prot · G709117 · 1983-12-31 00:00:00 — har i sina budgetförslag i samband medbudgetpropositionen besparingar på åtskilliga miljarder, så om socialdemokraterna är beredda att återvända till den rätta tingens ordningoch diskutera den här frågan seriöst och återföra resurser till grundskolansvikarier skall vi nog få pengarna att räcka till. Anslagtill grundskolor, m. m. 126 () replik: Det är bra att det råder enighet om vikten av att slå vakt omsvenskämnet i . säger att varken vi ellermoderaterna har gett något nytt som bidrag till förstärkningen av ämnetsställning på schemat. Jag vill ändå stillsamt påpeka att jag tycker att det ärett tips att vi skulle kunna använda den tid som är avsatt för friaaktiviteter till att träna svenska, på samma sätt som vi har talat om - ochäven biträtt -förslaget om att införa dataundervisning . Närdet gäller fristående skolor är det riktigt att utskottsmajoriteten skriver attnytillkommande omständigheter självklart skall kunna föranleda ytterligarebeslut om statsbidrag. Men sedan avstyrker man motionerna på denna punkt. Dettycker jag är motsägelsefullt. Man skulle ha tillstyrkt motionerna och låtitdem leda tiU ett tillkännagivande till regeringen. Det skulle ha varitkonsekvent. 127 () replik: Det är utmärkt, , fortsätt att citera ur min artikel.Jag står för den. Detfinns naturligtvis ett samband mellan resurser och kvalitet. Vem har sagtnågonting annat? Det betyder inte att vi är befriade från de ekonomiskarealiteter under vilka vi arbetar. Vi har inte obegränsade resurser. Vad jagville betona var att den svenska skolan inte har små resurser, utan det är enganska resursstark skola. Jag tror att vi hävdar oss väl i praktiskt taget aUainternationella jämförelser. Men vi slår också vakt om dessa resurser ochförsöker till varje pris att värna skolsektorn mot ytterUgare besparingar. säger attmoderaterna inte underkänner läroplanen, men på 11Riksdagens protokoll 1983/84:116-117 Anslagtill grundskolor, /. alla de punkter jagräknade upp föreslår ni brott mot läroplanens centrala intentioner. biter sig envist fast vid tilläggsbidraget för vikariekostnaderna.Det är inte så hemskt imponerande när talar om resurserna.Totalt sett orkar han öka resurserna till med 45 miljoner - sett irelation till de 12 890 miljoner som vi diskuterar. Ochvarför bara 95,6 milj. kr. för att ersätta den våldsamma skada som LarzJohansson menar har drabbat skolan genom att vi har minskat tUläggsbidraget med161 milj. kr. - om man nu skall ägna sig åt sådana här kamerala diskussionersom jag uppfattade att älskar och är ganska duktig på? med att säga att ni kunde tänka er att göra många fler besparingar.Jag tror att det talades om miljardbelopp. Varför då bara anvisa 95,6 milj. kr.för det här ändamålet, som enligt är så utomordentligtangeläget? F.ö.: Undervisning byts inte ut mot tillsyn. Jag refererade förordningen. Detvore intressant att få höra definition på undervisning. Närdet gäller fristående skolor vill jag säga följande tiU . Vi anserhelt enkelt att vi inte behöver göra något påpekade för statsrådet ,eftersom vi är medvetna om att han arbetar enligt de riktlinjer som harangivits av . Anf.128 (vpk) replik: Fortsätt att citera ur min artikel,säger . Jag skall gärna läsa högt ur artikeln för GeorgAndersson , om han bara lovar att stå fast vid de värderingar somframfördes i artikeln. Ni skrev inte debattartikeln - jagförstår att den har gått ut centralt i A-pressen - utan det var . gjorde ni upp med och införde - elleråtminstone riskerade att införa -lärarlösa lektioner i , elleröverlät åt dessa ojämlika kommuner att besluta i denna fråga. 129 () replik; Undervisning, , är den verksamhet som leder fram tillläroplanens mål. Det är skolförfattningsutredningens definition. Om maninställer undervisning, därför att man inte har några lärare i skolan, eller omman skickar eleverna till fritidsgården, uppfyller man inte läroplanens mål.Detta är exempel på vad som har inträffat i verkligheten i vissa kommuner, därman har börjat tillämpa den här besparingen som egentligen skall gällaförst fr. o. m. höstterminen. Jagfick inte något besked från med anledning av den fråga som jagställde redan vid utskottsbehandlingen. Ni säger att det inte föreligger någothinder för kommunerna att sätta in vikarier också under de ifrågavarandedagarna. Men kommunerna vill ha besked om huruvida avsikten är den att de skallbetala med kommunala pengar, eller om betalning skall ske på något annat sätt.Jag ställde frågan till alla de tre partier som medverkade till beslutet.Folkpartiet har gett ett klart besked: detta är en besparing, kommunernaskall betala fullt ut. svarar i vanlig ordning inte på någrafrågor, när de ställs inför kravet på konkreta besked. Anf.130 TREDJE VICE TALMANNEN; Repliken gäller anförande. Anf.131 () repUk: Jag ber omursäkt. Socialdemokraterna,för sin del, har inte sagt någonting. Jag antar att tänker användaden replikmöjlighet som han har kvar till att ge besked om socialdemokraternasavsikt. Skall det här med kommunala pengar? Mängder av kommuner stårjust nu inför denna fråga. Det finns i ett otal kommuner motioner från olikahåU i vilka det föreslås att kommunerna skall anvisa extra pengar för att täckavikariekostnader i . Därför vore det bra om kunde geett besked om huruvida detta överensstämmer med socialdemokraternas uppfattningom hur den här frågan skall lösas. Vi har fått ett besked från ett avpartierna, och vi väntar på besked av . Anf.132 () replik: Jag konstaterar att jag inte fick något svar av på denfråga jag ställde till honom, och jag förstår honom faktiskt. Densocialdemokratiska skolideologin stämmer ju inte med de krav som elevernaställer på skolan. Man betraktar elever som kollektiv, inte som individer. Manvill anpassa eleverna till skolän, vilket ju misslyckas. Denmoderata skolideologin utgår ifrån att skolan skall anpassas tiU, eleverna ochatt alla elever har olika anlag och intressen som kan och bör utvecklas. DenmöjUgheten skall skolan ge alla elever. Imin förra replik glömde jag att kommentera synpunkter på svenskämnet.Jag skulle kunna läsa högt ur vår reservation där det klart framgår att vi harytterligare förslag utöver de förslag som finns i budgetpropositionen när detgäller att stärka svenskämnets ställning. Anf.133 () replik: I de kommuner där skolorna inte tiUämpar ordningen att sätta invikarier första och vid ordinarie lärares frånvaro, så sker det pågrundval av den proposition som den borgerliga regeringen lade fram med UllaTilländer som skolminister. Hon införde den ordningen att rektor inte varskyldig att sätta in vikarie . Det är den faktiskabakgrunden. Vad vi nu diskuterar är ju en minskning av resurserna tillgrundskolan med 161 milj. kr., av vilka är beredd att återföra95,6 milj. kr. Sedanfrågar hur kommunerna skall göra. Vad säger ,utbildningsutskottet och regeringen, undrar han. Men vill ju haett statsbidragssystem som är decentraliserat och schabloniserat samt där viinte skall gå ut med detaljanvisningar från centralt Anslagtill grundskolor, m. m. Vore det inte skälatt uppträda litet mer konsekvent? Det står ganska klart uttalat under vilkavillkor kommunerna har att arbeta. Vi utgår från att man i kommunerna löser dethär på det lokala planet. Den tilltron hyser vi faktiskt till skolstyrelserna,som handhar den här frågan. Jagantar att det var något slags slagord som senast läste upp, närhon påstod att socialdemokraterna betraktade eleverna som kollektiv och intesom individer. Socialdemokraterna slår vakt om läroplanen. Den som läser denupptäcker på sida efter sida att eleven står i centrum för den verksamhet somskolan skall bedriva. Jag önskar att fler ville uppträda till försvar förläroplanen och föra upp debatten till en mer ideologisk nivå. Låt oss ge denett lyft, så att vi kommer bort från decimalkommabråken kring enskilda siffrorom statsbidrag. Tredjevice talmannen anmälde att och anhållit att tillprotokollet få antecknat att de inte ägde rätt till ytterligare repliker. 134 (): I ekonomiskt kärva tider när besparingar och nedskärningar ärnödvändiga att göra är det viktigt att detta sker med omsorg och efternoggranna överväganden. Detta gäller inte minst på skolans område. Iproposition 100, som vi nu diskuterar, betonar statsrådet vikten avbaskunskaper och basfärdigheter. Det tycker vi är bra. måste gealla elever god grund att stå på så att de kan bygga vidare med utbildningeller arbete. Icenterns besparingsförslag har vi försökt att i möjligaste mån utgå frånelevernas situation. Målsättningen har varit att så långt möjligt se till attgrundskolans undervisning får den kvalitet som också statsrådet förordar ipropositionen. betänkande 1982/83:20 behandlades ett förslag frånregeringen beträffande den s. k. prao-verksamheten. Man skall friställa lärarnaunder elevernas prao-tid. Vi redovisade då i en motion att vi inte kundeacceptera detta. De skäl som vi åberopade är enligt vårt sätt att se likastarka . Det är tveksamt om den besparingseffekt som man förutsatteverkligen har uppnåtts - i varje fall kan den inte uppväga de negativaeffekterna. Vi anser därför att det är nödvändigt med en skyndsam utvärderingav hur denna verksamhet i praktiken har utfallit. Därmed yrkar jag bifall tillreservation 3. Statsbidragtill samlad skoldag utgår nu med 30 milj. kr. Endast aveleverna i omfattas av verksamheten. I reservation 6 yrkar vi attstatsbidraget i fortsättningen inte utgår till denna verksamhet utan i ställetöverförs till förstärkningsresursen. Förkommunerna utgör statsbidraget till samlad skoldag ett relativt litettillskott, förenat med mycketadministrativt arbete och långtgående planeringar.Det bör ankomma på kommunerna att själva bestämma i vilken omfattning och utformningdenna verksamhet skall förekomma. Jag yrkar därför bifall till reservation 6. Praktiskttaget all forskning och erfarenhet visar hur viktigt det är att invandrarbarnfår stöd i att utveckla sitt eget språk och sin egen kultur. Det ger ett bättreutgångsläge när det gäller att lära sig svenska, och det ger en trygghet och enegen identitet. Det är viktigt att de resurser som står tiU hemspråkensförfogande verkligen kommer dem till del som har det största behovet. Mot denbakgrunden föreslår vi en översyn för att få en precisering av reglerna förrätten till hemspråksundervisning. Undersenare tid har mycket diskuterats huruvida hemspråksklass är bästa formen avutbildning för invandrarbarn . Enligt vår meningskulle det vara mycket värdefullt med någon form av försöksverksamhet med engrundskoleenhet, där undervisningen bedrevs på ett invandrarspråk, lämpligendå på finska som är vårt största invandrarspråk. Syftet bör där vara att finnaformer för undervisningen som kan användas även inom invandrargrupperna igrundskolan. Jag yrkar därmed bifall till reservation 12. 1982 fastställde i stor enighet regler och villkor förstatsbidrag till s. k. fristående skolor. I årets budgetproposition frångårstatsrådet de av fastställda principerna genom att uttala att föreden inga ytterligare skolor kan räkna med att prövas. Det tycker viär mycket förvånande. Kriterierna är fastlagda. Regeringen har att väga deinkomna ansökningarna mot villkoren och bifalla eller avslå. Den utvärderingsom statsrådet har givit SÖ i uppdrag att göra kan rimUgtvis inte påverka deprinciper som har fastlagt. Vihar tagit upp det här i reservation 14.1 den föregående debatten har de härfrågorna också berörts, och jag tycker att det är litet märkligt när GeorgAndersson så självklart säger att detta inte hindrar att man kommer in medansökningar. Då har vi att ställa vad som står i propositionen mot vadutskottet anför. I propositionen säger sig statsrådet i avvaktan på utvärderingeninte räkna med att ytterligare skolor kan förklaras berättigade till bidrag.Utskottet förklarar i sin tur: "Självklart bör nytiUkommandeomständigheter kunna föranleda ytterligare beslut om statsbidrag utan hinder avatt utvärdering av verksamheten vid vissa andra skolor pågår." De häruttalandena stämmer väldigt illa med varandra. Har man sagt att det inte ärnågon idé att söka, för kommer inga nya bidrag att beviljas, har manju i och med det frångått principerna. säger utskottet att visst är detmöjligt. Är det utskottets skrivning eller propositionens som skall gälla idetta fall? Tolkar man det välvilligt är det naturligtvis utskottets, men detvore ju bra att få en förklaring. Jag yrkarbifall till reservation 14. Anslagtill grundskolor, m. m. 135 (): fattade beslut om nya statsbidragsregler för defristående skolorna på grundskolenivån. Vi moderater kritiserade beslutetframför allt med utgångspunkt i den nyttoprövningsprincip som Anslagtill grundskolor, m. m. de nya reglerna baseradespå. Fristående skolor skulle för att få stöd tvingas visa sin nytta, inte förstoch främst för eleverna utan för staten. En sådan ordning strider enligt vårmening mot all rim och reson, mot den respekt för elever och föräldrar somborde vara självklar, men dessutom mot andan i de internationella förpliktelserSverige ingått på detta område. I praktiken är det en mycket begränsad skaraelever vars föräldrar har pengar eller engagemang nog för att de skall kunna gåi en fristående skola. Nyttoprövningsprincipeninnebär att det är det allmännas nytta, inte individens nytta, som avgör om enfriskola skaU kunna leva. Den ger regeringen all makt att alldeles godtyckligtavgöra vilka skolor som skall få chansen att verka på ekonomiskt stabilavillkor. Den enda prövning som skett enligt de nya reglerna bekräftarhur orimligt resultatet kan bli; den blev både fördröjd och utdragen. Framförallt kristna skolor drabbades av regeringens onåd. Att regeringen -uppenbarligen i strid med beslut - bestämde att någon nyprövning inte skulle äga rum har gjort vissa skolors situationsärskilt svår och deras framtid än mer osäker. ordförande, , menar att bidragsbevilj-ningen vargenerös kan möjligtvis de skolor som fick bidrag uppleva det så, men jag troratt de hade upplevt det som än mer generöst och rättvist, om de hade fått ettmed den offentliga skolans någorlunda likvärdigt stöd. Och de skolor som intefick statsbidrag hade nog också upplevt det som mer generöst och mer rättvist,om de hade fått statsbidrag på basis av att de uppfyller de krav som skolpUkteninnebär. Med de krav ställer på ordet generös skulle man nästankunna framställa som givmild. Blanddem som inte fick statsbidrag finns skolor som inte särskilt mycket uppskattargenerositeten men som däremot uppfyller både regeringens krav och de generellakrav som vi moderater förespråkar. Somom inte de här nämnda förhållandena vore allvarliga nog, förefaller det dessutomsom om regeringens statsbidragsbeslut baserades på en oriktig föreställning omde små skolornas rätt till stöd. I underlag till regeringenges inte skolor med färre elever än 25 en reell chans, trots att denproposition som det tidigare nämnda riksdagsbeslutet baserades på uttryckligenanger att det inte finns fog för någon nedre gräns vid 25 elever. I SÖ:sstyrelse reserverade sig representant till förmån för stöd ocksåtill de små kristna skolorna Stefanskolan, Magdalenaskolan, Annaskolan ochKristinaskolan. Det är vår uppfattning att regeringen borde ha följtSÖ-reservationen. bör , genom att bifaUa reservation 14 i betänkande 18, gede skolor som hitintills inte funnit nåd hos regeringen en ny chans. När GeorgAndersson om statsrådet hävdar att det inte finns anledning att tro attvederbörande inte håller sig inom de riktlinjer som ställt upp villjag påminna om att det dröjde rätt länge innan det blev klart om det över huvudtaget skulle bli någon prövning föregående år. Det bör vara en självklarhet attprövning skall ske . Att det är fritt fram att sända in ansökan är intesärskilt generöst. Med de rådande rutinerna vid postverket är detfritt fram för var och en att skicka in ansökningar. Dét- viktiga är att detsker en prövning . Riksdagenbör dessutom så snabbt det sig göra låter besluta om mer generellt verkandestatsbidragsregler för de fristående skolorna. Utgångspunkten för dessa skallvara att skolor som efterfrågas av elever och lärare också skall få statligtstöd. Konfessionella skolor skall kunna få bidrag, liksom skolor med alternativpedagogik. Det är bara på så sätt som alla barn oavsett familjeekonomikan ges möjUghet att välja skola. Det är endast med generella regler som den typ av snålhet och godtyckesom prövningen av de fristående skolorna på grundskolenivå givit provpå kan undvikas. Samma princip tillämpad på gymnasienivå skulle dessutom utandiskussion säkerställa fortsatta statsbidrag tUl de skolor i ochStockholm vilkas existens regeringen nu hotar i en proposition som riksdagensnart skall ta ställning till. Genom sin hållning till fristående skolor förvägrar socialdemokraternamajoriteten av elever och föräldrar rätten och möjligheten att väljaskola. Det blir i stället ett privilegium. Man förunnar detta det fåtal som gåri en skola som av regeringen är godkänd för statsbidrag eller det fåtal eleversom är så privilegierade att de har föräldrar som har råd att betalaterminsavgifter ovanpå skatten. Genom denna hållning visar socialdemokraternaatt man förvägrar människor rätten och friheten att välja skola. Genom sinovilja att stimulera fristående skolor hejdar socialdemokraterna utvecklingenav skolväsendet. Regeringens Unje, liksom socialdemokraternas i ,innebär ju att enbart de idéer och den pedagogik som regeringen anser varavärda att satsa på och som man anser vara tillräckligt olika utan att varaalltför olika får en chans att prövas. Vad engagerade lärare, elever ochföräldrar tror på ute i landet bryr man sig inte om. Därför vill man lägga nerfristående gymnasieskolor. Därför vill man inte ge vissa skolor på kristengrund statsbidrag. Och därför vill man inte ge andra pedagogiker en fullvärdigchans annat än som enstaka försöksprojekt . I praktiken är det inte skolorna som skall prövas. I stället är detelevernas, föräldrarnas och lärarnas val som skall prövas. För det mestaunderkänns det. Därmed visar regeringen en bristande tolerans mot andramänniskors värderingar, engagemang och idéer. Mot denna bakgrund yrkarjag bifall till reservation 14. Anslagtill grundskolor, m. m. 136 ALEXANDERCHRISOPOULOS (vpk): kommunisterna har vid ett flertal tillfällen försökt attfästa kammarens uppmärksamhet på invandrarbarnens situation i skolan och isamhället i övrigt. Vi har tidigare talat om att invandrarbarnen riskerarallvarliga störningar i språkutvecklingen, psykisk instabilitet och kluvenidentitetsutveckling. De riskerar att få sämre utgångsläge för utbildning, att fåärva sina föräldrars låga socio-ekonomiska ställning, och de riskerar attdrabbas av arbetslöshet i långt större utsträckning än andra. Vi har talat omatt den utslagning som invandrarbarnen drabbas av och som börjar redan iförskoleåldern försiggår med ökad intensitet. Viär övertygade om att om dessa förhållanden tillåts fortsätta, kommer det att fåmycket allvarliga följder inte bara för de drabbade invandrarbarnen, utanockså för den fortsatta samhällsutvecklingen. Dettycks vara oerhört svårt att sprida insikten om att invandrarbarnen är Ukaberoende av sitt språk som de svenska barnen och att språket, modersmålet, ären förutsättning för invandrarbarnens identitetsutveckling. Denna identitetbestår av medvetenheten om att höra samman med andra människor, att se sinalivserfarenheter inramade av och ingående i en kollektiv historia, insikten omatt ens Uv har sammanhang med sådant som har hänt tidigare, att man är bärareav en grupps språk och kultur och har kunskaper om gruppens villkor och attjust de villkor som gäller för gruppen och utgör ramarna för gruppens situationi samhället och gruppens framtida utveckling också bestämmer ens egnapersonliga utvecklingsmöjligheter. På den medvetenheten grundar sigsjälvtilliten, känslan av egenvärde, lusten att pröva den egna förmågan, sombärare av gruppens samlade kunskaper och erfarenheter, att föra vidare,utveckla och förbättra dessa, styrkt av den samlade kraft som gruppen har.Medvetenheten består också i vetskapen om att en del av de egna problemen ochsvårigheterna inte är personliga utan härstammar ur de villkor som hela gruppenlever under. Attde borgerliga regeringarna inte kunnat inse modersmålets betydelse förinvandrarbarnen, dess samband med gruppidentiteten och dess klassmässigaaspekter är i och för sig inte förvånande. Det är snarare en logisk följd avden ideologiska grundinställning som borgerligheten har och som återspeglas iden skolpolitik de allmänt bedriver. Det är en politik som syftar till attutplåna barnens gruppkänsla och klasstillhörighet, omvandla barnen tillenskilda individer utan samband med de reella klassförhållandena i dagenssamhälle och omvandla de klassorättvisor som återspeglas i barnens situation iskolan till individuella problem. Följdriktigt föreslår exempelvis moderatasamUngspartiet i sin reservation en minskning av anslaget till modersmålsundervisningmed 85 milj. kr., som ett ytterUgare bevis för ointresse och bristandeengagemang vad gäller invandrarbarnens situation. Mendet är förvånande att man nödgas konstatera, att socialdemokraterna sluter uppbakom delar av de borgerliga partiernas politik på detta område och därmedmedverkar tiU den alarmerande situation invandrarbarnen befinner sig i . Ingen ifrågasätter modersmålsundervisningen för de svenska barnen. Allaär medvetna om dess avgörande betydelse. Det är en självklarhet attsvenskundervisningen skall vara obligatorisk för svenska barn. Inga avsteg fråndetta kan tillåtas, eftersom det skuUe uppfattas som ett grovt åsidosättande avbarnets intressen och rättigheter. Men det tycks vara oerhört svårt att spridainsikt om att samma förhållande gäller för invandrarbarnen. Detman gör genom att år avslå vpk:s krav att utvidgamodersmåls-undervisningen och göra den obligatorisk för invandrarbarnen är attförneka dessa barns rätt tiU en skolgång som fyller deras behov avundervisning. Som argument för att tiUbakavisaalla krav på en obligatorisk modersmåls- undervisning har tidigareanförts att den kommer i strid med valfrihetsmålet. Man säger attvalfrihetsmålet innebär valfrihet för språkliga minoriteter att själva välja ivilken grad de vill behålla och utveckla sin ursprungliga kulturella identitet,inkl. Tilldetta vill vpk anföra, att det för den verkliga valfriheten måste finnas vissaobjektiva förutsättningar för den enskildes fria val. Valfriheten blir endemokratisk rättighet bara under förutsättning av att det finns verkligamöjUgheter att välja mellan olika alternativ. Friheten för invandrarbarnen attvälja i vilken utsträckning de vill behålla och utveckla sin ursprungligakulturella identitet blir reell bara med den nödvändiga förutsättning somligger i att ha ett utvecklat modersmål. Förvägrasman rätten till sitt språk, förvägras man också möjligheten att välja. Denvalfrihet, man här talar om blir till ett tvång, som för in invandrarbarnen iförhållanden, som vi redan har berört och vars yttersta konsekvens är socialutslagning. Därför hävdar vpk att modersmålsundervisningen skall görasobligatorisk för invandrareleverna. Undervisningen skall bedrivas i enspråkigaklasser så långt detta är möjligt. Där detta inte är möjligt på grund avbristande elevunderlag skall invandrarelever garanteras minst fem timmarsmodersmålsundervisning . Dessutom bör begreppet hemspråk bytas ut motmodersmål. Målsättningenbör vara den aktiva tvåspråkigheten, och svenskundervisningens omfattning i deenspråkiga klasserna bör anpassas därefter. Med dettayrkar jag bifall till reservation nr 13. Anslagtill grundskolor, m. m. 137 (): och jag har i denna debatt delat upp utskottetsbetänkande mellan oss. har tidigare haft en mycket skarpprincipiell vidräkning med den moderata skolpolitiken, så för min del är det nulätt att inskränka mig till att i korthet kommentera de reservationer som ännuinte har berörts från utskottsmajoritetens sida. Jagskall först ta upp de diskussioner som förs omkring den s. k. prao-besparingen,dvs. den besparing inom den praktiska arbetslivsorienteringen som riksdagengenomförde .