prot · G70930 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:30 1 § Justeradesprotokollet för den 15 innevarande månad. 2 § Föredrogs ochhänvisades Motionerna 1983/84:165till kulturutskottet /84:166 till försvarsutskottet /84:167-170 tilltrafikutskottet /84:171 till näringsutskottel /84:172 och 173 tillutbildningsutskottet /84:174 och 175 fill trafikutskottet /84:176 och177 fill näringsutskottel 3 § Föredrogs menbordlades åter Konsfilufionsulskotlels belänkande 1983/84:3 Skatteutskottetsbelänkande /84:10 betänkande 1983/84:9Socialförsäkringsutskottels belänkande 1983/84:9 finansutskottetsbetänkanden /84:5 om offentlig upphandling, 1983/84:11 om höjning av Sverigeskvot i och om godkännande av beslut inomInternationella valutafonden rörande revidering av de generella lånearrangemangen(prop. 1983/84:21) samt 1983/84:12 om förlängd tillämpningav allmänna prisregleringslagen (1956:326) (prop. 1983/84:32). Finansulskollels betänkanden 5,11 och 12 kommer attbehandlas i lur och ordning, och voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Förstupptas finansutskottets belänkande 5 om offenflig upphandling. Nr 30 fråga om detta belänkande hållsgemensam överläggning för samtliga Under den gemensammaöverläggningen får yrkanden framställas beträffande samtliga punkter ibetänkandet. 2 (): I finansutskottels betänkande 1983/84:5behandlas sex motioner. Två av dem, 702 och 1699, rör principerna omaffärsmässighet vid offentlig upphandling. Motionärerna bakom dessa tvåmofioner begär en översyn av upphandlingskungörelsen. Man anser att denoffentliga upphandlingen i viss utsträckning borde utnyttjas som ett regional-och arbetsmark-nadspolitiskt instrument. Av inkomna yttranden från . och framgår att enutveckling i den riktning motionärerna pläderar för ej är den önskvärda. 1yttrandena hävdas med bestämdhet att det är olyckligt om det görs avkall påkravet på affärsmässiga bedömningar vid olika upphandlingar. ärockså av den uppfattningen. En uppluckring av kravet på affärsmässighet i denoffentliga upphandlingen innebär att handläggare av upphandlingsfrågor,leverantörer och anbuds-lämnare myckel snabbt kommer att få erfara att ingen avparterna längre vet vilka regler som gäller. Konkurrensen blir ett minne blottefter . Jag ber därför, herr talman, att få yrka bifall tillutskottets hemställari angående motionerna 1982/83:702 och 1982/83:1699. Motionerna 701, 1159 och 1152 berör frågan om egenverksamheteller entreprenader i den offentliga sektorn och de statliga verken. promemoria 1982:927 klargörs att upphandlingsförordningeninte uttryckligen reglerar myndigheters avvägning mellan egenregi och entreprenad.I promemorian citeras finansutskottets betänkande 1974:34. Då sade man: "Utskottet vill understryka att de statligamyndigheternas egenregibyg-gande principiellt utgör ett alternativ tillentreprenad. I sådana fall där myndigheterna väljer att låta utföra byggnadsprojektpå entreprenad skall upphandlingskungörelsen tillämpas. Enligt utskottetsbedömning bör samma stränga krav på affärsmässighet tillämpas vid valet avegenregiverksam-hel. Beslut alt bedriva egenregiverksamhet bör således baseraspå analyser av verksamhetens för- och nackdelar och kostnadskalkyler föralternativa regiformer." gör följande kommentar: Valet mellanden ena eller den andra regiformen bör således enligt finansutskottet grundaspå en affärsmässig bedömning av direkta och indirekta kostnader samt övrigarelevanta faktorer. Med stöd av det citerade är det naturligt att upphandlingsförordningensintentioner hävdas även i detta sammanhang. I sammapromemoria sägs också: En i stort sett gemensam grundsyn kan formuleraspå följande sätt. Konkurrens på så lika villkor som möjligt mellan egenregi ochentreprenad är till fördel för både regiformerna och verksamhetens resultat. Motionen1982/83:701 gäller . I redogörelse, som bifogats verkets yttrandeangående denna motion, beskrivs nya organisation som en start förändrad verksamhetsinriktning. Att därmed medvetet skaffar sig en förstor kostym i inledningsskedet framgår av verkets egen beskrivning. Vattenfallskall konkurrera mer med lokala entreprenörer i fortsättningen. Vallenfall göranspråk på alt få bygga anläggningar för nya energikällor och vill ha en aktivroll i den kommunala energiplaneringen. Med en sådan inålsältning får svårt att levaupp till den modell för egenregiverksamhet som föreslår itidigare nämnd promemoria. Jämförelser av kostnaderna för egenregiverksamhetresp. för entreprenad blir inte längre lika självklara när ställningstagandenagörs. Prövningen mot de verkliga behoven kommer att bli mindre seriös närdimensioneringen av de egna resurserna skall beslutas. Vatterifall säger självtalt det är ett problem . Att i egenregiverksamhet få fram jämförande kalkyler närställning skall las till av utomstående lämnade anbud är en svårighet.Subjektiva bedömningar sker då lätt av hänsyn till den egna organisationen. I landsting och kommuner har egenregiverksamheten ökat ioroande takt. Kompletta byggnads- och projekteringsavdelningar förekommer. Detär vanligt med fullständig service för VVS och el. Reparationsverkstäder förmaskiner och vagnparker är lika vanliga. Fast anställda till nära nog allservice som påfordras för olika verksamheter har blivit en målsättning förmånga kommunalpolitiker. Naturligtvis är de här varmt påhejade av olikafackliga organisafioner. En sådan ulveckhng går helt på tvärs mot moderatasamlingspartiets inställning. Vi menar att man skall ha så litetegenregiverksamhet som möjligt. Del finns alltför många skäl som talar motegenregiverksamhet i hela den offentliga sektorn. har i sinmotion nr 1982/83:1072 beskrivit åtskilliga sådana och påvisat en rad fördelarmed att man privafiserar i större utsträckning. Jag vill nu ändå nämnaytterligare anledningar till att egenregiarbetel bör minska. I denoffentliga verksamheten byggs upp serviceenheler i en storleksordning somlånga lider inte alls är anpassad efter del verkliga behovet. Dåligeffektivitet och höga kostnader blir resultatet. Kostnadsmedvetandelblir mycket dåligt utvecklat, då någon konkurrens inte kan göra sig gällande. Underlaget fören väl utbyggd service försämras. Allmänhet och olika företag, speciellt påmindre orter och i glesbygden, drabbas av stora problem när det glesnar blandserviceföretagen. Slufligen yrkar jag, med anledning av vad jaganfört i detta ärende, bifall till reservationerna 4, 5, 6 och 7. 3 (): I finansutskottets betänkande nr 5 omoffentlig upphandling behandlas bl. a. mofion 1982/83:1699 av m.fl. Motionen utmynnar i att regeringen bör utreda om en översyn av den nurådande upphandlingskungörelsen. har under de senaste årenbehandlat frågor av liknande karaktär. Vid alla dessa tillfällen har riksdagenockså uttalat, vilket också sade här tidigare, attaffärsmässighet skall vara den grundläggande principen för den statligaupphandlingen. Emellertid kan man konstatera, vilket också utskottet gör i sinskrivning', att kravet på affärsmässighet i vissa fall kan stå i konflikt medandra av statsmakten uppställda mål, främst försvarspolitiska,sysselsättningspolitiska och försörj-ningspoliliska. Majoriteten i utskottet är emellertid av den uppfattningenalt del bör ankomma på regeringen att bedöma om vederbörande statliga myndighetskall frångå upphandlingskungörelsen och la andra samhällsekonomiska hänsyn. Vireservanter i finansutskottet har emellertid fört fram starka skäl som talarför all en översyn bör kunna göras av upphandlingskungörelsen, så allmöjligheter öppnas för alt man inte bara skall ta strikt affärsmässiga hänsynvid en upphandling utan också väga in den totala effekten av vad som är mestförmånligt för samhället och medborgarna. Mot bakgrund av all arbetslösheten bara ökar i vårt landoch att del är stora regionala skillnader när det gäller sysselsättningsgraden,borde det finnas skäl för all den offentliga upphandlingen i viss utsträckningkan utnyttjas som ett regional- och arbetsmarknadspolitiskl medel. Alt förändra och klart utforma gällandeupphandlingskungörelse så all detta blir möjligt stöter givelvis på många andrasvåra problem. Del bör t. ex. utredas i vilken utsträckning våra internationellaåtaganden medger att sådana överväganden görs. Del finns naturligtvis ocksåmyndigheter som inte besitter den sakkunskap och överblick som krävs föratt ta regional-eller arbelsmarknadspoliliska hänsyn vid upphandling. Inteminst av den anledningen bör upphandlingskungörelsen ses över. Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 2angående principen om affärsmässighet vid offentlig upphandling. I övrigt berjag att få yrka bifall till reservationerna 4, 5 och 6 om val av egenregiform.De senare har här tidigare motiverat. 4 HANS i (vpk): I detta belänkande behandlas, som RolfRämgård sade, motion 1982/83:702 från socialdemokraterna om offentlig upphandlingoch motion 1982/83:1699 från om översyn av upphandlingskungörelsen: Båda dessa motioner ligger i linje med vad vi från vpkmotionerat om , men inte upprepat , därför attvi har fått avslag på våra motioner. Men när frågan nu är uppe tillbehandling har jag ändå vall alt i finansutskottet reservera mig till förmånför motionerna, vilka i allt väsentligt är likalydande med den politik som vitidigare fört fram. Man kan märka att det finns ettkompakt motstånd mot att införa möjligheter att ta hänsyn till andravärderingar än de rent affärsmässiga vid offentlig upphandling. Utskottet anseratt det är regeringens sak att besluta om sådana avgöranden där upphandlingenär av stor betydelse för t. ex. försvaret eller där försörjningspolitiskaöverväganden kan komma in i bilden. Till delta är bara alt säga att regeringenallför sällan har gjort sådana bedömningar, trots all den haft dessa möjligheter. Jag tror alt det vore av värde om man också till andramyndigheter, till kommuner och landsting, förde ut möjligheterna att vid sidanav de affärsmässiga värderingarna göra även andra. Det är just vad frågangäller-alt man bör göra en översyn av upphandlingskungörelsen i syfte alt göradel möjligt att ta hänsyn till också andra värden än de rent affärsmässiga. Nervositeten inför att omarbeta upphandlingsförordningenär naturligtvis överdriven. I reservation nr 3, som är en motivering tillhemställan i reservation nr 1, betonar jag att det vore av värde om man pålängre sikt kunde etablera ett visst samarbete mellan producent ochtillverkare. Det är inte alltid så att del som i det korta perspektivet verkarvara det affärsmässigt och prismässigt mest vettiga är del bästa på längresikt. Rädslan för alt se över upphandlingsförordningen bottnarsåvitt jag kan förslå i något slags nyliberal panik inför att de friamarknadskrafterna inte skall få spela fullt ut också inom den offentligasektorn. Men jag tror inte att de försiktiga formuleringarna i motionerna ochreservationerna är av den arten alt de skulle innebära någon omedelbarförändring. Det vi begär är ju faktiskt en översyn av hur man skall kunna tatill vara det instrument som en upphandling ändå är för att uppnå andra syftenän de rent affärsmässiga. Jag yrkar bifall till reservationerna nr 1 och 3. 5 (): I reservationerna 1,2 och 3 från ochvpk begärs, med något olika motiveringar, alt en översyn avupphandlingskungörelsen skall göras så alt den bättre kan utnyttjas som ettregional- och arbetsmarknadspolitiskl instrument. i sade att del visats ettkompakt motstånd mot och en rädsla för att se över upphandlingskungörelsen. Jagvill då framhålla att regeringen har gjort vissa viktiga förändringar iupphandlingskungörelsen för att man bättre skall kunna tillvarata teknikupphandlingensmöjligheter och för att ge leverantörer tillfälle alt salsa på nya produkter,tjänster och system och därmed främja vårt eget näringslivs industriellanyskapande och tekniska utveckling. Det är främst sådana önskemål som harframförts i den socialdemokratiska motionen 702, och den har med deförändringar som gjorts i huvudsak tillgodoselts. Men alt därutöver gemyndigheter skyldighet alt väga in arbetsmarknads- och regionalpoliliskaeffekter i samband med upphandlingar är att ge dem ett ansvar för politiskabedömningar av mer övergripande slag, och det anser vi måste vara ett ansvarsom bör ligga på regeringen. Med deregler som finns har ändå svenska leverantörer ett försteg. eftersom närhet fill kunden, långvarigaaffärsförbindelser, uppfyllande av servicekrav m. m. spelar en viktig roll vidval av leverantör. Det är inte så att upphandlingsförordningen enbart germöjlighet att väga in pris och kvalitet, utan i begreppet "samtligaaffärsmässigt betingade omständigheter", som del står i 15 §, ligger ocksåatt man skall kunna väga in anbudsgivarens ekonomiska resurser, fidigareerfarenheter, pålitlighet och annat när det gäller hans möjligheter attfullgöra åtagandena. Jag villmed del anförda yrka avslag på reservationerna 1, 2 och 3. I reservation 4 begär och en översynav statens vatlenfallsverks principer i vad gäller egenregiverksamhet. Hösten1982 gav riksrevisionsverkel ut en promemoria. Den kallas "Vägledning förbeslut om egenregi och entreprenad". Denna promemoria ger riktlinjer förhur myndigheter bör göra avvägningarna mellan produktion i egen regi och upphandlingfrän utomstående leverantörer. Hur mycket som skall bedrivas i egen regi och påentreprenad är en fråga för den långsiktiga planeringen inom ramen föraffärsmässighet och konkurrens. Det är viktigt att ett verk som statensvatlenfallsverk kan utbilda och utveckla egen kompetens inom sittverksamhetsområde och därmed upprätthålla en viss egenregiverksamhet inte minstför alt kunna göra bra upphandlingar. I sitt remissvar framhåller också vattenfallsverket - ochdet slår i motsats till vad tidigare anförde - att man i stortsett agerar i den anda som förordar i sin promemoria.Eftersom en utvärdering av erfarenheterna av denna vägledningspromemoria skallgöras av anser utskottet det inte påkallat attnågra åtgärder nu vidtas från sida. Jag yrkar avslag på reservation4. I reservafion 5 anser de tre borgerliga partierna attregeringen i sina överläggningar med kommunförbunden och kommunerna bör verkaför en enhetlig redovisning av den kommunala egenregiverksamheten. På denkommunala sidan har man utarbetat ett normalförslag till ettupphandlings-reglemente, som har samma sakliga innebörd som de statligaupphandlings-bestämmelserna. utarbetadeanvisningar för val av regiform kan ligga till grund också för den kommunalaverksamheten, så snart erfarenheterna har utvärderats . Man kan då fåen god utgångspunkt för en förbättring av redovisningen av egenregiverksamhetenute i kommunerna. Utskottsmajoriteten yrkar därför avslag på motion 1159. Avsamma skäl yrkar jag alltså avslag på reservation 5. Reservafion 6 är ett försvar från de tre borgerligapartierna för det beslut fattade 1981 om riktlinjer för den statligastädverksamheten, att valet mellan städning i egen regi och på entreprenad dåoch då av kostnadsskäl bör prövas. Majoriteten i utskottet anser att deriktlinjer fattade beslut om 1972 mer bör vara vägledande för denstatliga städverksamheten. Del utesluter pä inget sätt möjligheter tillkostnadsprövning av den statliga städverksamheten, men det lägger stor viktvid'sådana faktorer som säkerhetsåtgärder för myndigheterna, skydd mototillbörlig insyn och - inte minst - mot de speciella förhållanden som råder påstädservicemarknaden. Dessa förhållanden belystes på ett bra sätt i Svenska kommunalarbetareförbundets remissvar , därman bl. a. skrev: "Tyvärr kan man konstatera att just städområdeterbjuder konkurrensmöjligheter som, om de tillämpades i det privatanäringslivet, skulle betraktas som illojal konkurrens. Med detta avsesmöjligheten att underbe-lala och överulnyttja anställd personal, oftainvandrare som har svårt att tillvarata sina intressen." Inom pågår en översyn avstädverksamheten, och utskottet finner del därför lämpligt att de synpunktersom tagits upp i mofion 1152 ges regeringen fill känna. Jag yrkar bifall fillutskottets förslag och avslag på reservation 6. Motion 1072, som följs upp av i reservation 7,lar upp frågor om en ökad privatisering av den offentliga sektorn. a. nämnsi motionen områden som utbildning, sjukvård, barnomsorg, skolmat, ambulanser,brandkårer m. m. Det finns områden som är så vikfiga för alla människor i vårtsamhälle att de inte lämpar sig för att privata intressens strävan att göravinster får alltför stort utrymme. Jag vill därför bestämt avstyrka denmoderata reservationen 7 att alternativ i enskild regi skall vara vägledandeför regeringens arbete med s. k. avregleringar av den offentliga sektorn. Jag yrkar med detta i övrigt bifall tillfinansutskottets förslag på alla punkter i belänkande 1983/84:5. 6ANDERS () replik: När man lyssnar till får manden uppfattningen att han fakfiskt vill utveckla fillett byggnadsföretag. inom verket visar hur man tänker ge sigin på helt nya områden, speciellt på byggnadssidan. Jag tror inte att det kanvara andemeningen att skall bli ett nytt byggnadsföretag,utan att del skall vara ett statligt verk som skall producera och sälja elkrafttill abonnenterna. Det skulle naturligtvis uppstå en intressekonflikt inomföretaget, om det fick till uppgift att syssla med en mängd andra saker. Den städverksamhel som beskriver anser hanskulle vara svår alt privatisera. Jag vet inte vilka erfarenheter han har avatt det skulle vara några större svårigheter. Vi har ju haft städverksamhel iprivat regi på många olika företag. Varför skulle sådan inte kunna bedrivas istatlig verksamhet? Det måste finnas stor anledning att ha konkurrens även pådet området. När det talas om att förbilliga städverksamheten visar detsig att man exempelvis väljer att städa mindre. Men man har för den skull inteminskat städpersonalen till antalet. Det innebär naturligtvis inga som helstbesparingar. Om man däremot lät privata företag gä in i städverksamhetenskulle det finnas stora möjligheter till ett förbilligande. När jag lyssnade till vad sade blev jagförvånad över att han inte här - och i utskottet - fullt ut hävdadeKommunalarbetareförbundets uppfattning. Vad han menar är ju att man skall slåvakt om uppfattning att städverksamheten skall be- hållas i egen regi. Därmed skulle man la större hänsyntill fackliga intressen. Del är något märkligt alt utskotlet inte tar ställningtill del, när ändå försvarar den uppfattningen. Beträffande frågan om en ökad privatisering måste jag medden drucknes envishet upprepa att det alltid ligger en stor fara i att missakonkurrensmöjligheterna om man inte fillåter privat verksamhet. 7 () replik: påpekade att det inomnuvarande upphandlingskungörelse finns möjligheter till sysselsätlningsmässigaoch regionalpolitiska hänsynstaganden. Man kan konstatera att del tyvärr skerganska märkliga saker på detta område i vårt land. Låt mig ta ett exempel. AMS bestrider en mängd anläggningars uppförande med hjälpav beredskaps- och lokaliseringsmedel. En fjällanläggning, vars namn jag inteskall nämna, fick lokaliseringsmedel i ganska omfattande utsträckning. Såskulle man bygga en timmerslomme. I närheten av anläggningen fanns fleratillverkare av fimmerslommar för egnahus. Men i och med att företaget hade fåttlokaliseringsmedel av staten var det bundet av att följa upphandlingskungörelsen.Det innebar att man fick acceptera ett anbud från på dennatimmerslomme. Detta hade till följd att småhuslillverkarna på orten fick storasvårigheter all klara sin sysselsättning och överlevnad. Del finns fler exempelpå sådant. När man satsar så mycket på arbetsmarknadspolitiken, tycker jag attdet är litet märkligt att man undanröjer förutsättningarna för ortensföretagare alt komma med i detta sammanhang. 8ROLAND () replik: sade att jag talar för altVattenfall skall utvecklas till ett byggnadsförelag. Jag vill understryka att är ett affärsdrivandeverk, och bedömningar av vem som skall få utföra ett arbetegrundas på affärsmässighet. Det är klart att sysselsättning av den egnapersonalen och behovet av att utveckla egen kompelens har stor betydelse ocksåför . Del kan ju inte vara något fel att , precis somvilket privat företag som helst, åtar sig uppdrag som kan bidra till enutjämning av sysselsättningen för företagels personal. kan det juinnebära ekonomiskt fördelaktiga lösningar för , om den ledigakapaciteten utnyttjas. Beträffande städverksamheten är att säga att vi påsocialdemokratiskt håll reserverade oss 1981 mot ändringen av riktlinjerna.Byggnadsstyrelsen ser ju över frågorna, och då tycker vi att del är viktigt altsynpunkterna i den socialdemokratiska motionen blir beaktade. Jag tycker ocksåatt beskrivning av städverksamheten är viktig. Vikänner ju alla till hur städverksamheten fungerar, hur invandrare utnyttjasosv. Vad framhåller om t. ex. säkerhet är också viktigt attbeakta. Det kan ju bli fråga om otillåten insyn i myndigheters handlingar m. m. RolfRämgård beskrev ett enskilt fall, som jag inte alls känner till. Arbetsmarknadsverkethar gjort en bedömning, vars riktighet jag har svårt alt bedöma, men jag trorinte att det skulle vara bättre om vi gjorde alla myndigheter till arbetsmarknadspolitiskamyndigheter. Det centrala är ju att det är regeringen som har det direktapohtiska ansvaret och som skall göra helhetsbedömningarna när det gällerarbetsmarknads- och regionalpolitiken. Jag tror att det är viktigt att vihåller fast vid dessa principer, vilket också egen partivän somskrivit under yttrandet från framhållit. 9PER-RICHARD MOLÉN (m): Jag har i lagt fram en motion,1982/83:701, där jag begärt en översyn av principer i vad gällerföretagets egenregiverksamhet. Bakgrunden till motionen är en broschyr, där statensvattenfallsverk går ut och informerar bl. a. kommuner och landsting om att mannu har något omorganiserat byggnadsavdelningen, så att denna i störreutsträckning skall kunna verka som entreprenör. Det står att den är beredd attåta sig uppdrag på basis av antingen anbud eller löpande räkning. Jag tycker att den här åtgärden innebär att man på allvarhar för avsikt att vid sidan av sin primära uppgift - att producera ochdistribuera elkraft - ge sig ut och konkurrera med de entreprenörer som man tidigarehar anlitat för den egna utbyggnaden. De här åtgärderna ger enligt min meningklart vid handen all har en överdimensioneradbyggnadsavdelning. yttrande, som bifogas finansutskottetsbetänkande, ger också klart vid handen att det är på det sättet. Enligt min mening - och jag tror att majoriteten här iriksdagen delar den - är det och regeringen som har till uppgift attpåverka avvägningen när det gäller sysselsättningspolitiska, näringspolitiskaoch liknande bedömningar. De faktorer som skall beakta måste varaekonomiskt försvarbara. Och den principiella utgångspunkten måste härvid varaatt det inte är en uppgift för att bedriva en byggnadsverksamhet avdet slag som man nu går ut och marknadsför. Det hade varit värt att finansutskottet hadegjort en kommentar eller ett uttalande av det här slaget när utskottetbehandlade min mofion. har, som alla vet, statliga pengar i ryggenoch kan inte gå i konkurs. Förluster från entreprenadverksamheten kan täckasinom annan del av verksamheten, som finansieras av statliga medel eller som iVattenfalls fall av avgifter för elkraft. Jag vet, herr talman, av egenerfarenhet hur lätt det är att i en situation som medvetet elleromedvetet underskatta t. ex. ovefheadkostnader som är hänförliga tillbyggnadsverksamheten. Hur mycket av centralförvaltningens kostnader skallbyggnadsverksamheten bära? Jag vet också att man nästan genomgående harbetydande underskattningar på det här området. Detta leder helt konsekventtill betydande svårigheter för utomstående byggnadsföretag att kunna konkurrerapå lika villkor. Det ärglädjande att notera att tankegångarna och även yrkandet i min motion harvunnit anklang hos moderater och centerpartister i finansutskottet. Däremotförvånar det mig litet att folkpartisterna och socialdemokraterna inte förstårhur allvarligt man måste se på entreprenadverksamhet. Specielltförvånar mig inställning. Men del är möjligt att den nyefolkpartiledarens mer marknadsekonomiska syn på bl.