prot · G70951 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:51 Förlängningav uppdrag som ersättare för riksdagsledamot FörhandUngarnaleddes till en början av förste vice talmannen. 1 § Justerades protokollet för den 9 innevarande månad. 2 § Förlängning av uppdrag som ersättare för riksdagsledamot Anf.1 FÖRSTE VICE TALMANNEN: KarinAhrland har beviljats ledighet från riksdagsarbetet t. o. m. den 20 december1983. Andres Kiing har kallats att under ledighet fullgörahennes uppdrag som riksdagsledamot. Ledighetenvar avsedd att gälla fram till juluppehållet. Med hänsyn fill attkammarsammanträde utsatts till har jag beslutat attmed beviljande av ytterligare en dags ledighet för förlängaförordnandet för Andres Kiing att gälla t. o. m. . 3 § Föredrogs och hänvisades Propositionerna1983/84:83 fill lagutskottet /84:86 fill utbildningsutskottet 4 § Föredrogs och hänvisades Mofionerna 1983/84:275-278 tillsocialförsäkringsutskottet /84:279-286 till jordbruksutskottet 5 §Föredrogs men bordlades åter betänkande 1983/84:20 6 §Verksamhet med ungdomslag m. m. 19december 1983 Föredrogs arbetsmarknadsutskottetsbetänkande /84:12 om verksam- het med ungdomslag m. m. 1983/84:26 delvis och 1983/84:46) (förnyadbehandling). Verksamhetmed ungdomslag m. m. Utskottets hemställan om att betänkandet skulle avgörasefter endast en bordläggning bifölls av kammaren. 2 (): står nu i begrepp att anta ettförslag till extraordinära åtgärder för att ge en extra hjälpande hand åt deungdomar som på grund av arbetslöshet riskeraratt råka in i svåra sociala problem. Förslaget till beslut är en kompromiss ochdärmed behäftat med kompromissens alla betänkligheter. En kompromiss ärnämligen aldrig en seger för någon part som har kompromissat och skall därföraldrig heller framställas som en sådan. Det förslag som ligger påriksdagens bord är dock bättre och mer verklighetsförankrat på nästan samtligapunkter jämfört med det förslag som avvisade så sent som för en veckasedan. Från moderata samlingspartiets sida avvisade viregeringens förslag utifrån följande utgångspunkter: Tvånget för kommunerna att upprättaungdomsplatser med endast landsfing och stat som alternativ. Förslagets omfattning utan klaradefinitioner om på vilket stadium av arbetslöshet ungdomarna skulle placeras iungdomslag. De avtalsenliga lönerna förverksamheten i ungdomslagen. Den begränsade kretsen avarbetsgivare som skulle ha möjlighet att ta in ungdomar iungdomslagsverksamhet. Arbetsdagens längd med enbegränsning . Den förhandlingsprodukt som skall behandlas innehållerförändringar på samtliga dessa punkter och närmar sig på både kort och långsikt det system med samhällstjänst som vi moderater presenterade i vår motionmed anledning av propositionen om ungdomslagen. Tvånget för kommunerna kvarstårkortsiktigt, men placeringsrhöjlighe-terna har vidgats, först och främst fillden privata sektorn men också till att omfatta kommunala ochlandstingskommunala bolag. Detta minskar risken för att de ungdomar somplaceras i ungdomslag blir sysselsatta med rena terapiarbeten i offentlig regi. Uppgörelsen begränsar ungdomslagensomfattning genom att det klart sägs att placering i ungdomslag skall vara ensista utväg att ge ungdomarna sysselsättning. Ungdomarnas egna ansträngningaratt skaffa jobb markeras klart som en förutsättning. Den totala tiden förarbete och utbildning skall enligt uppgörelsen utsträckas utöver . Verksamheten skall läggas upp så, att dagen för de ungdomar som berörs, så nära som möjligt svarar motnormala arbetstider. För utbildningstiden erhåller ungdomarna inte lön ellermotsvarande ersättning. Kommunerna får däremot genom detta förslag möjlighetatt stimulera de ungdomar som genomgår utbildning med ett bidrag på . Slutresultatet när systemet är fullt utbyggt blir således i de allraflesta fall att den maximala ersättningen till ungdomar som arbetar fyra timmaroch genomgår utbildning är . Utslaget på åtta timmarblir det en ersättning på . gör också ett starkt uttalande om att det måstekomma till stånd kollektivavtal på hela arbetsmarknaden om villkoren för attanställa ungdomar. Uttalandet rör helt klart frågor som löner,trygghetslagsfiftning etc. Kretsen avarbetsgivare vidgas till att också gälla privata företag och kommunala bolag. MöjHgheten attutsträcka arbetstiden utöver vidgas för de arbetsgivare som tar inungdomar ur ungdomslag. Lagtexten skall jämkas, så att arbetstiden kan förlängasutöver redan från för ungdomar som har särskiltdjupgående sociala problem. beställer också förslag från regeringen, attframläggas senast , som skall innebära en förlängning avarbetstiden generellt sett och också ytterligare öka möjligheterna att placeraungdomar i privata företag. Betänkandet, som när beslutet har fattats stöttas av 95 %av , innehåller också ett utomordenfiigt långtgående uttalande om enutbyggnad av den gymnasiala lärlingsutbildningen redan från ,utöver de 2 000 platser som fattade beslut om. Tyvärr kaninte arbetsmarknadsutskottet förelägga ett konkret förslag, eftersomutarbetandet av ett sådant inte ligger inom vårt kompetensområde -det ärförbehållet utbildningsutskottet. Men det mycket klara ställningstagandet frånriksdagens sida omöjliggör för regeringen att negligera kravet på utbyggnad avlärlingsutbildningen redan i vår. Vi kommer att följa regeringens agerande idenna fråga med utomordentligt stor uppmärksamhet. Til syvende og sidst är detregeringens politiska moral som blir avgörande för resultatet. Resultatet iantalet extra lärlingsplatser blir också en värdemätare på trovärdigheten iuppgörelser med socialdemokraterna. Jag är, fru talman, övertygad om att mångasocialdemokrater, i och utanför , välkomnar denna del av uppgörelsen.Det vet vi moderater av erfarenhet från vårt långa och mödosamma arbete medlärlingsfrågorna. Ungdomslagen är en främmande fågel i svenskarbetsmarknadspolitik. Det är en tvångslag - och därmed förhoppningsvis ettkort mellanspel. Karaktären av tvång har enligt vår uppfattning gjort det extravikfigt att om möjligt påverka innehållet. Sä har skett, och dagens förslagär på väsenfliga punkter betydligt bättre än ursprungsförslaget. Men ingenskall sväva i tvivelsmål om att ungdomslagen inte löser arbetsmarknadsproblemenför våra ungdomar. För detta behövs helt andra insatser, där hindren Verksamhet med ungdomslag m. m, Verksamhet med ungdomslag m. m. förungdomarnas inträde på arbetsmarknaden monteras ned steg för steg. Riksdagensuttalande, riktat till arbetsmarknadens parter, är ett värdefullt instrument idessa ansträngningar. Regeringen måste, med detta uttalande i ryggen, snabbtsamla parterna till överiäggningar för att hjälpa fram ett realisfiskt avtal. Jag yrkar bifall fill utskottets hemställan iallt utom finansieringen, där de borgerliga partierna gjort en annan bedömningän socialdemokraterna. Jag yrkar därför bifall till den borgerligareservationen angående finansieringen av ungdomslagen. 3 (): Alla de som liksom anser att allaarbeten är meningsfullare än arbetslöshet och bidrag har anledning att kännasig nöjda med att en närapå enig riksdag nu ställer sig bakom en ungdomslag somskall garantera alla 18-19-åringar en viss arbetslivserfarenhet. Den kompromisssom skall besluta om består av en kortsiktig och en långsiktig del. I det korta perspektivet har utskottet förlängtarbetstiden, vidgat kretsen av arbetsgivare, låtit förståndshandikappade iåldrarna omfattas av rättigheterna, uttalat sig positivt omytterligare lärlingsutbildning samt förbättrat möjligheterna att "startaeget". Jag vill emellertid ägna huvuddelen av mitt anförande åtdet utvärderingsarbete och det förslag som utskottet begär av regeringen allrasenast i budgetpropositionen 1985. För det första får regeringen i uppdrag att ge förslag omåtgärder för att ett samlat ansvar för hela ungdomsgruppen skallkunna tas. För det andra anser utskottet att det är mycket viktigtatt kollektivavtal för arbetslivspraktik i ungdomslag kommer fill stånd överhela arbetsmarknaden. Staten och de båda kommunförbunden blir inledningsvis destora arbetsgivarorganisationerna. Den vidgning av kretsen av arbetsgivare somutskottet särskilt pekar på leder förhoppningsvis till att de privataarbetsgivarorganisationerna också kommer med. förutsätter att ettspeciellt kollektivavtal för arbetslivserfarenhet i ungdomslag kommer tillstånd över hela arbetsmarknaden och att frågan löses i de nu påbörjadeförhandlingarna. Ett riksdagsuttalande från av borde fågenomslag hos såväl arbetsgivar- som arbetstagarorganisationer. Regeringen, somhar hand om huvuddelen av pengarna i denna fråga, bör visa färg. För det tredje anser utskottet att det är angeläget att desamlade aktiviteterna leder fill att ungdomarna får en dagsrytm som är anpassadtill arbetslivets villkor. Utskottet talar om fördelar för den unge. Fördelarnaför arbetsgivarna torde också vara självklara. Med normal dagsrytm kan inteannat menas än att det normala skall vara åtta timmars arbetsdag. Sedan är det enunderordnad fråga hur man lokalt vill fördela mellan arbete och utbildning -men självklart skall dagens huvuddel bestå av arbete. För detfjärde noterar utskottet att av 100 ungdomar som genomgått lärlingsutbildning har 96 fått fast arbete i företagen ochatt också de övriga har fått anställning. Det finns massor av smala men viktigayrkesområden där det inte finns underlag för gymnasieklasser. Det finnsdessutom många ungdomar som snabbt vill ut i en mer praktisk verksamhet.Arbetsmarknadsutskottet konstaterar därför kort att från de synpunkterutskottet har att företräda är det önskvärt att en ytterligare utbyggnad avlärlingsplatser kommer till stånd. För det femte hoppas på att regeringen underutvärderingstiden ordentligt analyserar hur samhället skall underlätta för ochuppmuntra unga att såväl förbereda sig för egenföretagande som att starta egnaföretag. Vi anser nämligen att ett av de viktigaste sätten att klara1980-talets problem är att få fram nya småföretagare. För det sjätte förutsätter vi att kommanderegeringsförslag skall vara utformat på ett sådant sätt att ungdomarna utanbyråkratiska hinder bättre skall kunna välja mellan offentliga och privataarbetsgivare, alltefter hur de tänker sig sin framtid. För det sjunde måste ett omfattande arbete läggas ner påatt vi får "en byråkratisk frizon" när det gäller ungdomarnas inträdepå arbetsmarknaden. kan i detta läge inte göra annat än förutsätta attregeringen gör sitt yttersta för att förelägga ett nytt förslag, däralla erbjuds arbete, praktik eller utbildning och inte bidrag. Viförutsätter också att arbetstiden normalt blir och att det äntligenkommer att träffas ett ungdomsavtal över hela arbetsmarknaden samt attungdomarna friare kan välja mellan offentlig och privat arbetsgivare.Regeringen har, genom att av ställer sig bakom den inriktningjag här berört, fått det stöd som behövs för ett kraftfullt agerande. Det somåterstår att se är om regeringen har styrkan och förmågan att leva upp tillbeslutet. Att utrota arbetslösheten bland ungdomar i dekänsligaste åren är en god. investering för framtiden och en bas för enfortsatt välståndsutveckling. Jag ber att få yrka bifall till utskottetshemställan med undantag av finansieringen, där jag yrkar bifall tillreservation nr. Verksamhet med ungdomslag m. m. 4 (): satte stopp förregeringens förslag till en ny ungdomslag. enades om återremiss fillutskottet. Från sida har vi deklarerat, både i debatten och i vårtalternafivförslag, att vi ansåg att propositionen var både oklar och svår.Dessutom var den på flera punkter principiellt felaktig. Jag anser att uppgörelsen mellan socialdemokraterna,, och är ett samlat grepp för arbetslös ungdom.Den är ett uttryck för en ansvarskänsla som har för dem som saknarjobb eller har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Utgången är också ennyttig påminnelse för regeringen att den i högre grad måste ta hänsyn tillriksdagen därför att regeringen saknar egen majoritet i parlamentet. När vi satte oss ner för att förhandla, till att börja medsocialdemokraterna och mittenpartierna, sedermera också , var vialla besjälade av Verksamhet med ungdomslagm. densjälvklara strävan att åstadkomma ett bra förslag för de ungdomar som har detbekymmersamt. Det visade sig möjligt att utifrån de olika förslagen imotionerna och i propositionen förenas i ett konstruktivt arbete, som harutmynnat i ett gott utskottsbetänkande. Det går ofta att klara, om den godaviljan finns - och den fanns. Från sida är vi glada för det samladeresultatet i betänkandet. Men de klara förbättringarna och förändringarna ienskildheterna är så markanta att de är värda att nämna. Låt mig peka på några. Anvisning av ungdomar kan nu också ske till den enskildaarbetsmarknaden. Lärlingsutbildningenskall öka redan innevarande år. Arbetstiden kommer att förlängas utöver de per dag med siktet inställt på normalarbetstid. Riksdagenuttalar att ett särskilt ungdomsavtal bör förhandlas fram. Utvidgatstöd för ungdomar som startar eget. Regeringen anmodas att förriksdagen redovisa en utvärdering. Kompletterandeförslag är beställt till budgetpropositionen . upprepar sitt uttalande från i årom smidighet vid handläggning och anvisning. Förståndshadikappade upp till skall omfattas av dennya ungdomslagen. Hela verksamheten skall enligt utskottstexten fungera somen sluss till den reguljära arbetsmarknaden. De här uppräknade inslagen anser vi från varamycket väsentliga, och vi är till freds med den utformning som betänkandet harfått. Vi tror att de klara förbättringar som utskottet - med undantag avvpk-representanterna - ställer sig bakom innebär goda möjligheter attåstadkomma det som hela förslaget handlar om, nämligen att hjälpa ungdomar somhar särskilda svårigheter att få fäste på arbetsmarknaden. Den ungdomssluss somvi nu presenterar är ett användbart verktyg att leva upp till den ambitionen. 5LARS-OVE (vpk): Vpk har på väsentliga punkter kritiseratregeringens förslag till ungdomslag. Vi säger att arbete i ungdomslag skallsyfta framåt mot fast anställning, vilket inte är innebörden i regeringensförslag; utan det innebär mer eller mindre förvaring av ungdomar som är 18-19år och som inte har kunnat få arbete, beredskapsarbete eller utbildning. Det är fel att erbjuda majoriteten av dessa ungdomardeltidsarbete på fyra fimmar per dag. Regeringens förslag innebär ocksålångtgående tvångsåtgärder och ett konsekvent förnekande av ungdomarnas rätttill medinflytande på ungdomslagsplatserna och val av inriktning. Vår krifik av det förslag som har lagts fram är ungefärdensamma som när det gäller regeringens proposition. Däremot kan vi konstateraatt utskottet och socialdemokraterna i de förhandlingar som har föregått detta betänkande erkänt de problem vi pekat på, men någraåtgärder att förbättra ungdomslagens utgångspunkter finns inte. Vi kankonstatera att regeringens ekonomiska politik på två sätt är direkt fientligtill ungdomar som är arbetslösa. Dels förs nu en ekonomisk politik som inteskapar några fler fasta jobb i den offentliga sektorn, dels prioriteras ensänkning av budgetunderskottet så högt att inte ens 270 milj. kr. kunde satsaspå ungdomarna i ungdomslag, trots att vi från vpk uttryckligen uttalade att viskulle medverka fill att en finansiering kom till stånd. Den socialdemokratiskalåsningen var alltså total, och därför kunde vi från vpk inte skriva under dethär utskottsbetänkandet som föreligger. När socialdemokraterna nu gjort uppmed de borgerliga parfierna finns det också en viss logik däri. somuppgörelsen mellan dessa partier blev ett faktum diskuterades nämligen här iriksdagen huruvida skulle anslå de s. k. stulna 5 miljarderna tillkommunerna, en satsning som skulle kunna ge upp till 35 000 fasta jobb. Dettaavvisades av de borgerliga och socialdemokraterna gemensamt. Därmed kommerarbete i ungdomslag att än mer få karaktären av förvaring i avvaktan på attarbetslösheten inträder för dem , om de inte får en "äldreungdomslag" för dem som är . Det nu föreliggande aktstycket frånarbetsmarknadsutskottet, som regeringspartiet och de borgerliga står bakom, hari stort sett samma huvuddrag som regeringens förslag. Det är alltså endastsmärre justeringar som åstadkommits i uppgörelsen. Trots det kan vi från vpknotera vissa medgivanden i utskottsbetänkandet. För det första har avstängningstiden för ungdomar somskiljs från arbete i ungdomslag sänkts från maximala till sjuveckor; detta står i lagtexten. För det andra skrivs i betänkandet att ett samråd mellanden unge och arbetsförmedlingen skall föregå placering i ungdomslag ellererbjudande om arbete på den öppna marknaden. Att detta slås fast är naturiigtvispositivt, men den reflexion som måste göras är huruvida arbetsförmedlingen kanerbjuda annat arbete än vad kommunen och de övriga arbetsgivarna har att kommamed. Resultatet blir trots samråd en förvaring av ungdomar. Dessutom har inteungdomarna något direkt inflytande på jobben, t. ex. inom kommunen. Det tredje som kan ses som ett medgivande att vpk har rättär den utvärdering av verksamheten med ungdomslag som skall påbörjas hösten1984 och där arbetstiden är en huvudfråga. Denna utvärdering kan, såvitt jagförstår, bara komma till en slutsats, nämligen att ungdomar i ungdomslag skallfå full arbetstid. Vid utvärderingen skall hänsyn tas till statsfinansiella,samhällsekonomiska och sociala effekter. Åtgärderna skall även vägas mot debehov som finns hos andra grupper av arbetssökande. De förväntningar som finnsi dag kan därför tonas ner, eftersom regeringens ekonomiska politik inte iförsta hand prioriterar arbetslöshetsbekämpande åtgärder. Helt avgörande är naturligtvis huruvida ungdomarna självakan utveckla en rörelse, så att de kan påverka de styrande inom regeringen. Verksamhet med ungdomslag m. in. Verksamhet med ungdomslag m. m. för sindel självfallet att medverka i en sådan rörelse. De socialdemokratiska eftergifterna gentemot de borgerligaär i huvudsak två: kretsen av arbetsgivare utvidgas till den privata sektornoch lärlingsutbildningen utökas. Den första eftergiften innebär naturligtvis ytterligaremöjligheter för den privata sektorn att åtnjuta statliga subventioner förarbetskraften. Redan tidigare är ju arbetsmarknadspolitiken mycket kraftigtinriktad mot den privata sektorn. Det senaste, rekryteringsstödet, måste sessom en direkt lönesubvention utan bestämda motprestationer från arbetsgivarna.Eftergiften från socialdemokraterna kan naturligtvis beklagas, men den innebäregentligen ingen avgörande förändring mot vad som i övrigt gäller i fråga om dearbetsmarknadspolifiska åtgärderna. Den andra eftergiften, att får sitt älskadelärlingssystem mer accepterat, är naturligtvis ett minus jämfört med tidigare.Det rör sig om lärlingsutbildning, och förhoppningsvis kommer det att stannavid den skrivning som är framlagd. Sammanfattningsvis är nyheterna i dettaarbetsmarknadsutskottets betänkande i vad avser kommunala bolag och attförståndshandikappade under också kommer att omfattas av ungdomslagen avmarginell betydelse för hur lagen kommer att fungera. Vpk:s grundkritikkvarstår: risken för förvaring av ungdomar är uppenbar. Förslagettill ungdomslag är egentligen en panikåtgärd. Det bör också påpekas att detinte heller fick gehör hos de ungdomar som med pompa och ståt fick komma tillHarpsund och diskutera ungdomsarbetslösheten med regeringen. Regeringens tankegångar har också ett stort mått avmoralism. Ungdomarna skall in i samhällets förvaring - och även i privatförvaring -oavsett om det är meningsfullt eller inte. Jag skall inte bestrida att det finns behov av ett visstmått av krav. Men om kraven omvandlas till morahska ståndpunkter, då anser vifrån vpk att det är ett reaktionärt synsätt som ligger i botten. Det är skäl att påminna om att det inte är ungdomens felatt vi har arbetslöshet. Däremot befinner sig det kapitalistiska systemet i enuppenbar krissituation, och kan inte på något som helst sätt klara arbete åtalla - inte ens arbete åt nästan alla. Detta anser vi från vpk attsocialdemokraterna måste dra lärdom av. Krav kan ställas på alla samhällsmedborgare att de skallmedverka i en samhällsnyttig arbetsinsats. De kraven är naturliga och kanförankras. Därför är den övergripande uppgiften för arbetarrörelsen att satsapå att nya jobb skapas. Det kan ske genom att industriinvesteringarna görs iSverige och i utsatta regioner. Det krävs en kraftig utbyggnad av denoffentliga sektorn, av vård, omsorg och service. Dessutom krävs en politik somsnarast anpassar arbetstiden till framtidens behov, dvs. sex timmars arbetsdag- inte en arbetsdelning för ungdomar utan någon som helstlönekompensation. Vpk har i överläggningarna med socialdemokraterna velatmedverka till att sjösätta en lag om arbete i ungdomslag, som kunnat utvecklastill att bh ett trappstegför ungdomarna till fast anställning. I överläggningarna erkändesocialdemokraterna en del brister, inte minst tvånget. Men när vi kom tillarbetstiden var socialdemokraterna helt omedgörliga. Vi har stått fast vid attungdomslagen skall ha heltid och att den heltiden även kan omfatta utbildning. Vi har lagt långtgående kompromissförslag, som skullekosta 270 miljoner mer än regeringens förslag. Vi har också, som sagt, varit medvetnaom svårigheterna dels med igångkörningen, dels med kostnaderna. Vi har sagt attheltiden kunde komma till . Vpk är även, som jag sade fidigare,positivt inställd till att medverka till finansieringen. Men våra förslag haravvisats. Det som varit avgörande för vpk är arbetstiden. Vad som krävs är att hela arbetarrörelsen tar etthelhetsgrepp på ungdomsarbetslösheten, dvs. arbetslösheten bland ungdomar under25 år. I den s. k. Örebromodellen läggs alla bidrag tillarbetslöshetsutbildning och sociala kostnader i en pott, och arbete ochutbildning skapas i positiva former. Inte minst viktigt är att ungdomarnasjälva har ett direkt inflytande över verksamheten. Sådana former för attmotverka arbetslösheten gömmer inte undan och passiverar ungdomen, utan de tarfram ungdomens egen kraft och kunnande, vilket gör att ungdomarna kommer attställa krav på fortsatt meningsfullt arbete. En ungdomslag enligt vpk:s modellär förenlig med Örebromodellen. Jag vill även kommentera beställningen av kollektivavtalför arbetslivspraktik i ungdomslag. Denna beställning kan innehålla ochinnehåller väl en smygväg till lägre ungdomslöner. Så får det inte bli. Däremotkan det bli ett avtal om innehållet i ungdomslagsverksamheten. Det finnsemellertid ett problem, och det är att ungdomarna själva, efter vad jag kan se,inte kommer att bli med i en sådan förhandlingsomgång. De ungdomar som berörshar redan försatts i en C-lagsposifion på arbetsmarknaden och tyvärr även ifackföreningen - om de nu är med i fackföreningen. De skall ha kortarearbetstid, de får inte längre något arbetslöshetsunderstöd, och de får helleringen egen ekonomisk bas i livet. Inrättandet av detta arbetsmarknadens C-lag är en av desaker som gör att ungdomslagen kommer att skapa nya stora problem. Stämpeln somarbetslös och värdelös ersätts med deltagande i ungdomslag, där det skapas enny mindervärdighetskänsla på grund av att man inte har fullt värde iarbetslivet. Denna start i arbetslivet kan bli katastrofal. Därmedkommer upplevelserna att bli att allt är värdelöst. Kanske skolgången intevarit så positiv. Sedan kommer arbetslösheten och därefter arbete i form avförvaring. Och dessutom; Det mest troliga är att det för denna ungdomskategori inteblir något fast jobb efter . Då kan alla upplevelser bli negativaför dessa ungdomar. Passivisering blir följden, och kraven på att få någorlundafasta och meningsfulla arbeten kommer att avta. Vad som kan konstateras äratt socialdemokraterna och de borgerliga gömmer undan de unga i ungdomslag. Uppgörelsen mellan socialdemokraterna och de borgerligapartierna visar att det inte skiljer så värst mycket i den grundläggandeinställningen till Verksamhet med ungdomslag m. m. Verksamhet med ungdomslag m. rn. ,vilken vittnade om här , glöms bort eller inordnas när mansluter upp kring principen om regeringens ungdomslag.