjukvården skall bekostas av lantbruket, nuvill lyfta av det kostnaderna och i stället från skattebetalarna plocka över 15milj. Mot denna bakgrund ber jag att få yrka bifall till reservation 20 frånoss socialdemokrater i utskottet och i övrigt till utskottets hemställan. 137 iLjung (m) replik; Jag vill på en enda punkt vända mig emot det sade isitt anförande. Det gäller bidraget till djurens hälso- och sjukvård. Det förvånarmig att har glömt det utrednings- förslag sorn han själv varmed om att lägga fram och som faktiskt innebar att vi skulle ha en sådanfinansiering som vi nu föreslår. och jag var med om att föreslåen djursjukvårdsavgift som enbart skulle täcka den utökning avdistriktsveterinärkåren som vi då föreslog. Det blev också beslut. Vikan gott medge att det material som vi använde i ett avseende inte var alldelestillfredsställande. Vi baserade avgiften på ett icke helt riktigt beräknatantal sjukbesök, och följaktligen var inte det belopp, 5 ä , som vi varöverens om tillräckUgt. Men det är inte detta som vi talar om , utan detgäller en omfördelning mellan statens och djurägarnas kostnader, och det harjag vänt mig emot. Jag har inte alls sagt att den är horribel, dum eller dålig,utan jag har sagt att om vi skall ha en ny inriktning, då skall vi diskuterasaken och bestämma oss, för det har med hållbarheten, med kittet, idistriktsveterinärorganisationen att göra. gör vi distriktsveterinärorganisationenskada. HåkanStrömberg och jag var i utredningen överens om attdistriktsveterinärorganisationen var en fin organisation och gav lantbruketsdjur ett fullgott skydd och dessutom sällskapsdjur en icke obetydlig hjälpbeträffande djursjukvård. föreslås en ny inriktning av denna vård. Om detvar någon annan än just som företrädde den här uppfattningen,skulle jag i någon mån ha förståelse. Skulle inte vi som då var överens kunnahålla fast vid att fram till det att vi ändrar inriktningen gäller det som viföreslog och som för två fattade beslut om? Anf.138 () replik: nämnde om och hade erinringar emot vårt synsättbeträffande djursjukvårdsavgiften. Man måste väl ändå kunna medge att en vissrninskning av utnyttjandet av distriktsveterinären måste ha skett. Hur kan manannars ha räknat så fel -1 miljon beräknade förrättningar inför budgetåret1983/84, alltså innevarande budgetår? är beräkningarna /85 520 000förrättningar. I sammanhanget kan man också fråga sig hur pass realistisk dennaberäkning är. Som jag sade i mitt huvudanförande skulle deåtgärder som regeringen då föreslog ha kunnat innebära en ytterligare minskningav de beräknade förrättningarna. Vi får verkligen hoppas att de härberäkningarna nu håller, så att det inte bUr en ytterligare minskning på denhär punkten. 139 (vpk) repUk: försöker att framställa det hela som om det vore en storsensation att jag har gjort gemensam sak med borgarna. Jag tycker inte att detvar så väldigt starkt argument i det här fallet. Vi har fyra reservationer ibetänkandet. har gjort gemensam sak med borgarna och gått emotvårt förslag. Det skulle inte räcka ens med en föriängd repliktid om jag skulleräkna upp alla de gånger då ni har gått ihop med borgarna. Men vad jag tyckerär intressant att diskutera är själva sakfrågan. Jagvill åter erinra om att vi var överens i förra årets utskottsskrivning. Märkväl att det var vi som var ense om skrivningen då. Jagbeklagar att regeringen har tagit på sig för att lägga fram ettförslag, där kollektiv finansiering ingår. Jag är övertygad om att om vi återhöjer djursjukvårdsavgiften riskerar vi att slå sönder veterinärorganisationen.Alla de veterinärer som vi har ute i landet kan väl inte vara idioter? Jag troratt det skuUe vara väldigt svårt för att plocka fram en endaveterinär som inte ser en ytterligare höjning av djursjukvårdsavgiften som ettstort problem. Jagär överens med om att djurägarna skaU stå för en större kostnad- det behöver vi inte diskutera. Men jag tycker att vi skall håUa fast vid detsom vi var ense om vid förra årets beslut, nämligen att söka möjligheter kollektiv finansiering. Eftersomni inte har tagit den utsträckta handen i detta faU finner jag ingen anledningatt ändra på mitt ställningstagande, utan vi får ta det här året med ett ökatstatligt bidrag. Sedan får vi se om regeringen kommer ur startgroparna införnästa års budgetbehandUng. Anf.140 () replik: har kritiserat reservation nr 4. Att vi isamband med en så viktig fråga som markförvärvspolitiken har tagit. ossfriheten att uttala en del principiella uppfattningar är inte någonting somHåkan behöver vara särskilt förvånad över. Om han sedan inte riktigthar förståelse för de principerna är en helt annan sak. Det kan vi inte göranågonting åt. I reservation nr 5 vänder vi oss emot en extrakreditgarantiavgift på de län där det ges statlig statlig kreditgaranti förnyetablering i jordbruket. Vi tycker att den reservationen är mycket befogad.Det gäller här personer som lämnar säkerhet i jordbruksfastighet, i allpersonlig egendom, och som är beredda att gå ifrån alltsammans om de inte kanbetala sina lån. Förlusterna på den sortens kreditgaranti har varit mycketmarginella, ja, nästan obefintliga. Att i det läget höja räntan , så attnyetablerade jordbrukare får en räntesats som är högre än den för lån medvanlig banksäkerhet, är orimligt. Det är därför som vi har avgett reservationnr 5. 141 () replik: Jag har inte förmenat rätten att avge en reservation. Jagsade, i all stillsamhet, att reservationen var -till intet förpliktande,eftersom frågan är under utredning, bl. a. i livsmedelskommittén. Jag villpåstå att den har mycket sakkunniga ledamöter. Också är med ilivsmedelskommittén. Det är den som skall lägga fram ett förslag om denframtida inriktningen av vår jordbrukspolitik. Det är lämpligt att kommitténförst får ett samlat grepp över alla frågor innan vi tar ställning. Sedanvill jag säga några ord om kreditgarantiavgiften. Inom andra näringar tar manut en sådan avgift i och med att staten är garant och ikläder sig ett ansvar.Då kan det inte vara orimligt att vi har lika förhållanden i samtliga fall där statengår in som lånegarant. Det är tvärtom ett rättvisekrav. Närdet gäller djursjukvårdsavgiften har vi, i , någotannorlunda förhållanden än vi hade 1978, då vi i djurhälsoutredningensatt och räknade på dessa system. Kostnaderna har ökat oerhört markant. Riksdagenhar också uttalat att man bör försöka hitta system som gör att kostnaderna förden direkta djursjukvården i större utsträckning betalas av djurägaren. hardet skett en förändring så att förhållandet är precis tvärtom. Det är därförsom jag är beredd att ändra något på de ställningstaganden man gjorde idjurhälsoutredningen. Jag vill påpeka för att vi lade fram fyraförslag, som vi sade alla var genomförbara, varigenom man skulle kunna klara endel av de statliga kostnaderna på detta område. VadJohn nu gör är att plocka kostnader från djurägarna och lägga överdem på staten och skattebetalarna. Vi var överens , vi anser att är alldeles för att vi skall kunna göra enutvärdering av hur detta system fungerar. Därför bör vi pröva detta system iytterligare innan vi är beredda att ta slutlig ställning. TillBörje vill jag säga att antalet förrättningar har minskat.Djurhälsoutredningen sade faktiskt att underlaget kanske inte var det riktiga,som man borde haft. Men det kan hända att djurägarna är betydligt mera medvetnaoch kan bedriva en bättre egenvård av djur. Jag tror att de har bättre kunskapbl. a. om foder och om skötsel av djur. Jordbruket har också ett oerhörtekonomiskt bortfall på grund av sjuka djur.