prot · G709157 · 1983-12-31 00:00:00 — Imotion 1925 tar vi upp ökat behov av regionalpolitiskt stöd till län.Här noterar jag med tillfredsställelse att det i utskottet - jag hoppas att detockså lyckas i kammaren - gått att samla en majoritet för en höjning av detregionalpolitiska stödet i förhållande till vad regeringen har föreslagit.Detta skulle rimligen också innebära en ökning av stödet till län. Jagförutsätter att regeringen vid fördelningen av anslagen för regionala utvecklingsinsatserbeaktar vad vi har framfört i motionema. Detsammagäller motion 872.1 den motionen tar samtliga centerledamöter frånSmålandslänen och upp de speciella problem som finns iglesbygdskommunerna mnt det småländska höglandet. Området är geografisktsammanhängande och har likartade problem. Det omfattar kranskommuner i fyralän. Man kan fråga sig: Vad har regeringen och socialdemokraterna egentligenemot de småländska inlandskommunerna? Varför lägger .man inte fram en särskildsmåländsk höglandsproposition, då man ju lägger fram en Bergslagsproposition?Utvecklingen och strukturen i de småländska inlandskommunerna motiverarfaktiskt detta. Där har t. ex. avfolkningen från landsbygden varit särskiltmarkant, bland de kraftigaste minskningama i landet under de senaste 25 åren.Över 37 000 människpr har flyttat . Näringslivsstmkturen ärbesvärande, servicegraden låg, sysselsättningen ständigt vikande,kpmmunikatipnerna eftersatta Pch mycket annat, medan gmndfömtsättningarna fören ppsitivare utveckling egentligen är mycket gpda. ser det emellertid utspm pm det här pmrådet faktiskt skall bli hjälpt 8Riksdagens protokoll 1983/84:157-158 utan någpn särskildprpppsitipn. I vår mption har vi föreslagit att 20 milj. kr. ur årets budgetavsätts till särskilda regionalpolitiska utvecklingsinsatser i det berördaområdet. Vi har också anvisat en rad åtgärder. Utskottsmajoritetenföreslår att 100 milj. kr. avsätts utöver regeringens förslag. Det kanske kanbli den "kick" som vänder utvecklingen i de småländska inlandskommunernai positiv riktning. Jagvill tacka utskottsmajoriteten för en positiv behandling av motionen och harsjälvfallet inget annat yrkande på den här punkten än bifall tillutskottsmajoritetens förslag. Jag yrkar avslag på den spcialdemp-kratiskareservatipnen nr 16, där reservanterna envisas med att mptarbeta de svagaregionerna här i landet. Det är beklagligt! Jagyrkar vidare, herr talman, bifall till samtliga centerreservationer och iövriga delar bifall till vad utskottet anför. 94 (): I arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 23 behandlas bl. a. ett antalmotioner som rör förhållandena i . Dettorde vid det här laget vara väl känt för kammarens ledamöter att ärett län som brottats med betydandearbetsmarknadsproblem - problem som varit så allvarliga att länet, som det endai landet, under nu i följd drabbats av en kraftig befolkningsminskning.Hårdast drabbad har kommun varit med en minskning av invånarantaletmed . Orsakentill denna utveckling är främst att söka i den dominerande ställning somindustrisektorn har för sysselsättningen i länet. av den totalasysselsättningen återfinns inom denna sektor. Svårigheter för industrin ikombination med långtgående strukturförändringar fick utomordentligt svårakonsekvenser för arbetsmarknaden i länet, med en arbetslöshet högt överriksgenomsnittet. Iett högt industriaUserat län som märks nu positiva effekter av densocialdemokratiska regeringens ekonomiska politik. Antalet arbetstillfälleninom industrin ökar, och det finns en uttalad optimism inom stora delar av detblekingska näringslivet. Det regionalpolitiska stöd som främst riktats tillOlofströms kommun men som även kommit andra delar av länet till del har utgjortett positivt bidrag tiU denna utveckling. De arbetsmarknadspolitiska resursersom tillförts länet har legat på en hög nivå. Mentrots dessa mycket glädjande tendenser finns fortfarande anledning tiU stororo. Arbetslösheten i länet är fortfarande hög - alltför hög - och det finnsanledning att befara att den, trots den goda utvecklingen inom industrin, intekommer att kunna pressas ned i tillräcklig omfattning. Neddragningarnainom försvarssektorn kommer att drabba främst kommun hårt, men ävenRonneby kommun berörs i det här fallet. IKarlskrona svarar försvaret och försvarsmaterieUndustrin för av dentotala sysselsättningen, en siffra som berättar om ett stort beroende av dennasektor. Kommunen har genom årenockså hårt fått känna av detta beroende och vilka konsekvenser detkan få. har antalet försvarssys- Nr157 selsatta minskat med ca 2000. har redan ett stort antal Tisdaeen den arbetstillfällenförsvunnit, och med de nya nedskärningar som kan väntas 29ma i 1984 beräknas under detta decennium ca 1 100 arbetstillfällen försvinna inom försvarssektorn.Det motsvarar en nedläggningstakt av ett regemente vart Regionalpolitikentredje eller fjärde är. Ocksåde regionaliseringar som har skett inom statlig förvaltning har i alltväsentligt utfallit till länets nackdel. räknar i sina prognosermed en fortsatt befolkningsminskning . Arbetsmarknadsutskottetvisar i sitt betänkande förståelse för de krav som vi har fört fram i våramotioner. Beträffande vårt krav på en förlängning av det regionalpolitiskastödet säger utskottet att problemen på arbetsmarknaden i kommunmotiverar att stödet bör utgå även på samma sätt som . Utskottetutgår också från att "länet i sin helhet mot bakgrund av problemensomfattning behandlats generöst när frågor uppkommer om regionalpolitiskt stödtill välgrundade projekt". Ävenvåra krav på lokalisering av statlig verksamhet till möter förståelse.Utskottet erinrar om den prioritering som har beslutat omoch som innebär att bi. a. sydöstra tillhör de prioriterade delarna avlandet. Jagvill i detta sammanhang säga att det finns konkreta, väl bearbetade ochgenomtänkta förslag, framförda av länets myndigheter och kommuner, som skulle kunnafå stor betydelse för länets framtida utveckling. När nu står ibegrepp att slå fast att sydöstra tillhör de områden som skallprioriteras vid statliga lokaliseringar, vill jag bara konstatera att det ärhög tid att dessa upprepade uttalanden leder över från välvilligaord till praktisk handling. Jag yrkar bifall till arbetsmarknadsutskottets hemställan i här berördadelar. Idetta anförande instämde och (båda s). Anf.95 (): Det finns utan tvivel en regional obalans av tidigare form, dvs. enobalans mellan norra och och meUan landsbygd och tätorter. Menefter hand som genomgripande strukturförändringar har drabbat flera av vårtlands tidigare basnäringar har även län och regioner som tidigare betraktadessom överhettade fått stora sysselsättningsproblem. Hit hör inte minst Malmöhuslän. Enligtden senaste arbetsmarknadsstatistiken för , som gäller april månad,kan vi utläsa följande siffror för de mest drabbade kommunerna i Skåne.Uppgifterna gäller vid månadens slut kvarstående arbetssökande utan arbete,aktuella för omedelbar placering, i förhållande till arbetskraften. Andelenarbetslösa vid månadens slut var i , i , i 4,8 %iYstad4,och i 4,5 %.Medeltalet 115 Nr 157 för länet var och för hela riket . Tisdagenden ' gäller ungdomar leder med8,. 29 mai 1984 följerYstad samt och . let förlänet var och för hela riket . Regionalpolitiken 'gäller placeringar i beredskapsarbete ligger de orter som jag har nämnt på ,något över länets medeltal, som i sin tur ligger över medeltalet för riket.Belysande för situationen i är att det finns 13 arbetslösa per ledigplats. Det är det dubbla mot länet i genomsnitt och mer än tre gångermedeltalet för hela riket. Tilldetta skall läggas vad beträffar att andelen arbetslösa över 54 årär så hög som , en direkt effekt av varvsnedläggelsen. Motsvarande siffraför länet är och för hela riket 5,5. Detmest oroande i denna statistik är det höga procenttalet för arbetslösa ungdomarunder , trots att alla de som har arbete i ungdomslag inte räknas in idenna siffra. Ungdomslagen har utan tvivel haft en positiv effekt på kort sikt,men vi måste alla ställa frågan: Vad kommer att hända alla dessa ungdomar närde uppnår 20-årsåldern? Är det då beredskapsarbete som väntar för dem som intelyckats få fast fot i det reguljära arbetslivet? Detta är en allvarUg fråga. Detär därför med tillfredsställelse vi från konstaterar att vårt krav påungdomslag även i det privata näringslivet - som ju faktiskt slogs fast ikompromissöverenskommelsen - nu efter en trepartimotion från c, m och fp, somtillstyrkts av ett enigt utskott, ytterligare kommer att slås fast i lagtext.Jag tror att det är i det privata näringslivet dessa ungdomar kommer att fålättast att få fast fot i mera varaktiga anställningar. Underallmänna motionstiden väckte vi fyra centerledamöter från - medStig Josefson som första namn - en motion, nr 2392, angående arbetsmarknadssituationeni länet. Motionen behandlas i arbetsmarknadsutskottets betänkande 23, ochutöver vad jag redan anfört vill jag göra ytterligare några kommentarer. Utskottetkonstaterar - liksom vi motionärer - att haft problem medatt upprätthålla sysselsättningen och att detta framför allt gällt kommuner därföretagen drabbats av strukturförändringar inom varvs-pch tekosektorerna. IMalmö är faran ingalunda över när det gäller varv. Uppenbarligenföreligger det stor risk för ytterligare neddragningar i den mycket kärvakonjuktursituation som alltjämt råder för den internationella varvsmarknaden.Därför behövs det för Malmös del kraftfulla åtgärder för att möta en sådansituation. När det gäller offentlig verksamhet inom administration ochforskning bör Malmös ställning stärkas, inte minst efter beslutet om avvecklingav . Sompositiva faktorer för länets näringsliv nämner utskottet bildandet avLandskrpna Pch den ökade samverkan mellan fprskning pch näringsUv spmresulterat i i . Båda dessa satsningar är utan tvivel avstpr betydelse för näringslivets utveckUng i länet, men 116 mycket av dessa insatser får inte full effekt förrän på längre sikt.Detta gäller För var tillkomsten av enovärderlig insats för att reda upp den akuta situation somLandskrona-Svalövsregionen drabbades av till följd av den störstaföretagsnedläggelse som förekommit i . Men mycket återstår att göra bådeför att läka såren och för att ta till vara och utveckla alla de idéer till nyaverksamheter som spirar efter varvsepoken. Tyvärr uppvägs mycket av de positiva utveckUngstendensernaav orosmoln som vilar över redan väl etablerade företag. Jag tänker nu i förstahand på vad som kan bli följden om regeringen får igenom sitt förslag omgödselmedelsskatt. Detkan leda till att Supra tvingas lägga ner en NPK-fabriki -kanske i . Protesterna har inte uteblivit, vilket bl. a.framgår av det brev de fackUga organisationerna tillställt jordbruksministernoch som vi riksdagsledamöter fått kopia av. Jag har här framhållitnödvändigheten av att de negativa sysselsättningseffekter vi har i länetsstörre orter upphävs. Detta är en förutsättning för att även länets mindreorter med omgivande landsbygd skall få en gynnsam näringslivsstruktur, men vimåste också arbeta för direkt lokalisering av småföretag till dessa orter. Enförutsättning för att detta skall lyckas är att vi har goda kommunikationer päsåväl vägar som järnvägar. Här finns mycket att göra både vad avser underhålloch ombyggnader, vilket i sig skulle kunna ge många arbetstillfällen. Detta harvi också påpekat i vår motion. är ett utpräglat jordbrukslän meden omfattande livsmedelsindustri, som står på en internationellt hög nivå. Detär därför med stor oro vi ser hur man från socialdemokratiskt håll driverfrågan om s. k. produktionsanpassning både när det gäller animalie- ochvegetabilieproduk-tion. En sådan politik kan leda till ett stortsysselsättningsbortfall inom livsmedelsindustrin. Detta får inte ske. Vi måsteutveckla i stället för att avveckla. Detta gäller även fiskindustrin. Slutligen vill jag - med hänvisning till vår motion -understryka vikten av att färjeförbindelserna över snabbt förbättras.Det har avgörande betydelse för utvecklingen i alla våra tre sundsstäder ochregionerna däromkring. Jag hinner inte att gå närmare in på frågan utanhänvisar främst till den interpellationsdebatt vi hade här i kammaren den 21maj. Jag skall inte ställa något yrkande, men jagvill uttryckligen framhålla, att arbetsmarknadssituationen i ärsådan att den kräver kraftfulla åtgärder frän såväl staten som de regionalaorganen. 96ERIC (): Det blir tydUgen flera anföranden i rad omproblemen på arbetsmarknaden i . Att de har placerats sist på talarlistanhoppas jag inte är något mått från sida på hur man ser på behoven avstatligt stöd i . Det känns emellertid litet konstigt, det vill jag gärna hasagt. I arbetsmarknadsutskottets betänkande 23 behandlas motion1076 om arbetsmarknadspolitiska åtgärder i . Motionen har undertecknats avde skånska socialdemokratiska riksdagsledamöterna. Anledningen till att viunder den allmänna motionstiden har avlämnat motipnen är den stpra Nr 157 - arbetslöshetspm de båda drabbats av . Tisdaeenden övriga län ökade den , vilket inger storafarhågor. 29 mai 1984 Visserligenhar den dystra arbetsmarknaden svängt något till det bättre när kommer alltmer optimistiska rapporter från Regionalpolitiken arbetsmarknaden i . Detkänns bra att det äntligen verkar vara en svängning på gång efter så lång tidav ökad arbetslöshet. Men trots dessa glädjande tendenser är arbetslösheten iSkåne på tok för hög. Arbetsmarknadsstatistikenför april månad visar att det är nära 20 000 i boende spm ärarbetslösa. I prpcent betyder det i , i län 3,, men värst, spm sade, är det i kpmmun, där manhade inte arbetslösa vid den räkning spm förekpm för april. Jaghar nämnt dessa siffrpr för att understryka att vi har haft pch fprtfarande harstpra besvärligheter med att nedbringa arbetslösheten. Den uppgiften är precislika svår i spm i andra delar av landet. Vi har i enindustristruktur spm skiljer sig i flera avseenden från den i landet i övrigt.Således har livsmedelsindustrin Pch den kemiska industrin stprasysselsättningsandelar i de båda . Vidare har vi rätt stPrasysselsättningsandelar inpm jprd- och stenindustrin i och inomträindustrin i län. Verkstadsindustrins andel är däremotförhållandevis liten Pch i avtagande. Detkan kpnstateras att den pågående stmkturpmvandlingen inpm den skånskatillverkningsindustrin har medfört en reducering av antalet arbetstillfäUeninpm tUlverkningsindustrin med bprtåt under peripden 19701981. Föratt vrida utvecklingen åt rätt håll behöver det skånska näringslivet återtaminst de arbetstillfällen spm gick förlorade . Men dessutomkrävs att de lokala och regionala marknaderna växer så att det kantillföras 2 000-4 000 nya arbetstillfällen i , varav minst en tredjedelmåste stå att finna inom industrin. AU utveckling i ärnaturligtvis inte bara dyster. hyser uppfattningen attutvecklingspotentialen när det gäller industrisektorn står att finna inom denhögteknologiska förädlingsindustrin. sådana industriföretag finns i . Vi KarGambro, Tetra , , , Dessaföretag har en ständig expansion, men expansionen är i liten utsträckningknuten till . Isynnerhet bör, för vidkommande, livsmedelssektorn vara möjlig att utveckla. a. kan detta ske i samarbete med och i . På samma sätt bör det vara möjligt att genom satsningar på fiskförädlingsindustri ta till vara mycket av de fångster somgörs i och som till stora delar transporteras till och . Detta går emellertid inte av sig självt, vilket man tycks tro från utskottets sida. Jag tror att det är nödvändigt med ett samarbete mellan Uvsmedelsindustrin, forskningen, finansiella institutioner och statsmakter- 118 . na. Vi föreslår i motionen att detta skallorganiseras endera i stiftelseform eller i utvecklingsbolag.Vi föreslår också att möjligheterna till sädana samarbetsformer bör närmareutredas. Ifråga om livsmedelsindustrins möjligheter att vidareutvecklas spelarsjälvfallet exporten av färdiga produkter en stor roll. Vi menar att regeringenmåste utarbeta ett särskilt exportprogram för , bl. a. med stöd ochstimulans till livsmedelsindustrin. Somjag nämnde kommer en större andel av den framtida sysselsättningen attske i högteknologiska branscher. Samhällets resurser för att stödja en sådanutveckUng är redan betydande, men de är enligt vår mening ojämnt fördelade.Exempelvis uppgår inte det regionalpolitiska stödet tiU de båda tillbelopp som motsvarar andel av landets befolkning, produktion ochsysselsättning. Omen fortsatt snabb strukturomvandling av det skånska näringslivet inte skallleda till ständigt hög och ökande arbetslöshet, menar vi att det krävs ökaderegionalpoUtiska insatser. Vi menar också att detta skall ske genom enuppräkning av det statliga regionalpolitiska stödet till de båda . Vihar inte krävt högre anslag än vad regeringen föreslår i propositionen, men vihoppas att regeringen beaktar de olika förhållanden och problem som finns iresp. län när det gäller att i olika avseenden ta hänsyn till medlensfördelning. Detta därför att, vilket jag nämnde tidigare, har särskildaförhållanden och stora problem med att få fart på utvecklingen och därmed få enökad sysselsättning. 97 (): Ekonomiska resurser är nödvändiga för att vi skall kunna skapa fullsysselsättning. Det krävs emellertid också ett näringsliv och en industri somfår möjlighet att sälja det som tillverkas. Vihar svårigheter på många håll i landet. Det är tyvärr de människor som har detsämst ställt på arbetsmarknaden som slås ut. Det är ungdomar, som inte ännufått ett fäste på arbetsmarknaden, eller som inte får komma in på arbetsmarknaden.Det är de äldre, som blir arbetslösa och som har mycket svårt att få nyaanställningar. Det är också alla de som bor på orter där industrier läggs nedeller minskar sin sysselsättning. Det är vidare alla de som har någon form avsvårare handikapp. Både under dåliga och goda konjunkturer behöver dessamänniskor samhällets stöd för att kunna ta tiU vara sin rätt att delta iarbetslivet. Ivissa delar av vårt land är problemen särskilt stora. har dessaproblem varit särskilt framträdande i Norrlandslänen, men även län i södraSverige har fått problem med sysselsättningen på arbetsmarknaden. Jag skall ikorthet belysa problemen i och . Drygt10 200 personer var aktuella vid läns arbetsförmedlingar förnågon månad sedan. Närmare 1 700 av dessa nyanmälde sig då. Kvinnorna dominerarbland de arbetslösa. De utgör av det totala antalet arbetssökande. Utöverdetta tillkommer varsel om uppsägningar och permittenngar. varsammanlagt 35 företag aktuella. 731 personer berördes. Nr 157 Inom länet är det främstträindustrin och byggbranschen som har en kärv Den offentliga sektornsarbetssituation kommer troligen att kunna 90 mai1Q84 hålla sig vid nuvarandearbetsmarknadsläge. I det arbetsmarknadsläge som gäller för län kan konstateras R ' I It'ken småföretagen har roll vad gäller tillskapande av nya arbetstillfällen. Man kan ocksåkonstatera att småföretag oftast klarar konjunkturförändringar bättre änstorföretagen. Med hänvisning till detta anser jag att etablering avsmåföretag bör underlättas. Detta kan ske på många olika sätt, exempelvis genomgenerella stimulansåtgärder till näringslivet för att öka sysselsättningen,smidigare lagstiftning osv. Det kommer att krävas både regionalpolitiska ocharbetsmarknadspolitiska åtgärder med tonvikt på ungdomslag och rekryteringsstöd. I råder stor arbetslöshet. I november månad1983 var 4 044 personer i länet arbetslösa. Antalet lediga platser var då 321.Jämfört med augusti månad föregående år har antalet arbetslösa ökat med 547personer, eller . är därmed ett av de län som har den högstaarbetslösheten i landet. F. n. är av arbetskraften arbetslös. På varjeledig plats finns mer än 19 arbetssökande. Vidare kan påpekas att 4 900personer är berörda av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Totalt är ca 9 000personer, eller av arbetskraften, utanför den ordinarie arbetsmarknaden. I ett län där så stor arbetslöshet råder måste allaarbetstillfällen tillvaratas och nya skapas. För trygga jobb krävs lönsamma företag. Det innebär attdet som är bra för svenskt näringsliv också är bra för . Vinstnivån isvenskt näringsUv måste öka i vissa företag, vilket medför större investeringaroch bättre exportinkomster, som i sin tur resulterar i bättre ekonomi och flerarbetstillfällen. I motioner till har vi från folkpartihållföreslagit förbättring av kommunikationerna, exempelvis upprustning ochelektrifiering av järnvägs-Unjerna ochSölvesborg-Älmhult, och uttalat oss för ett bibehållande av den personal som f.n. finns inom försvaret i . Upprustning av järnvägar är offensiva satsningar, som gerarbetstillfällen inom flera områden av näringslivet. har mycket få inslag av högskoleutbildning.Det medför att de flesta ungdomar som vUl studera vidare lämnar länet, oftastför all framtid. Det är svårt att återvända efter utbildningens slut,eftersom det finns så fä arbetstillfällen i för dem som skaffatsig högre utbildning. Genom att förlägga högskoleutbildning till länet stimulerarman näringslivet och sysselsättningen. För utveckling av näringslivet är det viktigt med ökadekontakter mellan högskpla pch näringsliv i länet. En högskpla med anknytningtill försvaret, lantbruket, trädgårdsnäringen pch havsfprskningen liggernaturligt till med tanke på länets förutsättningar. Det finns ytterligare projekt som kan realiseras iBlekinge län för att öka sysselsättningen. Det erfordras dock medel till regionalautvecklingsinsatser. Det är bra med den höjning på 100 milj. kr. utöverregeringens förslag som utskottsmajoriteten enats om. 98 (): I betänkandet om regionalpolitiken behandlararbetsmarknadsutskottet två motioner väckta av de socialdemokratiskaledamöterna i län. I motion 1048 tar vi upp långsiktiga åtgärderför sysselsättningen i länet. Man kan först konstatera att länär starkt beroende av byggverksamhet, att Uvsmedelsindustrin är betydelsefulloch att länet har ett stort inslag av småföretag. av deindustrisysselsatta arbetar i byggmaterieUndustrin, vilket visar dessdominans. Under den senaste lågkonjunkturen har stora omställningarskett som en anpassning till den hårt neddragna byggmarknaden. Länetssmåindustri, bestående av främst snickerier och möbelfabriker, har drabbatshårt, med inskränkningar och nedläggningar som följd. En möjUghet för denbyggbero-ende industrin i länet att komma närmare den kapacitet som den ärdimensionerad för är att öka exporten. En annan viktig näringsgren för sysselsättningen i vårtlän är livsmedelsindustrin, som även den är mycket känslig förlågkonjunkturer. Prisstopp, förändrade subventioner på baslivsmedel, produkt-och förpackningsskatter kan medföra besvärande kast i livsmedelsindustrinsförutsättningar. Det är därför angeläget att den pågående livsmedelsutredningenleder till en renodlad livsmedelspolitik. Med anledning av motionen konstaterararbetsmarknadsutskottet att haft problem med attupprätthälla sysselsättningen. Arbetslösheten i länet har legatöver medeltalet för riket. De kommuner som har det särskilt svårt är ,och . En viktig utgångspunkt för en framgångsrik regionalpolitikoch därmed för sysselsättningen är en allmänt positiv utveckling isamhällsekonomin och industrin. Därför är den nuvarande kampen för att vändautveckUngen i vår ekonomi och industri oerhört viktig för möjligheterna attskapa arbete i vårt område. För att läka de djupa sår som den senastelågkonjunkturen förorsakade i län genom inskränkningar ochnedläggningar av företag är det helt nödvändigt att de arbetsmarknads- ochnäringspolitiska åtgärderna för vårt län ökar. Man måste från olika håll satsamer målmedvetet i östra för att främja sysselsättningen ochnäringslivets utveckling. En viktig princip för den framtida politiken är att i höggrad utgå från de enskilda regionernas egna fömtsättningar och med utgångspunkti dessa stimulera en utveckUng. Det kräver ökade resurser för vårt län förfprskning, planering och utvecklingsarbete. Vi kan i utskottets betänkandekpnstatera att län får en liten del av anslaget för regionalautvecklingsinsatser. För innevarande budgetår uppgår beloppet för vårt läntill , vilket är det lägsta belopp som utbetalas till någon region.Det är nödvändigt