prot · G70918 · 1983-12-31 00:00:00 — Det är emellertidvikfigt att man gör en politisk programförklaring och anvisar en väg till stödoch hjälp för sjukvårdspersonalen, så att verksamheten bedrivs lika över helalandet. Dessutom finns del områden där en eventuell lagändring kan blinödvändig. Med de alltmer förfinade tekniska metoder som utvecklas ärdel möjligt att diagnostisera inte enbart mongolism, ryggmärgsbråck ochandra som vi brukar kalla grava missbildningar. Man kan också se om del fattasett finger, om fostret har anlag för sockersjuka, om del är en pojke ellerflicka. Detta kommer i framliden alt kunna göras i , dvs.inom den lidsrymd då kvinnan själv bestämmer om hon vill föda barnet eller göraabort. Den nya hälso- och sjukvårdslagen stärker pafienlens rättatt få kunskap om sitt tillstånd. Om denna rätt också gäller fostret, uppstårgenast frågan huruvida föräldrarna bör få vetskap om fler "fillstånd"hos fostret än de man från början efterfrågade. Har läkaren i dessa fall rättatt begränsa informationen ulan att bryta mot HSL? En annan principiellt viktig fråga är hur informationenskall ges före och efter en konstaterad missbildning. Skall kvinnan dårekommenderas abort? Motbakgrund av ovanslående vill jag fråga statsrådet följande: Hur avserstatsrådet att behandla faktarapporten om fosterdiagnosfik ifrånsocialstyrelsen? all nuvarande hälso- och sjukvårdslag är fill fyllest vad gällerinformation till blivande mödrar i frågor som rör fosterdiagnostik? att samhället/sjukvårdspersonalen vid konstaterad fosterskada skallrekommendera en kvinna abort? all nuvarande rätt till fri abort på något vis är hotad med hänsyntill utvecklingen av en tidigare diagnostisering av fosterskada? några allmänna farhågor inför fosterdiagnostikens utveckling i vårtland? 6 protokoll 1983/84:18-19 1983/84:40 av () till jordbruksministern omnybyggnad för husdjursförsöksslalionen i : Frågan om nybyggnad av anläggningarför husdjursförsök i och i anslutning till dessa en försökshall förbyggnadstekniska undersökningar är en sak som diskuterats länge men kräveren snar lösning. Huvuddelen av den statliga husdjursförsöksverksamheten ärsedan början av 1970-lalet koncentrerad till . Som bas för verksamheteni finns nu endast försöksstationen i kvar. Den ärhuvudsakligen inriktad på utfordringsförsök med SLB-rasen. Försöksverksamhetenbedrivs i en ladugård från 1800-lalel, visserligen provisoriskt ombyggd år1968. Dessutom finns en lösdriflsladiigård vid strandmarkerna vid belägen2 km från huvudanläggningen. De båda ladugårdarna fyller på intet sätt de kravman måste ställa på lokaler för en säker försöksverksamhet. Arbetsmiljön för deanställda samt stallmiljön för nötkreaturen är utomordentligt dålig. Lokalernafyller inte heller kraven på en rationell anläggning. överlämnades till ettlokalprogram avseende nybyggnad i . Regeringen uppdrog i februari 1978åt att projektera nybyggnad för en husdjursförsöksslation. Islutet av 1979 inlämnade fill regeringen systemhandlingar förprojektet. Tyvärr fördröjdes projektet i nära på grund av diskussion pådet kommunala planet om anläggningens placering. godkändesslutligen placeringen, och begärde bygguppdrag föranläggningen. I en skrivelse till regeringen den 12 april 1983hemställde all regeringen ger verket i uppdrag allprojektera byggnadsan-knulen utrustning tillsammans med anläggningen inom en kostnadsramav totalt 41,25 milj. kr. Enligt uppgift har projektet funnits med på den lista övertänkbara lidigarelagda statliga byggnadsobjekl som AMS överlämnade tillregeringen senvintern 1983. Projektet har dock ej kommit med bland de beslutadeobjekten. beslutade regeringen med utnyttjande avfinansfull-maklen om tidigareläggning av statliga byggnadsobjekt för totalt 500milj. Några som helst medel kom dock ej till del, trots enmyckel stor arbetslöshet. var 20 100 personer öppet arbetslösaoch 12 450 personer sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Nära 700byggnadsarbetare var arbetslösa . Skulle frågan om en nybyggnation i skjutas helt påframliden är det stor risk att hela verksamheten äventyras på grund avnuvarande anläggnings dåliga skick. För såväl jordbruksforskningen på dettaområde som för jordbruksnäringen i skulle det vara mycketallvarligt. Skillnader i djurmaterial och foderförsörjning föreligger mellansödra och Mälarlandskapen. De sydsvenska fodermedlen skiljer sig i storutsträckning från dem i övriga delar av landet genom den stora förekomsten av Livsmedelsindustrin är också i stor utsträckninglokaliserad till , främst . Närheten till Lunds universitetmed dess livsmedelstekniska avdelningar och flera viktiga exportindustrier medanknytning till denna sektor såsom Telra och är också starkaskäl som talar för all måste få behålla sin husdjursförsöksslation. Förjordbruksnäringen är del vikfigt med en kvalificerad forskning kringfoderförsörjningen. Foderkoslnadernas storlek har en helt avgörande betydelseför bl. a. mjölkproduktionens ekonomi. Det är också angeläget att vi bättre kanutnyttja inhemska fodermedel. Det skulle vara till gagn för hela landelsekonomi om vi kunde minska den stora foderimporlen. Medhänysn till det anförda, ber jag alt få ställa följande fråga filljordbruksministern: beredd alt medverka till nybyggnad av husdjursförsökssla-fionen iAlnarp? 1983/84:41 av Lars-OveHagberg (vpk) till industriministern om specialstålsindustrin ochverkstadsindustrin: Resultatet av specialstålskommissionens rapport ochden avsiktsförklaring som ägarna till specialstålsföretagen , , och presenterat är beklämmande. Urdet arbetande folkets intresse är del katastrofalt. Däremot är det en fullträffför ägarna. Dethandlar om att produktionen i de fyra specialstålsbolagen förs samman i två"nya" företag, ett metallurgi- och plåtbolag och ett band- ochrörbolag. Produktionen skall koncentreras och neddragningar av produkfionenblir följden. Närmare 2 000 jobb beräknas försvinna. Ettkrav från ägarna är alt staten skriver av lån och villkorslån på 1,4 miljarderkronor. Ett annat krav är att investeringsbanken skall salsa 200 milj. kr.Däremot skall tillgångar i skog och vattenkraft stanna kvar i moderbolagen närslålrörelsen frikopplas från bolaget. Resultatetför ägarna blir, om planerna går i lås, en fullträff. De får lån avskrivna, deseparerar ut den osäkra specialstålsdelen och behåller vinstgivande enhetersamtidigt som de slipper satsa något extra för specialstålets framfid. Regeringenskall pröva specialslålsägarnas krav. Kommer de att bifallas är del en storskandal, eftersom "uppgörelsen" innehåller så många felaktigheter.Vad kommer att hända med sysselsättningen på bruksorter som drabbas av färrejobb? Vem tar ansvaret? Företagen kommer knappast all göra det. Del saknas eninduslripolifisk framtidsinriktning. Forskning och teknisk utveckling ärunderordnade exporlinriklningen. Storfinansen skall även fortsättningsvis ägaoch därmed styra specialslålsinduslrin. Över huvud taget finns del ingenindustripolitisk målsättning för hemmamarknad ellersamord-ning inom metalledet. och ägarnas kravbör kastas i papperskorgen. Regeringens uppgift borde nu vara, när de settresultatet av ägarnas ambitioner, att ta ett helt nytt grepp påspecialslålsinduslrin och därmed sammanhängande frågor. Dessutom att regeringenskaffar sig styrmedel, så att storfinansens maktställning kan brytas. Medhänvisning fill det anförda vill jag ställa följande frågor till industriministern: Vilka åtgärder tänker regeringen vidta omspecialstålskommissionens huvudinriktning genomförs och arbetstillfällenminskar på bruksorter som , , , m. fl., ochvem har ansvar för att nya arbeten skapas på dessa orter? Är regeringen beredd att styraspecialslålsindustrins framtid till en högre grad av hemmamarknadsproduktionoch att vidta åtgärder så alt specialslålsinduslri och svensk verkstadsindustriknyts närmare varandra? Är regeringen beredd att vidta åtgärder så attforskning och utveckling inom stål- och verkstadsindustrierna ökar i omfattningoch ger en inriktning mot en högre grad av hemmamarknadsproduktion? Är regeringen beredd att genomföra en ändring avägarstrukturen i specialslålsinduslrin så att storfinansens roll elimineras? 21§ Meddelande om frågor Meddelades att följandefrågor framställts 1983/84:130av () fill socialministern om rätten till ersättning frånförsäkringskassa i visst fall: Vill statsrådet redogöra för de regler som gör delmöjligt för från på grund av brottslighet utvisad uflänning altfortsättningsvis i utlandet uppbära ersättning från iSverige? 1983/84:131 av BirtheSörestedt (s) fill justifieminislern om lagstiftningen om vårdnad och umgänge: Då föräldrar tvistar om vårdnad och umgänge kommerofta barnen i kläm. Det har uppmärksammals av massmedia attföräldrar ibland lar fill drastiska åtgärder i sådana tvister. Genom att barnent. ex. göms åsidosätts barnens rätt all upprätthålla en god kontakt med bådaföräldrarna, övriga släktingar, skola och kamrater, vilket kan leda fill storskada för barnen. Föräldrarnas rätt och möjlighet att båda ge barnen den omsorgde behöver omintetgörs, om en av föräldrarna ensidigt hindrar den andraföräldern från kontakt med barnen. Man måste också se allvarligt på attutomstående personer ibland akfivl medverkar för att förhindra del umgängemellan barn och föräldrar som domstol har fastställt. Jagvill därför fråga justitieministern om han anser all lagstiftningen på del härområdet är tillräcklig och möjligheten alt verkställa domstolarnas beslut ärfillfredsställande. 1983/84:132av () till statsrådet om det statliga bidragettill ombyggnad för : nåddes vi av det glädjandebeskedel alt musikklasserna kommer alt få vara kvar i vidAdolf . Ävenom beskedel i sig är glädjande måste del betecknas som anmärkningsvärt att deländrade beslutet kommit fill som en följd av regeringens ekonomiska utfästelsertill . Enligt uppgifter i massmedia är regeringen beredd attanvisa minst 10 milj. kr. för att , som är en av landels rikastekommuner, skall kunna uppfylla rent kommunala åtaganden. Detta är så myckel meranmärkningsvärt som regeringen presenterar en besparingsproposition ivilken skolväsendel i landet utsätts för kraftiga åtstramningar. Med anledning härav villjag ställa följande fråga: all ovan refererade åtgärder är uttryck för en rimlig prioriteringav statens utgifter? 1983/84:133av () till statsrådet om anslaget tilllitteraturfrämjande åtgärder: Pressuppgiflerger vid handen alt olika organisationer erhållit anslag från regeringen för attpå olika sätt informera om litteratur. Med anledning av ovanslående vill jagfråga kulturministern: omfattning har anslaget till litteraturfrämjandeåtgärder? Vilka kriterier har gällt vid fördelningen av medlen? 1983/84:134 av KenthSkårvik (fp) till kommunikationsministern om en färjeförbindelse mellanStrömstad och Langesund i : Sedan en fid tillbaka har ett nybildal bolag medsvenskt intresse planerat för att öppna en ny färjeförbindelse mellan Strömstadi och Langesund i . Färjeförbindelsen skulle vara till stor fördelför bilgodstransporlerna och turisttrafiken. har tyvärr vissa besvärligheteruppkommit som kan stoppa projektels igångsättning. Jag vill därför frågakommunikationsministern: Kankommunikationsministern tänka sig medverka till att nämnda färjeförbindelsekommer till stånd? 1983/84:135 av () till civilministern omsamarbetet inom : utnämns inte den till biskopsom vägrar all prästviga kvinnor. Men fortfarande prästvigs män som vägrar attsamarbeta med kvinnliga präster. Biskopen ensam avgör vem som skall prästvigas.Enligt uppgift är det endast två biskopar som begär att manliga prästkandidaterskall vara beredda alt samarbeta med kvinnliga präster. Därigenom fortlevermotståndet mot kvinnUga präster inom . Avser civilministern att vidta någon åtgärd för alt allasom arbetar i skall samarbeta så som uttalat? 1983/84:136 av () till socialministernom villkoren för bidrag ur allmänna arvsfonden: En församling som i början av 1965beviljats ett bidrag ur allmänna arvsfonden på . för sinaungdomslokaler är skyldig att med anledning av detta tilllänsstyrelsen inkomma med verksamhetsberättelse. Vill socialministern medverka till sådana ändrade reglerför bidrag ur allmänna arvsfonden all liknande villkor inte uppställs? 22 § Kammaren åtskildes .