prot · G70950 · 1983-12-31 00:00:00 — Det innebär att nedsättningen avsocialavgifterna bör medges alla arbetsgivare och egenföretagare med verksamhetvid ett fast driftställe med undantag för arbetsgivare som är kommun, allmänförsäkringskassa eller statlig myndighet. Även när det gäller den reducering av kostnaden föravgifterna som skall ske vid sysselsättningsökningar har vi förordat en annankonstruktion än den regeringen och utskottsmajoriteten har presenterat. Ikommuner belägna inom stödområde A och B borde nedsättningen vara 15 000 kr.och i stödområde C . På det sättet uppnår man en bättreregionalpolitisk profil av stödet, och de områden som har det svårastearbetsmarknadsläget gynnas. Även om situationen är allvarlig i kustregionen kan ingenförneka att det är just i inlandskommunerna som vi får registrera de högstaarbetslöshetssiffrorna. Det borde väl då också avspeglas i statsmakternasåtgärder sä att dessa regionerfår en större andel av stödinsatserna. När det gäller föreslås nu att befrielsen frånatt erlägga socialavgifter och allmän löneavgift skall vidgas fill att ävenomfatta befintlig verksamhet. Det är ett steg framåt , men enligtcenterns uppfattning borde befrielsen gälla hela kommun med undantag avcentralorten med hänsyn till vikten av att upprätthålla service och befolkningsunderlagi kommunens ytterområden. Som jag nämnde inledningsvis behöver ett merdifferentierat näringsliv. Beroendet av de stora statliga basindustrierna såsomASSI, och har alltid varit stort, det är ett känt faktum. vet videssutom att dessa företag aldrig förmår att skapa ett differentieratnäringsliv med fler småföretag. Därför behövs nu mängder av åtgärder för attbryta beroendet av några få stora företag som dominerar näringslivet och föratt stimulera tillkomsten av småföretag. En näringspolitik för småföretagandet är något av A och Oför framtid. förordar därför en sådan politik. Och för attstimulera småföretagandet och nyföretagandet har vi centerpartister föreslagitatt befinfiiga och nytillkommande företag inom stödområde A och B befrias frånsocialavgifterna upp till en lönesumma på . En sådan åtgärd skulle påett avgörande sätt kunna stimulera tillkomsten av småföretag och underlättaderas utveckling. skulle det leda till en positiv förändring avlänets näringsstruktur. Genom att avgränsa nedsättningen till inlandskommunernaåstadkommer vi en bättre inomregional balans. Och tillsammans med förstärktglesbygdsstöd, ökade resurser till både och utvecklingsfonden,som vi från sida har förordat i annat sammanhang, skulle det skapas enplattform för en offensiv småföretagspolitik i . Jag beklagar attsocialdemokraterna inte har insett värdet av en sådan politik. Trots de många och ibland till synes oöverkomligaproblemen finns det en vilja i att kämpa vidare. Men det behövs enbättre insikt hos socialdemokraterna om värdet av småföretag, om värdet avsatsning på de areella näringarna, på kombinationsföretag och på småskaligverksamhet som kan ge inlandskommunerna en bättre ryggrad. Socialdemokraternahar inte den insikten utan lägger fram förslag som innebär fortsatt fixeringvid bastiontänkande och vid kustregionen. Jag beklagar att socialdemokraterna iarbetsmarknadsutskottet med i spetsen diskriminerar en stor delav det näringsliv som präglar inlandskommunerna och . Jag ber att få yrka bifall till centernsreservationer vid betänkandet. Nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift iNorrbottens län 70ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk); Krisen i är varken ny eller någotresultat av plötsliga och oförutsedda förändringar av näringspolitisk ellerindustripoli-tisk karaktär. Inte heller ur regionalpolitisk synpunkt utgörkrisen något nytt problem. Den är en del av en långtgående utveckling somkarakteriserar det rådande produktionssättet. Den är en del av de motsättningarsom kapitalis- Nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift iNorrbottens län mensstrukturomvandling bär med sig. Denna innebär en stark koncentration avkapital, investeringar, forskning och produktutveckling till vissa delar avlandet. Där utvecklas industriella centra, som genom en väl utbyggdserviceverksamhet, närheten till olika högskolor och universitet, rikligtillgång till utbildad arbetskraft, närheten till och valmöjligheter mellanolika transportsystem liksom ett nät av underleverantörer skapar gynnsammaföretagsekonomiska förutsättningar för industriell expansion. De områden somligger utanför de industrialiserade utvecklingscentra tilldelas rollen avunderleverantör av råvaror och energi. Det är denna utveckling som har lett till att Norrbottenfått en råvarubero-ende, ensidig och oerhört sårbar kolonial ekonomi. Så länge kapitalismen befann sig i en stark expansion, medsnabbt växande efterfrågan på råvaror, som följdes av en arbetsintensivutvinning i rävarunä-ringarna, framträdde inte svagheterna i den kolonialaekonomin fullt klart. Men av relativ stagnation i ekonomin ochminskad efterfrågan på råvaror framträdde avigsidorna i form av storarbetslöshet, outvecklad samhällsservice och extremt konjunkturberoende. har man allmänt haft en överdriven tilltrotill råvaru- och halvfabrikatproduktionens stabilitet och till dess förmåga atthävda sig trots förändrade förhållanden. Men just beroendet av dessa näringarär och hela svaghet. Just avsaknaden av andra näringarutgör det viktigaste problemet. Lösningen för är industriellallsidighet, högre förädlingsgrad, frigörelse från det extrema råvaruberoendetoch utvecklande av en balanserad anknytning till landets övriga marknader. En granskning av de förslag som innefattas i detbetänkande vi nu diskuterar visar att förslagen inte alls är relaterade till deverkliga problemen i . Där saknar jag en syn och ett planmässigttänkande i fråga om länets framtida utveckling, behovet av nyaindustrisatsningar och en socialt fungerande regional miljö. Man ser som en huvudfaktor att konkurrenskraften i detnorrbottniska näringslivet måste höjas, medan det egentliga problemet består iden skeva ekonomiska strukturen. På den punkten får det framlagda regeringsförslaget ettmycket positivt mottagande från moderata samlingspartiet. I moderaternasreservation står att läsa; "Utskottet delar propositionens uppfattning att ensänkning av de sociala avgifterna kan vara ett viktigt generellt inslag iregionalpolifiken. En sådan generell åtgärd bygger på de marknadsekonomiskaförutsättningar som krävs för en ekonomisk tillväxt. Utskottet konstaterarliksom motionärerna från moderata samlingspartiet att regeringens förslag måsteses som ett senkommet erkännande av arbetskraftskostnadernas centrala betydelseför näringslivets konkurrenskraft. Det är ett steg i rätt riktning." Jag vet inte hur det känns förutskottsmajoriteten efter denna mycket varma och broderliga omfamning. För vårdel tror vi inte för att det modifierade frizonstänkande sompräglar förslaget kan lösa några somhelst problem för . Jag yrkar bifall till vpk;s reservationer. 71 (); debatteradekammaren utvecklingen i med anledning av regeringensproposition /83 om utvecklingen i . I den propositionenredovisade regeringen ett principförslag om att förstärka företagenskonkurrenskraft i genom en nedsättning av socialavgifterna. Någotförslag om definitiv utformning av denna avgiftsnedsättning förelåg ej, utanregeringen beräknades återkomma med ett sådant. Det är alltså detförslaget vi diskuterar i kammaren . Som underlag för debatten liggerockså arbetsmarknadsutskottets betänkande 1983/84:9. Det finns, fru talman, flera reservationer fogade vidbetänkandet. Det döljer måhända det faktum att det i utskottet råder en ganskabred enighet om både vikten och möjligheten av att genom sänktaarbetskraftskostnader förbättra konkurrenskraften för näringslivet iNorrbotten. Vi moderater tycker det är glädjande att främst socialdemokraternamen även andra partier, visserligen något senkommet men ändå, har anslutit sigtill tankegången om att just sänkta arbetskraftskostnader har väsentligbetydelse för att skapa ett konkurrenskraftigt näringsliv. Det skulle vara avvisst intresse att ta del av kommentarer till detta. Är nuerfarenheterna av sänkta arbetskraftskostnader via differentierade socialavgifterså goda att man är beredd att gå vidare i andra delar av landet och kanske påsikt kan tänka sig att det är en framkomlig strategi för att förbättra dettotala konkurrenskraftsläget för svensk industri? Det är något som moderatasamlingspartiet har hävdat . Det kanske mest intressanta i utskottetsbetänkande är det avsnitt som handlar om procenttal och olika former avgeografisk avgräns-ning för det ökade stödet. Vår uppfattning har varit att detskall vara samma principer för branschvis avgränsning som gäller i defyra nordligaste kommunerna. På det sättet slipper man enligt vår meningkrångel och byråkrati i avgränsningsproblemen. var inne på densaken i sitt anförande. Vi anser också att regeringens förslag till geografiskavgränsning är något tvivelaktig. Moderata samlingspartiet står fast vid sinlinje och föreslår att förutom i de fyra nordligaste kommunerna där en10-procentig sänkning skall gälla, bör 5 resp. 3 procentenheters sänkning gällai stödområdena A och B. Vi föreslår detta därför att regeringens förslaginnebär vissa komplikationer gentemot de regionalpolitiska beslut som riksdagenhar fattat. En i stort sett enhällig riksdag beslöt att de sämst ställdakommunerna, framför allt de som ligger i stödområdena A och B, bör få denstörsta sänkningen av socialavgifterna. Jag vill fråga vad socialdemokraterna harför syn på risken för att man skall få den här typen av spill- ellersmittoeffekter. Innebär och den socialdemokratiska majoritetensuppfattning att Nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift iNorrbottens län Nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift iNorrbottens län näringsliveti exempelvis kommun i det norrbottniska kustlandet har ett större behovav att förbättra sin konkurrenskraft än näringslivet i inlandskommuner iVästerbotten, och har? Är det en ny princip somförebådar ett omtänkande hos socialdemokraterna och en princip som därefterkommer att avsätta spår i exempelvis den regionalpolitiska utredningen? Innanden utredningen eventuellt framlägger förslag till förändrade principer börenligt vår mening regionalpolitiska riktlinjer ligga fast. Det äralltså utifrån dem som moderata samlingsparfiet har framlagt sina förslag,vilket framgår av reservation 1. Det bör också understrykas att om en del av demoderata förslagen hade vunnit gehör här i kammaren, hade vi haft2,lägre socialförsäkringsavgifter än vad som f. n. gäller. Detta är ocksåviktigt att notera. Vi vänder oss mot konstruktionen av frizonen iSvappavaara. Vi gör det inte för att vi i princip är emot frizonstanken. Det äremellertid vår uppfattning att det är ett för litet näringsgeografiskt område,och man borde rimligtvis även i den regionalpolitiska utredningen funderavidare över hur man på ett mera konstruktivt sätt kan föra in frizonstanken iregionalpolitiken. Det skulle gärna kunna ske i samverkan med länsstyrelser ide norra delarna av . Tanken är intressant, men den utformningfrizonsidén har fått är inte lämplig, och därför avvisar vi förslaget. Vi säger också nej till den typ av speciellt stöd tillnysysselsättning som föreslås. Vi menar att det lockar till byråkrati och -vågar jag påstå - till vissa kanske icke önskvärda manipulationer. Dettadrabbar de företagare som med stor möda har hållitsysselsättningen uppe och gradvis ökat den. Det gynnar dem som under en korttid - när regeringen nu föreslår sysselsättningsstöd - kan ökasysselsättningen. Vi är också kritiska mot en annan punkt i förslaget, ochjag vill fråga , som är utskottsmajoritetens talesman: För hurlångtid avser socialdemokraterna att sänkningarna skall gälla iNorrbotten? Det är ju alltid önskvärt för ett näringsliv som skall tänka någraår framåt att ha en god överblick över sin kalkylsituation. I skallde gälla , det är klart angivet, men vilken tidsperiod skall gälla förden övriga delen av ? Moderata samlingspartiet har vidare återkommit med ettförslag om att slopa energibeskattningen i stödområde A. Detta är rimligt delsmed tanke på att elenergin i stor utsträckning produceras i de regionerna, delsdärför att en förändrad beskattning skulle öka konkurrenskraften förnäringslivet. Vi begär i reservation 13 att regeringen skall återkomma medsådana förslag. Det är nödvändigt attarbetsmarknadssituationen i förbättras. Det är också heltnödvändigt att kostnadsläget för industrin blir bättre, bl. a. genom detförslag om sänkta arbetskraftskostnader som socialdemokraterna presenterar isin proposition. Vi menar emellertid att en full effekt av den typen avåtgärder får man först om det allmänekonomiska klimatet är gott och gynnsamt;om det bedrivs en vettig näringspolitik. Har man hotet om löntagarfonderhängande över sig, hjälper emellertid sådana "morötter" föga.Effekten av denna typ av sänkning av arbetsgivaravgifterna reduceras,om företagare - och detta gäller inte minst företagare i -känner fondhotet över sig. Med detta ber jag, fru talman, att få yrka bifall till demoderata reservationer som finns fogade till arbetsmarknadsutskottetsbetänkande nr 9. 72 (); har lämnat en mycket utförligredogörelse för problemen i . Han har gjort en mycket bra analys avläget där. Jag kan nöja mig med att mycket kort instämma i i det fallet. Jag vill bara kort summera och stryka under attNorrbottensproblemen beror på att är industrialiserat i mycketmindre grad än övriga län i . Dessutom är industrin i till baserad på gruv-, järn-och skogsindustrin. Det är industrigrenar som har haftsvåra strukturproblem och som också i övriga delar av landet har haft klaraavsättningsproblem. Genom ensidigheten i näringsliv har dessaproblem fått närmast katastrofala följder för utvecklingen av sysselsättningeni länet. Det viktiga i sammanhanget är attNorrbotten får en mycket högre grad av industrialisering på småindustrinsområde. De åtgärder som sätts in bör vara starkt riktade mot småindustrinssektor i näringslivet. Jag vill påpeka att det inte alltid är beloppens storleksom är avgörande för hur effektiva insatserna blir. När folkpartiregeringenssysselsättningspaket lades fram sade landshövding attdet var det bästa sysselsättningspaket för som hade presenterats.Han menade att detta paket innehöll just sådana åtgärder som var riktade mot deområden i som var svaga regionalt sett och då det gäller den typ avsysselsättning som åtgärderna avsåg. Det är alltså inte storleken på åtgärdernaekonomiskt sett, utan mera åtgärdernas art som är avgörande för om denna typ avstödåtgärder skall bli lyckade i det långa loppet. har avgivit en reservation till dettabetänkande, nämligen reservation nr 3 av . Enligt folkpartietsmening tillgodoser inte regeringens förslag om en generell nedsättning avsocialavgifterna i hela behoven i de områden som har de störstaproblemen. Förslaget innebär i verkligheten en reell försämring avkonkurrensläget för de kommuner som är hårdast drabbade avsysselsättningsproblemen, i första hand inlandskommuner.Folkpartiet föreslår därför i sin reservation en avgiftsnedsättning med 20procentenheter i de kommuner som huvudsakligen är inlandskommuner. Jag vill i det sammanhanget påpeka att satsningen påkustregionerna också innebär en orättvis konkurrensförskjutning, I det falletdrabbas inte bara inlandskommunerna i , utan även kustområdet ochinlandskommunerna i , som när det gäller den industriellakonkurrensen får ett sämre läge än de mera expansiva kommunerna i ,t. Regeringensförslag innebär också att endast vissa verksamhetsgrenar kan Nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift iNorrbottens län Nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift iNorrbottens län komma ifråga för nedsättning av socialavgifter. Folkparfiet avvisar det förslaget. Vimenaratt man i stället bör tillämpa den avgränsningsmodellsom nu gäller för defyra nordligaste länen. Därmed kommer alla anställda utom de i stat, kommuneller allmän försäkringskassa att kunna omfattas av reformen. Vi betraktar ensådan utvidgning av regeringens förslag som självklar, eftersom allsysselsättning är lika värdefull oavsett inom vilken näringsgren den kanuppstå. När det sedan gäller regeringsförslaget om en ytterligare reducering avkostnaden för avgifterna vid en nettoökning av sysselsättningen villfolkpartiet hänvisa till att en stödform med den inriktningen redan finns i detregionalpolitiska sysselsättningsstödet. Att införa ytterligare ett stöd medungefär likartad konstruktion blir förvirrande och är enligt vår meningobehövligt. Jag vill slutligen tillstyrka regeringens förslag ombefrielse från socialavgifter och allmän löneavgift i samhälle. Jag tycker att det kan vara intressant att pröva dennamodell och se vilken verkan den kan få. Men då måste också aktiviteten ifrånlänsstyrelse och andra regionala organ vara inriktad på att verkligt starktunderstödja denna form av försöksverksamhet. Jag vill med det sagda yrka bifall till reservation 3. 73GUSTAV (): Dagens fråga om nedsättning av socialavgifteroch allmän löneavgift i är ett fullföljande av riksdagensbeslut . Förslagen innebär att företag med verksamhet inomnäringsgrenarna gruvhantering, tillverkningsindustri, partihandel medproduktionsvaror, uppdragsverksamhet och hotellverksamhet får en nedsättning avsocialavgifterna . Även egenföretagares avgifter sänkspå motsvarande sätt. Företag som drivs i samhälle inom ovannämndaverksamhetsgrenar får total befrielse från att betala sociala avgifter ochallmän löneavgift. Detta skall gälla . Befrielsen omfattaräven egenföretagare. Det innebär att företagens lönekostnader i Svappavaarasamhälle minskar med ungefär en fjärdedel eller . Utöver detta tillkommer ett särskilt nyrekryteringsstödtill företag som kan redovisa en nettoökning av sysselsättningen inom deverksamhetsgrenar som berörs av den allmänna nedsättningen av sociala avgifter.Bidraget utgår med per årsarbetare och kalenderår. Om dennasysselsättningsökning består utgår bidraget i ytterligare två kalenderår. Det här förslaget avser att ersätta nuvarande regler omnedsättning av socialavgiften i , , och Pajalakommuner. Kostnaderna för nuvarande nedsättning av avgifterna uppgårtill ca 170 miljoner. Det nya förslaget som här presenteras harkostnadsberäknats till 330 miljoner, eller i det närmaste en fördubbling. Av reservationerna framgår att de borgerliga partierna istort sett har samma ståndpunkter som de som framkom under vårens behandling. kommunisterna yrkar avslag påpropositionen, medan de tre borgerliga partierna presenterar var sitt förslagsom i mycket återspeglar partiernas syn på regionalpolitiken. är ett län rikt på naturtillgångar. Det ärnaturtillgångar som betytt mycket för samhällsutvecklingen i hela landet.Utbyggnaden av vattenkraften har gett värt land en billig och förnyelsebarenergikälla. Den har också gett våra basindustrier billig elenergi som gjortatt vi med framgång kunnat konkurrera på världsmarknaden med våra produkter.Trots detta har under en lång följd av år drabbats av storasysselsättningsproblem som alla i den här kammaren är väl medvetna om. Avsikten, fru talman, är inte att föra någon längrediskussion om fördelar och dess problem. Låt mig bara erinra om attarbetslöshetsstatistiken visar att den öppnaarbetslösheten nu är något lägre än . månad erhöll exempelvis ca 700 personer arbete på den öppnaarbetsmarknaden. Detta visar att vi med aktiva sysselsättningspolitiskainsatser också har möjligheter att vända den utveckling som för Norrbottenvarit nedåtgående under hela senare delen av . Den föreslagna sänkningen av arbetsgivaravgiften är ettviktigt led i strävandena att förbättra länets konkurrensförmåga. Detta förslagskall ses som en åtgärd som skall komplettera de arbetsmarknadspolitiska och denäringspolitiska insatserna. avvisar i en reservation förslaget attnedsättningen av de sociala avgifterna skall gälla hela länet. Man anser attdet fortfarande bör ske endast i de fyra kommuner som redan nu åtnjuter dennanedsättning. I övriga kommuner i stödområde A föreslås nedsättningen till femprocentenheter och i stödområde B till . Vidare tar avstånd från som frizon och det särskilda sysselsättningsstödet vid nettoökning av antaletsysselsatta. hävdar att kustkommunerna gynnas i förhållandetill inlandskommunerna och att därmed den inomregionala balansen förstärks.Propositionens förslag om avgränsning av insatserna till vissa näringsgrenaravvisas. Frizonen i vill man utvidga till hela kommun medundantag för centralorten. Det särskilda stödet vid sysselsättningsökning vill manhöja i förhållande till regeringens förslag inom stödområdena A och B ochreducera till . inom stödområde C. En jämförelse mellan de gamla koalitionspartierna visaratt när det gäller regionalpolitik finns det knappast någon minsta gemensammanämnare. En studie av skillnaderna i dessa motioner förklarar ganska bra varförregionalpolitiken under den borgerliga regeringsperioden försämrades ochvarför vi fick ökade regionalpolitiska skillnader i landet. vill minska socialavgifterna med 20procentenheter i malmfältskommunerna och i inlandskommunerna, medan någonnedsättning i kustkommunerna inte bör förekomma. Nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift iNorrbottens län Nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift iNorrbottens län Avsikten med nedsättningen av socialavgifterna och denallmänna löneavgiften är enligt utskottets mening att kompensera för vissamerkostnader som drabbar näringslivet i denna region, som man villstimulera till nyetableringar. Tanken är att åtgärderna skall leda till enförbättrad konkurrenssituation, som i sin tur ger positiva effekter påsysselsättningen. Utskottets majoritet är fortfarande av den uppfattningenatt sysselsättningsproblemen är så stora att en generell förbättring avförutsättningarna för näringslivet behövs i hela länet. Detta är det avgörande skälet till utskottsmajoritetensställningstagande för en generell nedsättning av arbetsgivaravgifterna med tioprocentenheter för hela länet. Mer differentierade stöd till inlandskommunerna bör istället ges inom ramen för det reguljära regionalpolitiska stödet. Samtliga borgerliga partier avvisar kravet på nedsättningav socialavgifterna i kustkommunerna. Utöver vad som anfördes omgenerella insatser för hela länet bör påpekas att Norrbottens kustområdenskiljer sig markant från övriga kustområden i landet. Arbetslösheten och utflyttningen är i dessa områden mycketstörre än i jämförbara andra kustområden i landet. I finns f. n.inte en väl fungerande lokal arbetsmarknad, som varje län har stort behov av.Om kustregionerna utarmas ytterligare försvårar detta också för inlandskommunerna.Inlandet tappar då stödjepunkter både för sysselsättning och för service. Erfarenheten - inte bara från - visar att närutvecklingen i kustområdena vacklar blir det också sämre för dem som bor iinlandet. Det är viktigt för varje län att ha några robusta områden, som kanklara konjunktursvackor och andra påfrestningar. Detta ger också bättre skyddför andra delar av länet. De borgerliga partierna reserverar sig för att man inteskall avgränsa stödet till vissa verksamhetsgrenar. En utvidgning enligt deborgerliga önskemålen skulle medföra höga kostnader utan några garantier föratt insatserna riktades mot de mest utvecklingsbara verksamheterna. Det ärenligt utskottets mening av stor betydelse att man med hänsyn till detekonomiska läget riktar sina insatser mot de mest utvecklingsbara delarna avnäringslivet. Därigenom får åtgärderna både en omedelbar och en långsiktiginverkan. När det gäller förslaget om ett särskilt bidrag i syfteatt stimulera nettoökningen av sysselsättningen är de borgerliga partierna pånytt splittrade. och avvisar förslaget. villöka bidraget och ytterligare dela upp det på olika stödområden. Folkpartietanser att ytterligare en stödform blir förvirrande, medan vill skapaytterligare uppdelning på olika stödområden. Om man skulle använda omdöme omcenterförslaget, skulle man kunna säga att förslag skapar ytterligareförvirring, men då på högre nivå.