prot · G709139 · 1983-12-31 00:00:00 — Det fannsdå olika förslag på hur man skulle lösa frågan om den här beskattningen.Utskottsmajoriteten stannade för det förslag som sedan ställde sigbakom. Vi ansåg att det var något som vi kunde acceptera. Det är helt klart att en schablonbeskattning kan leda tillförluster för en del. Men jag skulle ändå vilja påstå att i de allra flestafall-om vi ser till hela landet - så kommer den här beskattningen att fungeraalldeles utmärkt, eftersom reavinsten oftast uteblir när man säljer enbostadsrätt på landsbygden. Sedan kan naturligtvis hitta exempel på attbeskattningssystemet inte fungerar helt bra på andra områden. Jag tror attvilken beskattningsform vi än väljer så går det att leta fram exempel som pekarpå att den inte slår helt bra. ställde en rad frågor till mig. Han villha reda på om det kan vara vettigt att ha ett avdrag på . från denreavinst som uppstår på såväl den lilla bostadsrätten som säljs för ett lågtpris som för den stora. Jag tycker att man i och för sig kan ha ett sådantavdrag. Vi införde detta avdrag på . som man hade innehaftbostadsrätten för att man inte skulle drabbas av någon skatt när man gjorde enliten reavinst. Jag tycker inte att det var något märkvärdigt med det. Sedan ville veta vad den här skattenkommer att inbringa under ett budgetår. Det kan jag inte upplysa om. När denhär beskattningsformen har verkat kan vi möjligen klara ut hur mycketden ger. Det är ju beroende på hur många försäljningar som sker och på hurmycket man får ut när man säljer sina bostadsrätter. Man kan naturligtvis göraberäkningar -det finns sådana gjorda - och jag har ett minne av att EgonJacobsson i en tidigare debatt med talade om vad man beräknatdessa skatteinkomster till. Men får som sagt finna sig i att viinte kan ange någon exakt summa, innan vi sett hur det hela fungerar. När det gäller uppgiftsskyldigheten framhärdar Bo Lundgreni att denna har en motsatt verkan, och det kan han naturligtvis fortsätta med.Han säger att man i stället kunde sänka marginalskatten, vilket skulle medföraatt de människor som reparerar våra hus blev ärligare. Men även med enmarginalskatt på tjänar man på att jobba utan att lämna kvitto. Bo Lundgren.Han har alltså ingen som helst täckning för sitt påstående. Det skulle även dåvara lönsamt att jobba utan att lämna kvitto. Jag tror inte på en sådanlösning. I stället tror jag att vi måste försöka medverka till att riktigauppgifter lämnas om utgifter och inkomster. Det är den vägen som vi skallförsöka få alla att förstå att det gäller att solidariskt ställa upp och betalasin Jag tror att det är riktigare att gå den vägen änatt sänka marginalskatterna. Man skall inte tro att det leder till attmänniskor slutar jobba utan kvitto. 106 BO (): Jag är betydligt mera optimistisk än RuneCarlstein när det gäller det sista i hans inlägg. Om vi i skatteutskottet kundeenas om ett förslag om en experimentverksamhet - bara -marginalskatt, är jag säker på att effekterna skulle bli synnerligengoda. när det gäller både det här och annat som marginalskatterna inverkarnegativt på. Men det är inte detta som det gäller, utan det är frågadels om att faktiskt sänka marginalskatterna, dels om att införa ettreparationsavdrag. Det är ett alternativ som på ett mycket smakligt sätt kanleda till förbättringar när det gäller att motverka den grå sektorn. Vidare säger att tidigare regler förrealisationsvinstbeskattning av bostadsrätter inte var tillfredsställande. Reglernabehövde ändras, och det skulle ske snabbt. Men tidigare reglerbar ju gällt imånga år-jag vet inte hur många, men närmaste bänkkamrat,tidigare finansministern , kan säkert ge upplysningar om det. Detvar under alla förhållanden inte något nytt problem. Man skulle mycket väl hakunnat vänta både ett och för att i stället få en bra lagstiftning, förnuvarande lagstiftning är dålig. Det är litet beklagligt att höra säga attdet naturligtvis går att hitta exempel på att beskattningsreglerna i dettaavseende inte fungerar. Men de exempel som jag talar om gäller människor.Dilemmat med socialdemokratisk politik, så länge denna är ideologisktuppbunden, är ju att kollektivet är det intressanta. Man ser inte till deenskilda människornas situation. De nämnda exemplen på attbeskattningsreglerna är orättvisa är inte skriftliga exempel som vi diskuterarhär i kammaren, utan de gäller människor av kött och blod som uppleverorättvisorna i detta avseende. Det vore intressant att höra om iegenskap av skatteutskottets ordförande tycker att det är rimligt att enskildamänniskor skall drabbas av orättvisor till följd av brister i den aktuellalagstiftningen. 107KJELL (): konstaterar helt riktigt att vi frånfolkpartiets sida accepterar principen om en evig reavinstbeskattning avbostadsrätter. Däremot accepterar vi inte ett förslag som har samma utformningsom det förslag som beslutade om före juluppehållet.Regeringsförslaget var så dåligt och så illa underbyggt att det inte borde fåligga till grund för någon lagstiftning. Jag har väldigt svårt att tänka mig atthandeln med bostadsrätter skulle ha ökat i en sådan utsträckning sedan vi fåtten socialdemokratisk regering att det skulle motivera agerandet i detta avseende.I varje fall borde man ha tagit hänsyn till sådana problem som jag tidigare talat om och som uppstår för vanliga enkla människor, sombor i bostadsrättslägenheter men som behöver en större bostad och därför ståri begrepp att byta bostad. Det verkar som om tycker att avdraget med . Jag återkommer då till frågan: Skall schabloner avdetta slag i fortsättningen bli vanliga inom skattelagstiftningen? Slutligen: Redan innan jag frågade vad den aktuellaskatten kommer att ge insåg jag att jag inte skulle få något svar. Jag troddedock att åtminstone skulle göra ett mycket grovt överslag. Ivarje fall kunde väl ge besked om huruvida skatten i frågakommer att ge någonting över huvud taget eller om administrationen kommer attäta upp de ytterligt små skatteinkomster som kan bli aktuella. 108RUNE CARLSTEIN (s): och jag får nog inte tillfälleatt göra det föreslagna experimentet, är jag rädd. Men idén att man skall sänkaskatten så att det flyter in mer skatter, den har vi hört . Mångahar fört den till torgs, t. ex. professor med den s. k. lafferkurvan.Men ännu är det inget land som har lyckats bevisa att det fungerar på det sättsom man från moderat håll vill påstå. Det fanns möjligheter när ni satt iregeringsställning att tillämpa principen att minska skatten radikalt så attskatteintäkterna skulle öka. Men av någon anledning praktiserade ni inte detta.Förmodligen var det av den anledningen att ni var medvetna om att det inteskulle ha fungerat. säger att det är människor bakom exemplen.Nej, . Ofta konstruerar ni exempel för att få fram det resultat somni gärna vill redovisa. Det är alltså räkneexempel. Naturligtvis kan de ha enförankring i verkligheten, men ofta är det konstruerade exempel. Men jag skalländå medge att denna lagstiftning naturligtvis på inget sätt är fulländad. Deflesta av våra skattelagar har sina brister, säger att det gäller vanliga, enklamänniskor. Ja visst, och jag skulle vilja säga att reavinstbeskattningen påbostadsrätter kommer att sakna betydelse för de flesta. Det blir nämligen intenågon realisationsvinst vid en hel del av dessa försäljningar. Det sägs att maninte skulle kunna flytta därför att det inte finns några uppskovsregler. Men dåkan vi se på utvecklingen vid villaförsäljningar, där man har sådanauppskovsregler. Här använder man sig inte av dessa uppskovsregler på långt närsom man gjorde . Det är en stor nedgång i antalet fall där man tillämpardessa uppskovsregler. Jag tror att det finns anledning att återkomma till bådeindexregleringen och frågan om uppskovsreglerna när vi får det material sombostadskommittén kommer att presentera. Då få vi säkerligen möjligheter attföra en mer på fakta grundad diskussion än vad som är möjligt . 7 protokoll 1983/84:139-140 109 BO (): Mycket kort: , medsocialdemokratisk regering, steg skattetrycket från av BNP. Underde borgerliga majoriteterna i hölls skattetrycketoförändrat. sänktes den statliga inkomstskatten och vissa -tyvärralltför små - sänkningar av marginalskatten genomfördes. , när dendåvarande trepartiregeringen kommit överens om ett handlingsprogram,inträffade vissa händelser som gjorde att det inte kunde genomföras, åtminstoneinte med moderat medverkan. Vi kunde inte acceptera den uppgörelse som hadeträffats och som innebar en urholkning av inflationsskyddet och annat. Dettakänner mycket väl till. Jag vill också säga; Vi konstruerar inte exempel förexemplens egen skull utan för att visa på brister i lagstiftningen, brister somdrabbar enskilda människor. 110 (); Jag tyckeratt avslutningen av inlägg var lovande. Han konstaterade där att vi får tillfälle attåterkomma. Jag tyckte att det i detta konstaterande också låg ett konstaterandeav att det finns ett behov av att återkomma till dessa frågor - och det tyckerjag är bra. Jag delar nämligen inte uppfattningen att många vanligabostadsrättshavare inte kommer att drabbas. Jag tror att de kommer att drabbasav reavinstbeskattningen. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 3 (uthyrning av villor) Utskottets hemställan bifölls med 214 röster mot 85 förreservation 1 av m. fl. Mom. 5 (den särskilda uppgiftsskyldigheten försmåhusägare) Utskottets hemställan bifölls med 226 röster mot 70 förreservation 2 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. 9 (realisationsvinst på bostadslägenheter m. Utskottets hemställan bifölls med 167 röster mot 131 förreservation 3 av m.fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 10§ Anslag till ungdomsorganisationer Föredrogs kulturutskottets betänkande 1983/84:19 om anslagtill ungdomsorganisationer (prop. 1983/84:100 delvis). 111ANDRE VICE TALMANNEN; I fråga om detta betänkande hälls gemensam överläggningför samtliga punkter. 112 (): I tusentals föreningar runt om i vårt land utför mångafrivilliga, oftast oavlönade, ungdomsledare en stor samhällsinsats. Derasarbete förtjänar och får också stöd från det allmänna. Hur stora dessa anslagskall vara, hur de skall organiseras och administreras kan man däremotdiskutera. I har ungdomsorganisationerna betydligt högreekonomiska bidrag än i andra jämförbara länder. Om vår ungdom därigenom får enmer meningsfull fritid än motsvarande generation på andra håll låter jag varaosagt - det är som bekant många andra faktorer som spelar in. Men det kan intevara bra att ungdomsorganisationerna i så hög grad som sker inrättar sinverksamhet och sina sammankomster efter de bidragsnormer som ställs upp avkommuner, landsting, studieförbund och stat. Den som gör sig mödan att försöka sätta sig in i detbidragskineseri som blir resultatet av denna samlade uppsättning regler, börjartvivla på sitt sunda förstånd. De relativt få personerna på statens ungdomsrådgör naturligtvis ett gott jobb som klarar ut den knepiga anslagsfördelningen -även om anslagen sedan kanaliseras via och andra riksorganisationer. Rådet tänker nu se över den nuvarande konstruktionen av destatliga bidragen. Rådet självt har äntligen kommit till den uppfattningen attbidragskonstruktionen har sina svagheter. Vi moderater anser att man måsteförsöka komma ifrån den detaljreglering och centralisering som råder, och detskulle inte vara dumt om rådets utredning gav vid handen att det strängt tagetinte behövs något . Men det är väl att hoppas för mycket.Från moderat håll vidhåller vi dock denna mening - som vi fört fram vidtidigare riksmöten. En rationell uppdelning av bidragsgivningen är attkommunerna stöder lokal ungdomsverksamhet och att staten stödercentralorganisationerna. Då skulle ungdomsrådets verksamhet så mycket lättare,som vi föreslagit, kunna inordnas under . Denutredningsverksamhet som rådet nu svarar för behöver ingen egen myndighet somhuvudman. Jag yrkar därför bifall till den moderata reservationen 1 tillföreliggande betänkande. Från moderat håll har vi i besparingssyfte ocksåföreslagit en sänkning av den övre åldersgränsen för bidrag tillungdomsorganisationernas centrala verksamhet, från 25 till . Med dettaskulle statskassan spara ca 9 miljoner. Men vi vet att ledarfrågan är ettproblem i många ungdomsorganisationer, och vi vill därför återföra 2 miljonertill förstärkt ledarutbildning. Tillsammans med ungdomsledarnas intresse ochidealitet utgör goda möjligheter till utbildning den bästa basen förungdomsorganisationernas arbete. Jag yrkar därmed bifall till reservation nr 2. Det går en skarp gräns i allt ungdomsarbete mellan detbidragsberättigade och det icke bidragsberättigade. Detta har många oönskadeeffekter. Mycket av verksamheten har som ett andrahandssyfte att inhösta högstamöjliga Nr 139 bidrag. Å andra sidan blir iblandorganisationer, som skulle behöva bidrag Onsdaeen den "'"' "" anser sig bidragsberättigade, utan stöd.Vi vet också att kommuner- 9mai 1984 " anser statsbidrag vara enförutsättning för kommunala bidrag, varmed orättvisor snarare förstärks än utjämnas. Anslåstill JS tidigare nämnt anser vimoderater att det lokala stödet bör vara en unsdomsorsanisa- angelägenhet för kommunerna. De har bättre överblick över de lokala tioner ungdomsföreningarnas verksamhet ochbättre förutsättningar än ett statligt organ attbedöma stödbehoven. Med hänsyn till detta och inför nödvändigheten att spara iden statliga budgeten har vi moderater yrkat att det statliga anslaget tilllokal ungdomsverksamhet och till ferieverksamhet skall upphöra. Vi har härskurit en hel bit ur statstårtan. Förutom besparingen har detta den gynnsammaeffekten att pappershanteringen minskar-hos det statliga rådet, iriksorganisationerna och inte minst ute i föreningarna. behandlade frågan om beskattning avideella föreningar. Anledningen var bl. a. en motion av , som pekat på det absurda i att beskatta ideella föreningarsinsamlingsverksamhet som man delar ut statsbidrag till derasverksamhet - ett exempel på onödig rundgång. Eftersom klokt nog beslöt att hos regeringenbegära en översyn av beskattningsreglerna för de ideella föreningarna, bördessa få bättre möjligheter att skaffa sig andra inkomstkällor änbidrag. En mycketviktig ungdomsfråga är vilket samhälle vi, dagens vuxengeneration, skall lämnai arv till de unga. Enligt min mening måste vår generation försöka betala sinaegna skulder och sin egen konsumtion. De barn och ungdomar-som uppbärbidrag för sin fritidsaktivitet löper stor risk att i sinom tid få betalakalaset med ränta. Därför har vi ansett oss nödsakade att göra besparingarockså när det gäller ungdomsstödet. Med det anförda yrkar jag bifall tillreservationerna 1, 2, 6. 8 och 9, 113 (vpk): 1 kulturutskottets betänkande 19 behandlas enrad förslag som gäller ungdomsorganisationerna. Från vpk:s sida har vi tillbetänkandet fogat tre reservationer, varav en ursprungligen anknyter till ensocialdemokratisk motion och åtminstone en delvis är till förmån för encentermotion, I reservationerna pekar vi på att i dagens situation, närde kommersiella intressena alltmer kommit att inriktas på ungdomen, kommerockså kraven på ungdomarnas organisationer att öka. Inte minst gäller dettainvandraror-ganisationerna. Som vi alla vet är situationen förinvandrarungdomarna mycket svår. Orsakernatill invandrarungdomarnas alarmerande sociala situation och derassituation på arbetsmarknaden är bl, a, att de i regel har generellt lägre utbildningsnivåän de svenska ungdomarna. De är också i större utsträckning hänvisadetill konjunkturkänsliga näringsgrenar och yrkesområden. 100 Vi framhåller i vår motion 730 attproblemen är extraordinära och att det krävsextraordinära insatser för att man skall kunna göra något åt situationen. Imotionen har vi föreslagit en lång rad åtgärder, och bland dessa finnsändringar av bestämmelserna för utbetalande av statsbidrag. Vi vet att många kommuner och landsting ställer som kravför att utdela organisationsstöd att organisationen är rikstäckande och uppbärstatligt stöd som . Av en rad olika skäl harinvandrarungdomarnas organisationer svårt att uppfylla kraven för statsbidrag -dels för att medlemsantalet är begränsat, dels för att invandrarna av justarbetsmarknadspolitiska skäl tvingats koncentrera sig till enbart vissalandsting och kommuner. Vpk anser att invandrarorganisationerna med tillräckligtstöd från det svenska samhället kan göra viktiga insatser för barn och ungdomari de egna grupperna. Förutsättningar finns för att driva verksamhet på ett sättsom inte bryter mot välbekanta normer och värderingar utan i stället stärkerinvandrarungdomarnas identitet och förankring i den egna kultur- ochspråkgruppen. Med det anförda vill jag yrka bifall tillreservation 3 om en ändring av reglerna. vet jag att den här frågan har varit uppe iinvandrarpolitiska kommittén. Jag skulle gärna vilja fråga utskottets talesman:Kan man -eftersom kommittén, såvitt jag inhämtat, helt stöder de här vpk-kraven- i en kommande budgetproposition förvänta sig att dessa regler ändras ienlighet med vad vi föreslår? Dessa egendomliga regler drabbar också andraorganisationer. Till dem hör , . hävdar att den organisationen uppfylleralla de krav som kan ställas för att bli statsbidragsberättigad somungdomsorganisation. Men regeringen avslår - trots att ett bifall i stort settinte skulle kosta någonting. Också för SFEF gäller att kommuner och landstinginte betalar ut bidrag, eftersom organisationen visserligen får statliga medelmen inte upptas i förteckningen över ungdomsorganisationer. Vi tycker, herr talman, att SFEF utför ett mycket viktigtoch positivt arbete på folkhögskolorna, och jag vill därför i likhet medföregående år yrka bifall till vår motion. Alltså bifall till reservation 4,vilket innebär bifall till motion 1236, yrkande 2! Slutligen, herr talman, frågan om periodiseringen.Omläggningen av utbetalningen av statsbidragen kommer att svårt drabbaungdomsorganisationerna, något som tas upp i flera motioner. sägerutskottet att man är medveten om dessa svårigheter och föreslår en vissuppmjukning av vad som skulle kunna kallas den generella regeln, men det ärinte tillräckligt enligt vår mening, och jag yrkar bifall till reservation 5. 114BERIT (): Ett demokratiskt samhälle behöver levande ochstarka folkrörelser. De är en förutsättning för folkets delaktighet isamhällsutvecklingen och fungerar som skolor i demokrati. Demokrati är svårtatt lära sig teoretiskt.Demokrati måste läras genom att tillämpas. Vi vet att barn och unga har stora resurser och en starkvilja att engagera sig. De vill gärna ta på sig uppgifter, känna sigbetydelsefulla och ta ansvar. Men det är svårt för dem att veta hur man kan blidelaktig i samhället. Här har barn- och ungdomsorganisationerna stor betydelse.De kan ge demokratisk träning, möjlighet till ansvar, uppgifter, ideologiskfostran och därmed en möjlighet för barn och ungdomar att påverka samhälletsutveckling. De kan också erbjuda social gemenskap, ge barn och ungdomar flervuxenkontakter och vara ett alternativ till det kommersiella fritids- ochkulturutbudet. Idrotts- och ungdomsorganisationerna svarar för de flestafritidsaktiviteterna för barn och ungdom. Det finns ca 1,1 miljonermedlemmar i åldern i de 66 statsbidragsberättigade barn- ochungdomsorganisationerna, och då är idrottsorganisationerna oräknade. Men verksamheten skall inte enbart räknas i antaletmedlemmar. Många föreningar genomför en rad aktiviteter som inte syns imedlemssiffror, t. ex. på det sociala området, insatser inom skolan och andramotsvarande aktiviteter som för många föreningar har fått ökad betydelse. Det här är resultat av beslut som fattats i , t.ex. om och om den nya socialtjänstlagen, beslut som utgår från att barn-och ungdomsorganisationerna och folkrörelserna har stor betydelse isamhällsarbetet. Man konstaterar att organisationslivet är en viktig resurs församhället och för människorna. Vi vet att uppväxtmiljön för barn och ungdomar inte ärhelt tillfredsställande. Det visar inte minst de undersökningar som statensungdomsråd har gjort om kommersialisrriens negafiva verkningar. är det så att arbetarbarn i förhållande fillbarn i socialgrupp 1 möter större svårighet att aktivt delta i kultur- ochfritidslivet. För att ändra på detta är det viktigt att det finns livaktigafolkrörelser, särskilt barn- och ungdomsorganisationer. Det är betecknande att i sin besparingsiverförsöker rusta ner samhällets stöd till föreningslivet. Deras förslag innebäratt statens insatser för barn och ungdom skulle dras ner med ca 100 milj. kr. Det är ett kortsiktigt tänkande. Det framgår inte minst avstatens ungdomsråds undersökningar. a. beskrivs där en skolklass med 24elever, av vilka hälften blivit missbrukare av något slag.Överslagsberäkningar visar att samhällets kostnader, lågt räknat, för dessatolv utslagna uppgår till över 18 miljoner. Att förhindra denna utslagning skulle innebära ensamhällsekonomisk vinst i det aktuella exemplet, även om man satsar 750 000 kr.på varje familj som har barn i skolklassen. Detta exempel visar att det inte ärett sparande som föreslår, utan en medveten omfördelning avresurser - till nackdel för barn och ungdom. Låt mig sedan gå över till att kommentera de reservationersom finns fogade till betänkandet. I reservation 1 återkommer med krav om enavveckling av . 1motionen framförs inga nya argument för en avveckling. Snarare är det så, attytterligare argument framkommit för ett bibehållande av statens ungdomsråd.1985 är FN:s världsungdomsår. har utsetts att leda, planera ochsamordna insatser under världsungdomsåret. Det är en viktig uppgift för att viskall få en så bra verksamhet som möjligt. Dessutom visar aktuellaundersökningar att statens ungdomsråds administration är relativt blygsam iförhållande till andra jämförbara myndigheter. Jag yrkar avslag på reservation1. Reservation 2 kräver sänkning av övre åldersgränsen från25 till . Det förslaget innebär att man försämrar möjligheten att bedrivagenerations-övergripande verksamhet. Dessutom visar undersökningar att det ärsvårt att få över ungdomar till vuxenorganisationerna, och detvore olyckligt att då sänka åldersgränsen. Det här gäller speciellt depolitiska ungdomsorganisationerna. Vi vet att man inte går över tillmoderpartiet förrän . Jag yrkar därför avslag på reservation 2. Reservation 3 tar upp frågan om stöd till åldersintegreradverksamhet och frågan om möjligheterna till kommunalt stöd till organisationersom inte är anslutna till riksorganisation. Med hänvisning till utskottetsskrivning yrkar jag avslag på reservation 3. I reservation 4 föreslås att godkänns för statsbidrag genom . Jag yrkar här ocksåavslag med hänvisning till rådande budgetläge. Reservation 5 tar upp den s. k. periodiseringen. Vi harfört långa diskussioner om detta i utskottet, eftersom det är en kompliceradfråga. Det är svårt att ge en rättvis kompensation. Organisationerna föreslåsfå kompensation för kostnadsfördyring och för förluster som förslaget omperiodisering innebär. Därutöver föreslår utskottet att ger regeringentill känna att utbetalningen av bidraget skall ske enligt periodiseringen med40% första gången och därefter , och slutligen . Jag yrkar avslag påreservation 5. I konsekvens med ayslagsyrkandet på reservation 2 följeratt jag yrkar avslag på reservation 6. Motion 2282 tar upp frågan om bidrag till studentförbund.Statens ungdomsråd håller f. n. på med en översyn av bidragsbestämmelserna. Jaganser att man bör avvakta med diskussion i denna fråga till dess attungdomsrådets underlag finns klart. Därför yrkar jag avslag på reservation 7. Reservation 8 tar upp det s. k. lokala aktivitetsstödetoch föreslår att statsbidraget skall avvecklas. Förslaget innebär attidrottsrörelsen förlorar närmare 70 milj. kr. för den lokalaungdomsverksamheten. Det är inte heller vidare sympatiskt att ställa kommunernainför det faktum att de i budgetarbetet inte kan kompenseras för bortfallet avstatsbidraget . Samma sak gäller för förslaget om avveckling avstatsbidraget till ferieverksamheten. Det finns inga argument som visar attdetta bidrag inte fyller sin funktion. Vi vet att barn-ochungdomsorganisationer når ca 100 000 barn med sin ferieverksamhet.