prot · G70944 · 1983-12-31 00:00:00 — Inte minst den sveiiska fackföreningsrörelsen harju intagit en öppen attityd, vilket naturligtvis från fackföreningsrörelsenssida bottnar i insikten om strukturförändringarnas betydelse för reallöner ochsysselsättning. Men strukturomvandlingen har två sidor - en kontraktiv meddriftinskränkningar och nedläggningar, som inte går att komma ifrån, och enexpansiv med utbyggnad och förnyelse. Jag är naturligtvis den förste atterkänna att de som drabbas av nedläggningar och driftinskränkningar ofta kan fådet svårt. Det gäller om man bor i , i , iStockholms län eller i . Men, , denna insikthar ju ändå varit utgångspunkten för en stor del av den arbetsmark-nadspohtikoch den regionalpolitik som har byggts upp i . Engrundläggande strävan har varit att med olika åtgärder minska de negativaeffekter som drabbar enskilda människor, bygder och regioner som en följd avstrukturomvandlingen. Mycket stora insatser - och dem tycker jag inte att viskall förringa - har gjorts för att nödvändiga förändringar skall kunna ske iordnade och socialt acceptabla former. Jag kan här i vad gäller det senasteåret peka på de mycket stora satsningar som denna regering gjort påarbetsmarknadspolitikens område, de statliga företagens område och påvarvsområdet, för att ta ett område som bör ligga interpellanten väldigt nära.Ett viktigt syfte med dessa åtgärder har varit att nödvändiga förändringarskall kunna ske i en takt och i former som så långt möjligt minskar påfrestningarnaför just berörda människor. Med det kanske viktigaste är ändå att erinra om depositiva tendenser som vi nu ser när det gäller industrins utveckling. Menstrukturomvandlingen har, som jag erinrade om, två sidor - och de sidornakommer vi inte ifrån -nämligen en kontraktiv eller krympande och en expansiveller växande. Huvuddelen av problemen på arbetsmarknaden under andra delen av 1970-taletberor på den mycket allvarliga obalans som då uppstod mellan dessa båda sidorav strukturomvandlingen. Jag menar att vi nu måste satsa på det som kan ge osstillväxt och som kan ge oss nya jobb. Det effektivaste sättet att minska denegativa effekterna av den i en industrination nödvändiga strukturomvandling somvi aldrig kan resonera bort måste vara att se till att det finns en fillväxt iandra delar av näringslivet, som kan ge jobb och förhoppningsvis ett bättre ochtryggare jobb åt de människor som arbetar i stagnerande och krympande delar avnäringslivet. Det är just detta som den nuvarande regeringen arbetar förmed den nya ekonomiska politiken och med den nya industripolitiken. Jag nämnde investeringsprogrammen. För att glädja interpellantennämnde jag också två regeringsförslag som skulle ha särskild betydelse förGöteborgs och län, nämligen förslaget till ett nationellt mikroelektronikprogramoch den proposition om havsresursverksamhet som kommer att läggas påriksdagens bord. Dessutom arbetar industridepartementet och regeringen nu medytterligare två propositionen som har väldigt stor betydelse för denindustriella förnyelsen och tillväxten: dels propositionen om förnyelse avsvensk industri, dels forskningspropositionen. De två viktiga förslagen försvensk industris utvecklingen kommer regeringen att lägga fram för ibörjan av . Om strukturomvandlingen inom svensk industri, m. m. 180ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk): Vad industriministern nu säger är attstrukturomvandlingen är smärtsam men nödvändig. Vi måste stimulera den menbeakta dess sociala aspekter. Vad som egentligen sägs är att man också ifortsättningen överiämnar ansvaret för viktiga beslut som berör människornasframtid, deras sysselsättning och utslagningens omfattning - beslut som berörvad som skall produceras, hur det skall produceras, om det skall produceras ilandet eller utomlands - till samma krafter som fattar besluten i slutnadirektionsrum och utan hänsyn till samhällsekonomiska intressen. Detta är inteett nödvändigt ont som vi smärtsamt måste acceptera. Det är en kapitulation förkapitalismens drivkrafter som har lett till en utveckling som snart nog integår att kontrollera. Genom beslut tillsatte regeringen enkommitté med uppgift att utreda de näringspolitiska effekterna av företagensinternationella investeringar. Kommittén, som tog namnetdirektinvesteringskommittén, lade fram ett betänkande . Betänkandethandlar om multinationa-liseringsgraden i den svenska industrin och desseffekter när det gäller investeringar utomlands. Av betänkandet framgår attdirektinvesteringarna och multinationaliseringsgraden i den svenska industrinhar direkt hämmande effekter när det gäller olika politiska beslut som vifattar i . "Det förhållandet att den svenska industrin avsätteren stor del av sin produktion utomlands fungerar som en restriktion för vissabeslut. Som exempel kan nämnas att den svenska industrin inte kan åläggasmiljökrav som går långt utöver vadsom krävs i andra länder, ty en sådan politik skulle kunna äventyra de svenskaföretagens konkurrenskraft i utlandet." Multinationaliseringsgradenbeskär möjligheten att bedriva en självständig finanspolifik. Jag citerar ursamma betänkande: "Sammanfattningsviskan vi konstatera att som de samhällsekonomiska problemen blivitstörre och kräver mer insats av penningpolitiska åtgärder så har det bhvitsvårare att använda dessa därför att det växande internationella kapitalet ärkänsligt för ränteskillnader mellan länder och förväntningar omväxelkursförändringar. Följden av detta blir att självständigheten när detgäller att uppnå interna mål för stabiliseringspolitiken gradvis reducerats förde enskilda länderna. Uppkomsten av multinationella företag är en betydelsefullfaktor bakom denna förändring." Multinationaliseringsgradeni den svenska industrin innebär svårigheter att bedriva en effektivindustripolitik: "Vidarebetyder företagens internationella verksamhet att det kan ske en utspädning avde positiva effekterna av industripolitiska satsningar i form avinvesteringsstöd." Sammamultinationaliseringsgrad innebär svårigheter att bedriva en effektivregionalpolitik: "Underfrämst det har möjligheterna att bedriva regionalpolitikytterligare försvårats genom att flera länder börjat införa ohka former avsubventioner vilka i praktiken är riktade mot utländska investerare." Och vidare sägs det: "Enfortsatt tillväxt av de redan stora multinationella svenska företagen betyderatt vi bhr alltmer beroende av dessa. Vidare kan den beslutskoncentration somföljer vara betänklig. Vi kan således här se ett framtida dilemma, nämhgen hurinternationell konkurrenskraft, som kräver allt större företag i förhållandetill den svenska marknaden, skall gä att förena med önskemål om industriellbredd, minskad ekonomisk sårbarhet och undvikande av maktkoncentration." Industriministernanser inte att det finns något fog för att regeringen skall ingripa, styraeller försöka påverka de multinationalla företagens framtida agerande ochaktivitet. Han anser tvärtom att det är en nödvändig utveckhng som vi smärtsamtmåste anpassa oss till. Överläggningenvar härmed avslutad. 34 § Svar påinterpellation 1983/84:49 om arbetsmarknadssituationen i inland 181 IndustriministerTHAGE : Herr talman! har i en interpellation frågatmig på vilket sätt inland skall tillförsäkras likvärdig konkurrenskraftmed läns, och omjag är beredd till extra ordinära åtgärder för att bevara arbetstillfällen ochnyskapa arbeten i inland. Bakgrundentill frågorna är regeringens framlagda förslag om nedsättning avsocialavgifter och allmän löneavgift i (prop. 1983/84:38). Fråganom en nedsättning av företagens socialavgifter i behandlades iNorrbottenpropositionen (prop. 1982/83:120). I propositionenredogjordes ingående för de mycket stora sysselsättningsproblemen i länet ochbehovet av kraftfulla åtgärder för att stimulera en expansion av näringsliv ochsysselsättning. fattade - i enlighet med vad som förslogsi propositionen - ett principbeslut om att en avgiftsnedsättning borde görasför (AU 1982/83:24, rskr 305). Regionalpolitisktriktade åtgärder - som i detta fall nedsättnigen av socialavgifterna - innebärändrade konkurrensförhållanden mellan de områden som omfattas resp. inteomfattas av åtgärderna..Särskilda problem kan därvid tyvärr uppstå i de områdensom gränsar till ett område där mer fördelaktigt stöd tillämpas. Detta äremellertid ingen ny problemställning. Den har varit aktuell tidigare t. ex. isamband med diskussionen om den regionalpolitiska stödområdesindelningen. Regeringen- liksom - har dock mot bakgrund av problemen i ansett detnödvändigt att allmänt stärka konkurrenskraften hos länets näringsliv, bl. a.genom sänkta socialavgifter för företagen. Jagär medveten om de sysselsättningsproblem som finns i inland. Jagär dock inte beredd att förorda några särskilda åtgärder i inlandsom kompensation för nedsättningen av socialavgifterna i . Jagvill emellertid peka på de möjligheter som finns att inom länet prioriterainlandet för insatser med de regionalpolitiska medel som iVästerbottens län disponerar över. För innevarande budgetår har länettilldelats 40 milj. kr. för lokaliseringsbidrag, glesbygdsstöd och regionaltutvecklingsarbete. 182 (): Jag ber att få tacka industriministern för svaret på mina frågor iinterpellationen. Vad jag saknar i svaret är en positiv framtidstro och idéerför att lösa problemen och ge utvecklingen i inland en chans. Stödet,som det troligen kommer att fattas beslut om här i , avgörsav länsgränsen och inte av behovet. Är detta en ny princip från densocialdemokratiska regeringens sida? Jag inser till fullo att ärhårt drabbat av den strukturomvandling som pågår. Men det gäller inte alladelar av . Genom att följa den godtagna stödområdesindelningen skulleinsatserna fördelas bättre. Det är vad jag och många med mig i Västerbottenslän anser. Jag skall inte med en långutläggning försöka övertyga industriministern om att jag har rätt. Låtmig bara göra en kort resumé. Fortfarandeökar befolkningsmängden i , men berodde detta påfödelseöverskott. Utflyttningen från länet var första gången störreän inflyttningen. Lågkonjunkturen har naturligtvis även drabbat Västerbotten.Särskilt med sin stora andel av industrisys-selsatta har fått storaproblem. Industrinedläggningen i exempelvis har också skapat storarbetslöshet där. Särskilt svårt drabbade av industrinedläggningen ärinlandskommunerna, där en industri- eller branschnedläggning ofta är heltavgörande för sysselsättningen. Det är i dessa kommuner också vanligare medensamförsörjare, och där är ett inkomstbortfall förödande för familjeekonomin.Stora avstånd gör det omöjligt att använda sig av arbetsmarknaden i andrastörre orter. Flyttning till en annan arbetsmarknad är vad som sedan återstår.Vi vet av erfarenhet att lågkonjunktur drabbar vårt läns näringsliv lika snabbtsom övriga landets, men uppgången kommer . Vi drabbas därför hårdare. Riksdagenhar lagt fast mål för regionalpolitiken som bl. a. innebär att det skall skapasförutsättningar för en balanserad befolkningsutveckling i landets ohka delaroch att människor skall ha tillgång till arbete, service och en god miljö varde än bor i landet. Vilkaåtgärder kan industriministern peka på som den socialdemokratiska regeringenföreslagit och genomfört för att förverkliga detta i inland? Deallra flesta åtgärder som vidtagits har tvärtom påtagligt försämratVästerbottens inlands kommuners situation. Regionalpolitikhandlar om en syn där alla vidtagna åtgärder samstämmer. Just nu saknas densamstämmigheten, och man önskar en balanserad utveckling med regionalpolitiskinriktning. Lät mig ge några exempel på detta. Fraktbidragetför oljetransporter togs bort, och i stället skulle dessa pengar tilldelasglesbygdsmedlen. Långa transporter, som det handlar om, ger drygakostnadsökningar för enskilda och företag. Glesbygdsmedlen har dock inte ökat,tvärtom har de realt försämrats. Löntagarfondsförslaget ger kommuner ochenskilda företag en tyngre avgiftsbörda. Skatteunderlaget i kommunerna drabbasäven. Driftbidraget till enskilda vägar försämras, och detta drabbarglesbygdskommunernas invånare. Exemplen kan mångdubblas med vad som sker medjordbruksnäringen f. n. Föratt knyta an till glesbygdsmedlen vet vi vilken god effekt de har påsysselsättningen. Stöd - i form av avskrivnings- och kreditgaranti - harhittills lämnats till 480 företag och butiker. I endast sju fall harinvesteringarna misslyckats och staten tvingats efterskänka lån eller infriagarantiåtaganden med totalt . - att jämföra med satsade 68 milj. kr.Dessa satsningar har givit en förbättrad sysselsättning, och man har kunnatbibehålla service och ge en trygghet för den som bor i dessa glesbygder. Det ärdärför skrämmande att glesbygdsmedlen nu skärs ner. Despeciella satsningar som aviseras generellt för skapar ocksåproblem ur konkurrenssynpunkt för inland. Vi har redan enstödområdesindelning som tar hänsyn till alla faktorer som har betydelseför behovet av stöd. Varför går man då i detta fall ifrån den principen ochskapar med nya principer - länsgränser - stora problem i stödområden som bättrebehöver ett ekonomiskt stöd? Konkurrenssituationen är svår för de kommuner iVästerbotten som tillhör stödområde A och som får sämre förutsättningar änkommuner i stödområde A i . Situationen är som sagt redan svår för dessa kommuner.Varför skall den då ytterligare försämras? Det är en fråga som vi alla ställeross i . Något stöd har vi tydligen inte att söka hosindustriministern och det departement han företräder, och det är att starktbeklaga. Om arbetsmarknadssituationen i inland Jag vet inte varifrån fården här pessimistiska och negativa tonen i fråga om . I motsatstill har jag en positiv framtidstro för ochVästerbottens inland. Jag vet att det från sida har förts frammånga goda idéer och förslag, med-vilka man kan utveckla sin bygd och sitthemlän. Det är beklagligt om inte har nåtts av några av dessaidéer och förslag. har jag haft en uppvaktning från . Vidiskuterade i god anda alla de frågor som var aktuella för utvecklingen iVästerbotten. Min bild är motsatt den som har. Det sjuder bådeav framtidstro och av idéer i när det gäller att skapa nya jobboch utveckla näringslivet i länet. Detta har också den socialdemokratiskaregeringen starkt bidragit till, och jag fick tack och erkänsla för att det hadefattats ett flertal beslut för . Jag skall bara nämna ett par tresådana. Regeringen har för innevarande vinter, för att minskaarbetslösheten bland byggnads- och anläggningsarbetare, tidigarelagt statligainvesteringar i för totalt närmare 78 milj. kr. Jag har heltnyligen beviljat lokaliseringsmedel till på 20 milj. kr. föruppförande av ett nytt industrihus där småföretag och andra skall gesmöjligheter att etablera sig. Det som den tidigare regeringen misslyckades med att görahar alltså den socialdemokratiska regeringen lyckats med. 20 milj. kr. harsåledes avsatts för att utveckla denna orts näringsliv. Dessutom har man iVästerbotten aktivt arbetat för att få i gång ökad produktion och användning avfasta bränslen. Ett företag fick milj. kr. i statligt stöd,dels som lån från oljeersättningsfonden, dels som lokaliseringsbidrag. Detgällde ett torv- och flisföretag mellan och kommuner iVästerbottens inland. Jag skulle kunna peka på flera sådana insatser som hargjorts . Jag vill dessutom gärna få sagt att kommunerna iVästerbottens inland är inplacerade i stödområden med högre stöd än kommunernai Norrbottens kustland. Man har redan innan riksdagsbeslutet omavgiftsnedsättningen i fattades haft denna gränsdragning när detgäller de båda Manhar haft en högre procentsats för lokaliseringsstödet i och riksdag har här velat stötta något alldeles extra. Avde regionalpolitiska medel som förfogar över har länsstyrelsensjälvt rätt att bestämma hur mycket glesbygdsstöd som skall beviljas.Glesbygdsmedlen har inte skurits ned. Jag vet inte var harfått det ifrån. kr., vilket är det nästhögsta belopp som något län får. Det är endast som får ett högrebelopp. och ligger på andra plats med 40 milj. kr. Jagbmkar vara försikfig, herr talman, med att i debatter av regionalpolitiskkaraktär göra jämförelser mellan regioner. Jag tycker inte att man skall ställaregion mot region. De är alla mycket olika. Jag vill ändå påminna KarinIsraelsson om att anledningen till att fattade ett beslut omnedsättning av socialavgifterna för var det speciellt allvarligasysselsättningsläget där. Jag vet inte om har kommittill någon annan uppfattning än den hon hade när beslutade att manmåste ta till en extraordinär åtgärd. hade och har i jämförelse medandra län den högsta arbetslösheten i landet. Riksdag och regering menade atthur man än räknar behövde speciella insatser göras för . Somjag säger i mitt interpellationssvar skapar sådana insatser gränsdragningsproblem.Problemet med gränsdragningarna, på läns- resp. kommunnivå, är emellertid intenågonting nytt. Det har varit detsamma vid stödområ-desavgränsningen ända sedanmitten av . Problemet är att man någonstans måste dra gränserna. Jagmenar - tvärtemot vad tydligen gör - att stödet tiUVästerbotten inte har minskat i någon grad till följd av insatserna iNorrbotten. Jag tror dessutom att kraften i det västerbottniska småföretagandetoch näringslivet är så pass stort att man kan hysa framtidstro för näringslivetoch sysselsättningen i . 184 (): Även jag vet att det finns en positiv framtidstro i Västerbottensinland, men jag vet inte om tron är tillräckligt stark för att man skall kunnaklara av de praktiska problem som man ställs inför. Jag efterlyste framtidstroi det officiella svaret och får nu tacka industriministern för att han i sittsenare inlägg visade en posifiv, och kanske personlig, inställning, som måhändainte rikfigt kom fram i det första svaret. Vidden uppvaktning som skedde av företrädare för länet, vilken redovisades ipressen, gavs det sken av att industriministern är villig att avhjälpa deproblem som uppstått på grund av det konkurrensförhållande som blivit en följdav att får speciella förmåner. Jag har aldrig menat attVästerbottens inland kunnat konkurrera med Norrbottens kustland. Sorselekommun kan inte konkurrera med om arbetstillfällen. Däremot kan vi konkurrera med , och hknande Här liggerSorsele, Stomman och i underläge när det gäller stödformer som kantillerkännas företag som satsar på dessa kommuner. Jagär också medveten om de punktvisa satsningar som staten har gjort på företag iVästerbotten, men det behövs betydligt mer. Vi vet att den ekonomiskasituationen är svår, varför vi måste avstå från vissa saker, och det lärde vioss i . Enligtmin mening är förhållandet negativt när det gäller glesbygdsmedlen, eftersom vifakfiskt lovades i en proposition att 10 milj. kr. skulle beviljas i sambandmed att transportbidraget för fasta bränslen togs bort. Men så har inte skett.Vi upplever detta som ett svek, eftersom de här medlen gör mycket stor nytta.Det är inte de stora, fina satsningarna som glesbygdsmedlen används till, utandet är fråga om enstaka insatser som räddar arbeten på orterna, arbeten som ärav stor betydelse för att man skall kunna hta på att samhällena i Västerbottensinland skall kunna finnas till också . Det finns gott om exempel påglesbygdssatsningar som gett en mycket god effekt. Själv kommer jag från en byi kommun, och jag vet därför vilken stor betydelse glesbygdsmedlen har.Jag tror att man också i fortsättningen bör kunna lita på länsorganen när detgäller distribution av glesbygdsmedlen. De skall komma de bäst behövande ilänet fill del. Så sker också i , och jag tror inte man kan få merdecentrahsering än den man har . Dettråkiga är att det finns projekt som inte kan genomföras på grund avbrist på medel. De 10 milj. kr. som vi tycker oss ha förlorat skulle kunna geåtskilliga arbetstillfällen på en i övrigt mycket hård arbetsmarknad. Vi harkommuner med höga arbetslöshetstal. är en sådan kommun. Där är avbefolkningen arbetslös. Arbetsmarknaden är betydligt sämre än vad som motsvararlandets genomsnitt. har färre kvinnor och män i arbete än andradelar av landet. Vi har alltid legat långt efter och tycker att vi har all rättatt nu få komma i fatt. Det är mycket viktigt att man på alla områden ser tillatt resurser tillskapas för att bereda folk möjligheter att bo kvar i en bygdsom har så mycket värdefullt för dem som vill leva där. Bygden kan också utgöraett rekreationsområde för stressade storstadsmänniskor. Men då krävs det ocksåatt det finns en bofast befolkning som kan ta hand om dessa människor. Jaghoppas att jag med det sagda har stärkt industriministerns tro på Västerbottensframfid och att det också skall leda till ytterligare positiva satsningar påVästerbottens inland. Jag försäkrar att jag är öppen för diskussioner föratt utveckla . Däremot måste jag, herr talman, rätta KarinIsraelsson på en punkt, nämligen beträffande slopandet avoljetrans-portanslaget. Det förhåller sig faktiskt så här. Vid beräkningen av anslaget för regionalpohtiska utvecklingsinsatser för budgetåret1983/84, alltså inneva- Om arbetsmarknadssituationen i inland randebudgetår, gjordes en kompensation för slopandet av oljetransportan-slaget. Bl.a. härigenom blir det möjligt att höja del regionala utveckhngsan-slaget, därglesbygdsstödet ingår, från tidigare 275 milj. kr. till drygt 298 milj. kr. Utan höjning av totalramen och utan hjälp av det tidigareoljetransportanslaget hade man alltså inte kunnat bibehålla den kraftigasatsning som bl. a. görs på glesbygdsstödsverksamheten i . 186 (): Det är omöjligt att utläsa det av de siffrorman ser i budgetpropositionen. Det är 40 miljoner anslagna /83, och detär 40 miljoner anslagna /84. Där finns alltså realt ingen höjning. Detär möjligt att det budgettekniskt ser ut på det vis som industriministernsäger, men vi som tar emot pengarna ser inte mer än 40 miljoner i någotderafallet. Överläggningenvar härmed avslutad. 35 § Anf. Genom att vi nu har gått igenom talarlistan kommer detutannonserade kvällssammanträdet att inställas. 36 § Föredrogs och hänvisades Proposition 1983/84:71 till skatteutskottet 37 § Föredrogs och hänvisades Förslag 38 § Föredrogs men bordlades återJustitieutskottets betänkanden /84:8-11 betänkande 1983/84:8Utrikesutskottets betänkande 1983/84:5 betänkanden1983/84:6-8 betänkande 1983/84:7 betänkanden1983/84:7 och 8 betänkanden /84:11 och 12Arbetsmarknadsutskottets betänkanden /84:9 och 10 BostadsutskoUetsbetänkanden /84:8-11 39 § Anf. Jag får meddela att på morgondagens föredragningslistauppförs bostadsutskottets betänkanden 11, 8,9 och 10 i nu angiven ordningfrämst bland två gånger bordlagda ärenden. 40 §Anmäldes och bordlades Nr 44 PP°'''«" Måndagenden 1983/84:79Godkännande av fördrag om och itj u iqot konventionom bevarande av levande tillgångar i Antarkfis 41 § Anmäldes och bordlades 1983/84:11Vissa vallagsfrågor, m. m. 1983/84:13Vissa författningsfrågor, m. m. 1983/84:14Vissa yttrandefrihets- och informationsfrågor 1983/84:15Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. delvis) 1983/84:17 Tilläggsbudget I till statsbudgeten /84 (prop. 1983/84:25 delvis) 1983/84:18 Beräkning av särskiltbasbelopp 1983/84:12 Vissaekonomisk-politiska åtgärder m. m. 1983/84:40 delvis) 1983/84:8 Begränsning av utgifternaför utvecklingssamarbetet (prop. 1983/ 84:40 delvis) 1983/84:10Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. delvis) 1983/84:11 Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. (prop. 1983/84:8 Utgiftsbegränsningar påSveriges Radios område (prop. 1983/ 84:40 delvis) 1983/84:7 Vissa ekonomisk-politiskaåtgärder, m. m. 1983/84:40 delvis) 1983/84:6Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. delvis) 1983/84:9 Tilläggsbudget I till statsbudgeten /84 (prop. 1983/84:25delvis) 1983/84:15 Vissaekonomisk-politiska åtgärder, m. m. delvis)1983/84:17 Tilläggsbudget I till statsbudgeten för /84 (prop. 1983/84:25 delvis) Näringsutskottetsbetänkanden /84:7 Ändring i tullagen (prop. 1983/84:56) 1983/84:8 Utgiftsbegränsande åtgärder inom industridepartementetsområde (prop. 1983/84:40 delvis) 1983/84:11Finansieringen av utökad lärlingsutbildning 1983/84:12Vissa ekonomisk-politiska åtgärder (prop. 1983/84:40 delvis) 42 § Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts