prot · G709166 · 1983-12-31 00:00:00 — Detta ställningstagande kommer attresultera i ökade problem för svensk flygindustri. Flygindustrin kommer atttvingas att förlägga en ännu större del av sina beställningar utomlands, därföratt flygtekniska försöksanstalten saknar moderna vindtunnlar. Det är väl känt att vi i vårt land har en högstående flygtekniskforskning och att vi har en mycket kvalificerad industri som utvecklar ochbygger såväl civila som militära flygplan. Därför behöver fidsenligavindtunnlar. Den utrustningen skulle också ge goda möjligheter att få kunderäven från andra länder, vilket skulle gagna svenskt flygtekniskt kunnande menockså svensk sysselsättning och handelsbalans. Moderater,centerpartister och folkpartister i försvarsutskottet föreslår därför i enreservafion med anledning av en moderat mofion att försvarskommittéskall få i uppdrag att göra en långsiktig bedömning av frågan om svenskavindtunnlar, allt i syfte att säkra framfida tillgång av god kapacitet förforskning, utveckling och produktion i inom det flygtekniska området. Jag yrkar bifall till reservation 1 i försvarsutskottets betänkande nr19. 39GUNNAR i (c): Det råder stor enighet om den inriktning viskall ha på forskningen på försvarsområdet. Det är vikfigt att också komma ihågatt det i många av materielprojekten ligger betydande forskningsanslag iindustrin, som också bör räknas dit. När det gäller det betänkande vi nu behandlar instämmerjag i vad Per i Gäddvik har sagt om reservation nr 1. Jag vill ocksåhänvisa fill det ansvar som jag anser att vi har för de till och Umeåutlokaliserade delarna av FOA:s verksamhet. Med detta vill jag yrka bifall tillreservation nr 2. 40BARBRO EVERMO (s): Det betänkande från försvarsutskottet som vinu behandlar grundar sig på regeringens proposition 1983/84:107, som rör delsriktlinjer för flygteknisk forskning, dels försvarsforskningen samt samordningmellan forskningen inom olika samhällssektorer. En viktig fråga för svensk flygteknisk forskning är, somPer här har nämnt, hur de svenska behoven av vindtunnelprov skalltillgodoses i fortsättningen. Det råder inga delade meningar om behovet avvindtunnelresurser, och då närmast av en transsonisk vindtunnel. Vi kan dockkonstatera att försvarets ekonomiska situation inte ger utrymme för någon sådaninvestering. För en sådan skulle det krävas ett väsentligt ekonomiskt stöd frånintressenter utanför försvaret. Något sådant stöd kan inte påräknas,konstaterar försvarsministern. Den statsfinansiella situafionen medger inte att hanförordar en anskaffning av vare sig en ny transsonisk vindtunnel eller enlåghastighetsvindtun-nel. prioriterar nämligen numera, medhänsyn till sitt civila utvecklingsprogram, en ny låghastighetsvindtunnel, föreinvestering i en ny transsonisk vindtunnel. Frågan om att investera eller ej i en ny transsoniskvindtunnel har under utskottets beredning fått ett ytterligare alternafiv.Regeringen har nämligen uppdragit åt flygtekniska försöksanstalten att före den1 september i samråd med klarlägga kostnader,fidsplan in. m. för en ombyggnad av FFA:s befintliga vakuumvindtunnelsystem. Ensådan ombyggnad ökar inte tunnelns prestanda men ger, enligt uppgift, möjlighetatt genomföra en del av de framtida vindtunnelproven för JAS-systemet vid FFA istället för i ufiandet. Utskottet anser att övervägande skäl talarför att bör godkänna vad försvarsministern har anfört om resurser förvindtunnelprov. Som framkommit kan en ombyggnad av befintiig vindtunnel vidFFA bli aktuell. Det är ju tråkigt att de borgerliga ledamöterna inte har tagittillräckligt allvarligt på detta, som ett gott alternativ til) den transsoniskavindtunneln. Det är här fråga om en ny transsonisk mätsträcka. Men någoninvestering i en ny transsonisk vindtunnel för försvarets behov är av ekonomiskaskäl ej möjlig. Nr 166 Det är lämpligt att låta göra en samlad bedömning av a. de resurser som behövs förden av regeringen förordade inriktningen av 7 juni1984 ' flygtekniska forskningen ilandet. bör därför inte uttala sig för att försvarskommitté skall Försvarsforskning överväga behovet avvindtunnelresurser. Därmed yrkar jag avslag på den gemensamma borgerligareservationen nr 1. Vad försvarsministern i övrigt har anfört om riktlinjerför flygteknisk forskning och om inrättande av ett flygtekniskt råd ärutskottet enigt om. Jag övergår nu till försvarsforskningen och samordningen.Utskottet anser i likhet med försvarsministern att samverkan mellan försvaretsforskning och annan forskning i samhället är angelägen och bör utvecklas.Härigenom skulle forskningskompetensen såväl på försvarets som på andra områdenkunna bibehållas eller ökas, samt de totala kostnaderna för nödvändig forskningbegränsas. kommer att försvarsbeslut kunna taställning till den långsiktiga inriktningen av försvarsforskningen,prioriteringar av olika forskningsområden, lämpliga större samverkansområdenm.m. Av propositionen framgår att försvarets forskningsanstalthar fått regeringens uppdrag att utarbeta ett underlag årsförsvarsbeslut med en samlad syn på försvarsforskningens långsiktigautveckling. Frågan kommer därmed upp till en bedömning av 1984 årsförsvarskommitté. Något uttalande av i detta sammanhang om vissaforskningsområden eller om utvecklingen av forskningskompetens på vissa ortervill utskottsmajoriteten inte fillstyrka. Därmedyrkar jag avslag på och reservafion nr 2. Med det anförda vill jag slutligen yrkabifall till utskottets hemställan. 41 (vpk): Jag vill göra några kommentarer tillförsvarsdepartementets del av forskningspropositionen och fill dettautskottsbetänkande. Det är ju väldigt tunna aktstycken, och man saknar - ochjag vill härmed efterlysa - en samlad framställning av de militäraforskningsanslagen. Det får vi inte vare sig i propositionen eller iutskottsbetänkandet. De siffror som nämns exempelvis i proposition 107 ärmycket för låga - de stämmer inte med verkligheten. I utskottsbetänkandet finnsöver huvud taget inga anslagssiffror nämnda. Det är väl symptomafiskt förförsvarsdebatten i detta land att här stål man och diskuterar detaljfrågor, somtranssoniska vindtunnlar till flygtekniska försöksanstalten, i stället för atttala om forskningsanslagen till det militära systemet. Det är en svaghet och,tycker jag, ganska ynkligt. vill jag i alla fall referera litet. Här sägs alltså iproposition 107 att försvarsgrensforskningen - för armé, marin och flyg -belöper sig till ungefär 1 500 milj. kr. , alltså 1,5 miljarder. Men om vi fittar i proposition 112, om det militäraförsvarets fortsatta 64 utveckling, som vi behandlade fören tid sedan, ser vi att armén har 300 milj. för forskning ochutveckling, marinen 110 miljoner och flygvapnet 1 308 miljoner. Det blirtillsammans 1 727 milj. kr., alltså betydligt över den översta gräns som nämnsi proposition 107. Ibudgetpropositionen, bilaga 6, finner vi att anslaget till gemensamförsvarsforskning, dvs. FOA:s anslag, inte uppgår till 287 miljoner, som detsägs i proposifion 107, utan det är uppe i närmare 302 milj.kr. Vidare finnsdet ett anslag för anläggningar åt FOA på närmare 17 milj. kr. Sammantaget,om vi snabbt räknar ihop de här siffrorna, finns det militära forskningsanslagpå omkring 2,5 miljarder, och det är inte redovisat någonstans. Jag tycker attförsvarsutskottets ledamöter kunde ha gjort sig omaket att ställa upp en enkeltabell och redovisa de militära forskningsanslagen och inte hålla dem undan pådet sätt som har skett här. Därutöverfinns de s. k. bemyndigandena, som de olika försvarsgrenarna får. De pengarnakan också användas för att lägga ut beställningar på utveckling och forskning,och detta bör väl också redovisas i sådana här sammanhang. Där har armén 647miljoner, marinen 269 miljoner, flygvapnet 1 184 miljoner, tillsammans 2,2 miljarderkronor i bemyndiganden som kan användas för forskningsuppdrag. Sammanlagtkommer vi upp i mycket höga militära forskningsanslag. I den här debatten hardet talats om anslag fill humaniora och naturvetenskaplig forskning, där manhar slagits om tiotals miljoner hit eller dit, men de stora anslagen tillmilitär forskning, vem talar om dem? Ärdet inte er uppgift i försvarsutskottet att redovisa vilka belopp det handlarom? I stället tar ni fram detaljer som transsoniska vindtunnlar och debatterardem här i kammaren. Redovisa fögderiet och tala om hur mycket pengar som iSverige går till den militära forskningen, när vi nu skall diskuteraforskningspolitik! Jag har inget yrkande utan kommer i voteringen att ansluta mig tillutskottets förslag. 42 (): Det måste ju då glädja att vi vid 1987 årsförsvarsbeslut kommer att få ta ställning fill den långsikfiga forskningen inomförsvaret. Dettaredovisade jag också i inledningsanförandet. Samfidigt vill jagsäga att någonmedveten strävan att undanhålla siffror, vilket menade på,har inte funnits från utskottets sida. Anf.43 (vpk): Det här är ju inte någonting nytt, och att hänvisa till vad som kommeratt hända 1987 är ganska dåligt. Den militära forskningen har pågått i åratalhär i och den har sällan redovisats öppet. Nuhar vi en stor forskningsdebatt, där alla andra departement får redovisa sinaanslag i detalj. Men från försvarsdepartementet och från försvarsutskottet,antingen det nu är medvetet eller inte,.ges ingen sådan redovisning. 5Riksdagens protokoll 1983/84:166-167 Socialpsykiatriskforskning, m. m. ärväl brä om det kommer en sådan 1987, men varför har den inte kommit fidigare? Medde erfarenheter jag har bedömer jag det så att man tycker att det är obekvämtatt redovisa de stora militära forskningsanslagen, därför att de ifrågasätts avstora delar av den vetenskapliga världen i , av andraforskningsinstanser och av det svenska folket också. Anf.44 PER (): För att ingen oklarhet skall råda vill jag nämna att forskningsanslageningick även försvarsbeslut, och när vi behandlar försvaretsanslagsfrågor har vi också forskningsfrågorna uppe. Någonstansi öppna handlingar har tagit sina siffror. Jag garanterarinte att de är riktiga, men han har i alla fall tagit dem någonstans. Anf.45 (vpk): Det är inte min uppgift att plocka ihop siffror. När försvarsutskottetförbereder en stor debatt om forskningen inom sitt fögderi, är utskottet ocksåskyldigt att redovisa vilka anslag det rör sig om. Vem som helst kan plockarätt på siffror ur olika försvarspropositioner, så som jag har gjort. Det , och det torde inte ta längre fid för utskottet heller. Siffrornaborde ha varit med i betänkandet - det är en brist att de inte finns där. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslutet redovisas efterdebatten om bostadsutskottets betänkande 31.) Kammarenövergår nu fill att debattera socialutskottets betänkande 24 om forskning inomsocialdepartementets verksamhetsområde och inom arbetsmiljöområdet m. m. Socialpsykiatriskforskning, m. m. 47 RUNEGUSTAVSSON (c): har i betänkande 24 behandlat en centermotion som bl.a. tar upp forskningen angående psykiatrin och alternafiva icke konventionellavårdformer. Det torde inte råda några delade meningar om vikten av att vi haren bra forskning och att forskningen skall kunna ta till vara alla möjligheteratt komma till rätta med sjukdom och lidande. Den snabba utvecklingen gervården och omsorgen ständigt nya möjligheter och öppnar perspektiv mot helt nyainriktningar och behandlingssätt. Denpsykiatriska vården har genomgått betydande förändringar . Vihar en fortgående utveckling från sluten fill öppen vård. Detta är positivt förpafienterna och för samhället. Men det är klart att det också finns vissa risker. Detfordras att denna värd följs upp med insatser av olika slag, så att pafienternakan klara den nya situationen. Ivår motion har vi gett uttryck för att det på detta område finns en viktiguppgift för beteendevetenskaplig forskning, så att de allmänmänskligakonsekvenserna av vårdens utveckling följs upp för att vi skall få en bättresocial grund för fortsatt övergång till öppen vård. Socialutskottetvitsordar de problem som vi i motionen tar upp och framhåller att det ärangeläget att vi får ökad kunskap inom området. Utskottet hänvisar till attbåde socialberedningen och hälso- och sjukvårdsberedningen har att följaförändringar som sker. Likaså hänvisar utskottet fill ett antal projekt somdelegationen för social forskning stöder. Vimotionärer har accepterat denna utskottets skrivning, och vi kommer att följautvecklingen på detta område med fortsatt intresse. När det gäller alternafivtill den konventionella sjukvården vet vi att det harutvecklats en rad olika vårdformer. Många människor sätter stor tillit tilldessa, men i många fall finns det ingen eller mycket bristfällig grund fördessa behandlingsformer. Enligtvår uppfattning är det fel att avfärda sådana behandlingsmetoder utan att förstha prövat dem. Om samhället vänder de alternativa behandlingsformerna ryggenfinns det risk för att de bedrivs i mindre kvalificerade former. Därför menarvi motionärer att bör uttala att medicinska forskningsresurser i ökadutsträckning inriktas mot de alternafiva behandlingsformerna inom hälso- ochsjukvården. Dennadel av mofionen har enligt vår uppfattning inte fått en fillräckligt posifivbehandling av utskottet, varför vi fogat en reservafion fill utskottsbetänkandet. Jag yrkar bifall fill reservafion 1 i utskottets betänkande 24 och iövrigt till utskottets hemställan. Socialpsykiatriskforskning, m. m. 48 MARIE-ANNJOHANSSON (vpk): I socialutskottets betänkande 24 om forskning behandlas tvåvpk-motioner från allmänna mofionstiden. Den ena har undertecknats av Inga Lantzoch mig och den handlar om forskning om amning. Eftersom utskottet i sak äröverens med mig om att det är viktigt med en sådan här forskning, skall jaginte i debatten upprepa alla de argument vi har fört fram i mofionen för ensådan forskning. Jag vill bara ta upp en sak. Jag tycker att utskottet harrefererat motionen på ett ofullständigt sätt. Utskottet skriver så här: "Enligtsocialstyrelsen uppger i stort sett alla kvinnor att de vill amma sina barn ochde börjar också amma på BB. Trots detta slutar, enligt mofionärer-na, mångakvinnor mot sin vilja att amma . Mofionärernaanser att orsaken härfill är otillräckligt känd." Imotionen citerar vi olika skrifter från . Jag vill återge ett avdessa citat också , för att visa att det faktiskt inte är enbart vimotionärer som anser att det finns frågetecken och outforskade områden isamband med amning. Socialpsykiatriskforskning, m. m. h-fakta nr 4 En bok om amning ochbröstmjölk är en bok som riktar sig framför allt till personal på barna- ochmödravårdscentralerna och på BB. "Sågott som alla kvinnor kan producera mjölk. Vi vet emellertid att ett litetfåtal kvinnor inte verkar kunna bilda tillräckligt med mjölk. Orsaken tilldetta är otillräckligt känd." Sådet var inte, som utskottet skriver, motionärerna som ansåg att orsaker fannssom var otillräckligt kända, utan faktiskt i sin lärobok ombröstmjölk och amning. Det finns fler citat i motionen som visar att det finnsmycket kvar att forska om på detta område. Somjag sade, har utskottet behandlat motionen välvilligt och skriver:"Utskottet delar således motionärernas uppfattning att det är viktigt attdet bedrivs forskning kring amning och amningsproblem." Så långt är detbra. Jag tycker emellertid att utskottet därefter drar felaktiga slutsatser.Utskottet fortsätter så här: "Föratt sådan forskning skall kunna komma till stånd krävs dock i första hand attfler forskare är villiga att ägna sig åt problemet. Är denna förutsättninguppfylld tar utskottet för givet att anslagsbeviljande myndigheter serpositivt på stöd till vetenskapliga undersökningar kring amning. Motionenavstyrks därför." Mendet är ju faktiskt precis tvärtom. Om presumfiva forskare vet att politiker ochmyndigheter prioriterar en viss forskning, finns det ju större möjligheter attdessa forskare börjar planera för denna typ av forskning och gör alla de förberedelsersom krävs innan man begär anslag. Vet man att man troligen beviljas anslag, ärdet ju mycket större chans att man ger sig in på detta forskningsområde. verkligen hade velat prioritera forskning om amning borde det habifallit vår motion och begärt initiafiv från regeringen. uttrycker saken skulle forskningsinriktningen helt ligga i forskarnasegna händer. Jag tror inte att det är så och vill därför yrka bifall tillmotion 1625 för att ytterligare understryka det utskottet också är enigt om,nämligen att det är viktigt med forskning kring amning och amningsproblem. Denandra vpk-mbfion som behandlas handlar om ytterligare forskning på detsocialpsykiatriska området. Det handlar om att ytterligare utforska bl. a.samhällsförändringars inverkan på människors psykiska hälsotillstånd. Ibetänkandet räknas fyra projekt upp som stöds av delegationen för socialforskning. Samtliga forskningsprojekt är intressanta i och för sig, men det ärbara ett av dem som kan betecknas som socialpsykiatrisk forskning, nämligen detprojekt som leds av . Det andra ligger närmare områdetsocialmedicin och miljö. Vi efterlyser en bättre balans mellan å ena sidan denbiologiska forskning som ofta är inriktad på användning av olika läkemedel ochå andra sidan socialpsykiatrisk forskning. Detfinns en hel katalog utgiven om projekt med biologiskt inriktad forskning,ungefär 300-400 projekt, varav f. ö. en del är ganska tvivelaktiga. Det är motdenna bakgrund vi anser det nödvändigt med en annan balans mellan denbiologiska och socialpsykiatriska forskningen. Det finns många områden som det är angeläget attforska kring. Självmordsforskningen är fortfarande underutvecklad. 2 000 människortar livet av sig , trots detta anslås inte resurser till dettaforskningsområde i tillräcklig omfattning. Detta kan jämföras med att 700-800människor omkommer i trafiken , vilket givetvis också är en alltför högsiffra, men man har dock ett helt statligt verk som sysslar med dessaolyckstal. Det bedrivs heller ingen forskning om hur människor med psykiskaproblem lever, och hur de har det i vårt samhälle. Övergångentill öppna vårdformer inom psykiatrin har kritiserats från vissa håll. Man haranfört att det bara är välsituerade människor som nås av den. Man påstår attarbetarklassen och utslagna fortsätter att hänvisas till mentalsjukhusen. Detär mot den bakgrunden viktigt att få en undersökning som visar hur den öppnavården fungerar och vilken vård de s. k. utslagna människorna får. Dettavar några exempel på den forskning vi tycker är viktig och som måsteprioriteras. Jag vill slufiigen yrkabifall till reservation 2 i betänkandet. Socialpsykiatriskforskning, m. m. 49 (): behandlar i sitt betänkande 24 de allmänna riktlinjernaför forskning inom verksamhetsområde, vad som ipropositionen anförts beträffande arbetsmiljöforskning och tre motioner som rörforskningsfrågor. del av propositionen som avser verksamhetsområdebetonas forskningsinsatser rörande de sociala konsekvenserna av utvecklingeninom arbetslivet samt forskning inom socialförsäkringsområdet. Socialtbehandlingsarbete, miljömedicin och primärvård anges som områden därforskningen behöver breddas och fördjupas. Forskning rörande förebyggandeinsatser på folkhälsopolitikens områden betonas och fortsatta åtgärder för attrekrytera forskare till socialforskningssektorn föreslås. Utskottetbiträder de riktlinjer för detta område som läggs fram i propositionen ochföreslår därför att den också får godkännande. del av propositionen som avser arbetslivs- och arbetsmiljöforskningredovisas bl. a. arbetarskyddsfondens forsknings- och utvecklingsverksamhetoch verksamheten vid arbetarskyddsfondens forskningsavdelning. Det som anförs ipropositionen i den här delen påkallar enligt vår mening inte något riksdagensuttalande. Till betänkandet harfogats två reservationer. Reservation1 gäller forskning kring alternativa behandlingsmetoder. Som exempel på sådananämns i den motion som ligger till grund för reservationen kostvanor och fasta,akupunktur, kiropraktik, zonterapi och THX. Utskottethar haft att ta ställning till motioner som gällde delsförsöksverksamhet med kiropraktorer och naprapater, dels alternativabehandlingsmetoder, varmed avsågs bl. a. zonterapi och bindvävsmassage. Närdet gällde kiropraktorer och naprapater hänvisade utskottet till att enförsöksverksamhet med kiropraktorer avsågs komma i gång vid När resultaten var klara fick det övervägas om en motsvarande försöksverksamhetborde bedrivas med t. ex. naprapater. Utskottet avstyrkte den då aktuellamotionen. Vadgäller frågan om alternativa behandlingsformer hänvisade utskottet då till denarbetsgrupp som 1979 tillsattes av och som fick i uppgift attgöra en utvärdering av hälsohemmens verksamhet m. m. Avsikten var att ställasamman kunskapsunderlag beträffande s. k. alternafiva behandlingsmetoder sombedrivs vid hälsohemmen. Utredningsarbetet omfattar bl. a. fysikaliskabehandlingsmetoder, såsom olika manipulationsmetoder, massage och liknande.Synpunkter på fotzonterapi och bindvävsmassage kommer att redovisas iarbetsgruppens rapport. Socialstyrelsens.utredningsarbete omfattar ävenbehandlingsmetoder såsom kostvanor och fasta. Motionsförslagom forskning om akupunktur har behandlats i tre tidigare betänkanden frånsocialutskottet. 1982överlämnades rapporten vid smärta och sjukdom till socialstyrelsen.På grundval av denna rapport och yttranden över den utarbetas f. n. inomsocialstyrelsen förslag till föreskrifter och råd om akupunkturbehandling inomsjukvården. Utskottetanser nu liksom tidigare att det finns skäl att ha en öppen attityd införalternafiva behandlingsmetoder. Med hänsyn fill den försöksverksamhet och detutredningsarbete som jag här har beskrivit anser vi emellertid inte att det nufinns anledning för ' att ta initiativ till sådan forskning som begärsi motion 2620. Reservationnr 2 gäller socialpsykiatrisk forskning. Enligt den mofion som ligger tillgrund för denna reservation bör statsmakterna genom riktade insatser och viaforskningsråden på olika sätt stimulera forskning som rör sambanden mellansamhällsförändringar och psykisk hälsa. Tilldetta är att säga att i den forskningsproposition vi.i dag behandlar betonas enoffensiv folkhälsopolitik och behovet av att öka kunskaperna om den fysiska ochpsykosociala miljöns inverkan på hälsa och välbefinnande. Forskningsinsatsernarörande de sociala konsekvenserna av utvecklingen inom arbetslivet betonassärskilt i propositionen. Detär också angeläget, framhålls det i propositionen, att konsolidera dentillgängliga kompetensen inom det miljömedicinska fältet. Då avses bl. a. organsom statens miljömedicinska laboratorium och . Somtidigare har sagts stöder delegafionen för social forskning f. n. en radprojekt, bl. a. ett i om otrygghet i arbetslivet, ett i Köpmanholmenoch ett i , för att nämna några. Motbakgrund av den verksamhet som.pågår och det som har sagts i propositionenfinner vi i utskottet inte anledning begära att nu skall vidta någraåtgärder, och vi avstyrker således yrkandet i motion 1067. Sånågra ord om det yrkande gällande amning som framställdeunder överläggningen. Till det har jag bara att säga att utskottet ibetänkandet skriver: "Utskottet delarsåledes motionärernas uppfattning att det är viktigt att det bedrivs forskningkring amning och amningsproblem." Vifår väl ändå hoppas, och tro, att det kan ha någon betydelse vad riksdagenssocialutskott säger i denna fråga. Det är genom detta betänkande helt klart attvi ställer oss positiva til| forskning kring amning. Därmed uppnås det somMarie-Ann efterlyste i sitt inlägg. Mot bakgrund av detta resonemang yrkar jag bifall till hemställan iutskottets betänkande nr 24, avslag på de båda reservationerna och avslag pådet under överläggningen framställda yrkandet om bifall till motion 1625. Socialpsykiatriskforskning, m. m. 50 MARIE-ANNJOHANSSON (vpk): Jag tycker faktiskt, precis som jag sade tidigare, att vi har fått enganska posifiv behandling av mofionen, men samfidigt anser jag att det ärviktigt vad säger. Båda vpk-motionerna handlar om att också riksdagenskall uttrycka en viljeinriktning. Jagundrar ibland varför utskottet inte kan tillstyrka motioner när man ändå äröverens. Det verkar som om socialutskottet till varje pris måste avstyrkamotioner.