prot · G709111 · 1983-12-31 00:00:00 — Vi har varit ense om att programmet är vettigt, men detdiskuterades aldrig att finansieringen skulle ske över skogsvårdsavgiften. Dethar skogsbruket inte ställt upp på. Jagtror inte att det finns skäl att driva den debatten vidare, men vi hävdar frånmoderat- och centerhåll definitivt att det vore en fördel om skogsnäringensolika intressenter nu fick sätta sig ner och diskutera de uppgifter som vigemensamt har intresse av att finansiera via skogsvårdsavgiften. Det är vad viär ute efter. På den punkten borde utskottsmajoriteten ha gått oss mötes. Anf,153 () replik: sade att vi skall betrakta skogen som lån av våra bam ochbarnbarn. Det har vi jord- och skogsbrukare alltid gjort. När det gällerlantbruket och skogen har vi ansett att man skall lämna det efter sig i likabra skick som när man tog emot det eller bättre. Jag tror att det gäller för allaseriösa både jord- och skogsbrakare även . Genom att ta ut en så hög skogsvårdsavgift som mangör, för man över pengar från dem som tänker på detta sätt till dem som integör det. De privata skogsägarna sköter ofta skogen bättre än domänverk och bolag- och för man över en hel del av pengarna till dessa . Om man följerskogsvårdslagen kommer man också att kunna se till att man får hjälpplanteringoch ordentlig röjning och även att gallring utförs. Därför anser jag att våraförslag är de bästa. 154 () replik: Det är fullt riktigt att skogsvårdsavgiftsmedlen på inkomstsidan harökat ganska mycket från, tror jag, 11 milj. kr. 1976/77 tillbortemot 300 miljoner. Vi har dock inte från funnit det möjligt attgöra så tvära kast som behövs för att föra över så mycket budgetmedel somskulle erfordras för att ersätta ett snabbt borttagande av skogsvårdsavgiften.Däremot vidhåUer vi att 0,är fullt tiUräckUgt. Sedanuppstämmer en hyllning till ökat regelverk i skogen. Han låternästan antyda att det är dessa regler som har gjort att vi har en så högawerkningstakt i skogen som vi har just innevarande säsong. Men jag kan intetänka mig att lever i den tron att det är socialdemokra-tema somhar skrämt fram alla de 68 miljoner m'' som avverkas under den här säsongen.Det är en annan marknad . Det är goda priser, och då ökaravverkningen. Ochvisst är skogsvården viktig. Det finns väl inte så många yrkesutövare som harett så fjärrskådande uttryck i blicken och en sådan framförhållning ihandlingsmönstret som just svenska skogsägare. Ett och annat undantag finns,och det är tyvärr dessa undantag som alltid ger socialdemokraterna anledningatt planera för nya tvångslagar. Det vill vi gärna försöka motarbeta, och det är motbakgrund av den ståndpunkten som vi har formulerat oss i reservation 11, som jagyrkar bifall till ytterligare en gång. Anf.155 (vpk) replik; Jag tänker inte ta upp någon större debatt med omskogsvägsstödet. Men eftersom ifrågasatte att mina antaganden varfelaktiga vill jag bara säga att jag brukar försöka i det längsta att byggaunder mina påståenden med uppgifter från det jag betraktar som tillförlitligthåll. JagviU då nämna vilka uppgifter som har lämnat då det gällde detotalt beviljade statsbidragen under /81, som var på sammanlagt55 milj. kr. Man har gett mig uppgiften att privata skogsägare fick ,skogsbolag , domänverket, kyrkan, landsting och kommuner . Man sägerockså att den nämnda procentuella fördelningen har varit i stort sett densammaunder senare år. Därutövertas ur detta anslag även beredskapsmedel för byggande av skogsvägar. Undersamma år utgick bidrag till skogsvägbyggnadsföretag i det skogliga stödområdetsinre zon till privata skogsägare, till skogsbolag och tilldomänverket. Bidrag till skogsvägbyggnadsföretag utanför det skogligastödområdets inre zon utgick till privata skogsägare, tillskogsbolag, till domänverket och till övriga. När jag läst dessasiffror har jag försökt göra en uppdelning mellan bolag och övriga privataskogsägare och kommit fram till att de senare får ungefär hälften. Det ärsålunda inte ett resultat av mina egna undersökningar, utan dessa uppgifter harjag tagit in från vad jag betecknar som tillförlitligt håll. 156 ()replik: säger att det inte är lagstiftningen - de nyaawerkningsreglerna i skogsvårdslagen - som har gjort att vi har fått framvirke. Jag påstod heller aldrig det. Men jag är helt övertygad om - och jag harfått många bevis för det - att den skogsvårdsdebatt vi hade hargjort att betydligt fler skogsägare här i landet numera är medvetna om att detär inskrivet i skogsvårdslagen att man också har ett ansvar för att skogenskördas . Iövrigt tror jag att den största förtjänsten skall tillskrivas regeringensekonomiska politik. Den har gett förutsättningar för svensk skogsindustri attta igen tidigare förlorade marknadsandelar och vinna nya marknader i fjärranländer. Jag fick pappersindustrins årsberättelse, och det är enmycket intressant läsning när man diskuterar de framgångar som svenskskogsindustri har haft. Närdet gäller lönsamheten vidhåller jag ändå att när vi ser på skogens skötsel idet långsiktiga perspektivet, som ju är samhällets perspektiv, så kan vi aldrigacceptera att man använder argumentet att det inte skulle vara lönsamt attanlägga ny skog. För en enskild äldre ägare kan det naturligtvis vara enolönsam investering. Fastighetens värde minskar givetvis inte av att man har envälskött plantering, men det är klart att en sådan ägare kanske aldrig får någon nytta avden i sin generation. Ur samhällets synpunkt är det självfallet aUtid en lönsamåtgärd att använda skogsmarkens produktionsmöjligheter. säger att visst skall vi sköta skogen för kommande generationer - dethar alltid skogsägarna gjort. Ja, här kunde man naturligtvis ta upp enhistorisk debatt och se vilken betydelse skogsvårdslagen, som instiftades för80 år sedan, har haft - och det har skett flera lyft under resans gång. Men nogär det så att det har varit ett samspel mellan framsynta lagstiftare och mångaduktiga skogsägare - det vill jag inte förneka. håller ocksåmed mig om att vi behöver bättre skogsvård. Men hon är tomhänt. Hon har ingaförslag om hur man skall stimulera till en bättre skogsvård. I stället hopparman av programmet för avvecklingen av lågproducerande skogar. Anf.157 () replik: Rätta mig om jag har fel, ! Men jag fick ett intryck av attJan hela anförande andades en övertro på regler och styrinstrument -bara samhället hade dessa tillgångar i sin hand, så skulle man klara det hela.Jag säger motsatsen. Jag tror att det är lönsamheten som har gjort att vi harfått ett aktivare skogsbrak . Naturligtvis är det från samhällets synpunktangeläget att skogen sköts och vårdas. Men det går inte att komma ifrån att detför den enskilde ägaren och brukaren också måste finnas ettlönsamhetskriterium. Anf.158 () replik: Jag sade att ansvarskännande skogsägare sköter sin skog. Genom dettabidragssystem och de avgifter som tas ut är det framför allt de ansvarskännandeskogsägarna som får betala de högsta skogsvårdsavgifterna. De som inte harskött sin skog får däremot bidrag. Då säger vi att det är bättre att man sertill att skogsvårdslagen följs. Anf.159 () replik: påstår inte direkt attregeringens skrämskott om ytterligare tvångsregler har medverkat till ökadavverkning, utan den beror på regeringens ekonomiska politik och nya marknaderi nya länder. Man kan också fråga om den socialdemokratiska regeringen harmedverkat till att dollarkursen har stigit, urholkat försvarsanslagen ochsamtidigt medfört mycket stora inkomstökningar för virkesexporten, som ju oftasäljs i dollar. Efterfrågan har ökat ute i världen på våra virkesprodukter. Detär bra och vi mår alla väl av det. Låt oss erkänna detta. 160 ()replik; När det gäller lönsamhetsresonemanget vill jag till att ni i er reservation 14 har varit ganska generösa. Där står; "Somframhålls i motion 1866 framstår det ofta som ekonomiskt gynnsamt att överföraden begynnande lövskogen på förslyade betesmarker till en mera ekonomiskt avkastandegranskog." Ettsådant uttalande kontrasterar litet grand mot den debatt som förs med anledningav de kommunala besluten när det gäller metoden att använda kemiska medel. Jagnoterar att har den uppfattningen att man inte skaU stimulera medbidrag, även om jag själv med min praktiska bakgrand i detta sammanhang mycketväl kan tänka mig att också fortsättningsvis ge ett stöd för att stimuleratill bättre avkastning på just sådana här marker. Jaghar inte, , någon övertro på lagar och regler. Skogsvårdslagensregler kompletterar annan verksamhet. Jag blev förvånad, när jag hörde BörjeStensson säga att regeringens ekonomiska poUtik, som har haft mycket gynnsammaeffekter inte bara för skogsindustrin utan även för vår exportindustri överhuvud taget, inte skulle ha haft någon betydelse. Det är naturligtvis ettfelaktigt påstående. Jaghar fått många bevis för att i kölvattnet på skogsvårdsdebatten förra åretåtskilUga skogsägare, som aldrig har intresserat sig för sinskog, börjat ta sig för att röja och gallra. Jag har, , fåttmånga bevis för detta från dem som jobbar inom skogsvårdsorganisationen. Viborde vara överens om att denna debatt hade en positiv effekt när det gälleratt öka medvetandet om det ansvar som det innebär att äga skog. Tredjevice talmannen anmälde att och anhållit atttill protokollet få antecknat att de inte ägde rätt till ytterligare repliker. 161 (): Jag konstaterar att rätt många vill ha undersökningsfartyget , trots att föreslagit att det skall försäljas och trotsatt det inte är särskilt användbart, då det inte fyller kraven på arbetsmiljönoch besättningen inte kan sova ombord under gång. För mig förefaller det litetunderligt att man vill ta kostnaderna för fartyg och besättning som har såbegränsade arbetsmöjhgheter. Jag tror inte att forskningen är betjänt av endagkryssare av den storleken. Ävenom fartyget inte är så gammalt och borde vara välskött gör det ändå inte tjänstsom står i rimlig proportion till kostnaderna. Ännu underligare förefaller detatt någon från personalen tillskriver utskottet och vädjar om förlängd nådatid.Det finns fiskare som är spekulanter på Thetis, så det går att få den såld. Jagär övertygad om att de kan sova ombord ty större delen av fiskeflottan utgör enbetydligt sämre arbetsmiljö än Thetis. Detkostar pengar att hålla besättning och båt, och de kan säkert användas påbättre sätt. T. ex. kan forskarna fortsätta det samarbete som inletts medfiskebåtar, där man får en mycket mera rättvisande bild av beståndens storlekoch sammansättning och då man kommer till fiskeplatser där det finns sill ochfisk. Jaghar egentligen tagit till orda i anledning av reservation 18. Det är engemensam borgerlig reservation, där vi föreslår en höjning av beloppet för fiskerilånmed 15 milj. kr. Majoriteten säger i betänkandet att det nu finns möjlighet attfördela beloppet mellan berednings- och fiskerilån och i anledning häravavstyrker den motionerna. Jag vill erinra om att för innevarandeår, dvs. /84, begärde endast 20 milj. kr. Men regeringen begärdei propositionen 25 miljoner, vilket biföll. Trots att beloppet höjdesvar pengarna slut , och ansökningar på mer än 15 milj. kr. I det läget beslöt regeringen att tillskjuta ytterUgare 10 miljonerav reserverade medel. Det innebär dock att andra hälften av budgetåret finnsinga pengar kvar. Ändå är det i många fall låga procenttal som beviljas ifiskerilån. är ganska normalt, och för äldre båtar beviljas inga lånöver huvud taget. Det behövs en fömyelse av den svenska fiskeflottan.Frånsett ett sextiotal moderna ståltrålare är av fartygen byggdaföre . Lönsamheten är dock inte tillräckligt hög för att en förräntning avinvesterat kapital kan ske med marknadsmässiga räntor. De som beställer nyabåtar måste dessutom av eget kapital investera . Men så har detalltid varit inom fisket. De som kan skaffa nya båtar är fiskare som har enavskriven båt som de kan sälja och föra över kapitalet i den nya. Däratöverbehövs det kapital tiU det jag vill kalla den normala handeln med båtar. Det behövs fiskerilån för byte av motorer, ombyggnad avfiskefartyg, för att rationalisera och för att förbättra arbetsmiljön. ,när det råder stor arbetslöshet, kan en utökning av vårt fiske skaffa mångaarbetstillfällen runt våra kuster. Vi har kvoter och vi har behov av fisk, dåSverige är det land som importerar mest fisk i . Det är synd att inte begärde mer pengarför fiskerilån. Styrelsen kan inte vara obekant med behovet. Det var också syndatt inte utskottet tillmötesgick oss motionärer. Egentligen handlar det bara omatt litet amorteringar får ligga kvar och lånas ut på nytt. Det ligger beställningar på båtar hos svenska varv för 72milj. Det är då lätt att räkna ut hur långt 25 miljoner räcker. DeskaU dessutom räcka till de normala affärer som sker med båtar samt tillförbättringar och rationaUseringar. Utskottet säger att det finns ytterligare10 milj. kr. reserverade, och jag utgår då ifrån att man anser att de skall kunnaanvändas. Men de behövs mer än väl även om lånebehovet höjs med 15 miljoner. Det finns en optimism inom fisket som vi har allaskäl att tillvarata. Det behövs arbetstillfällen, och fisk behövs både förinhemsk konsumtion och för export. Vi behöver också fiskebåtar för vårberedskap; det är billigt för försvaret att ha tillgång till en fiskeflotta igod kondition. Jag yrkardärför bifall till reservation 18. 162BÖRJE () replik: Reservationen om forskningsfartyget riktigheten av, men vi har faktiskt fått denuppgiften från att en avyttring skulle medföra en sänkning avambitionsnivån när det gäller undersökningar till havs. givetvis bättre kan de härsakerna än jag, att fartyget inte är användbart, för forskare kan inte sova idet. Men säger han att hans fiskarbröder gärna köper det och kanfiska med det och sova i det. Jag tror att jag behöver en ytterUgare förklaringtill att fartyget inte är användbart för forskning men dock för annanverksamhet. Anf.163 () replik: har yrkat bifall till reservationen om att ökafiskerilånen, men inte ens har i sina petita i jordbruksdepartementetäskat ökade anslag för denna del av verksamheten. Däremot har fiskeristyrelsenbegärt höjning av fiskberedningslånen, och detta önskemål har bUvittillgodosett i årets budgetproposition. Närinte ens myndigheten äskar högre anslag och vi är i ett mycket svårtbudgetiäge, , måste vi också ta hänsyn tiU detta. Då kan vi kanskeinte tUlstyrka alla motioner som kommer. Jagkan hålla med om att det kan vara angeläget att på många områden stöttanäringar här i landet, men när inte ens myndigheten har begärt någon ökning börvi också kunna avvisa reservationen. 164 ()replik: Om säger ett och menar ett annat, , ärdet naturligtvis ändock deras sak. Men jag menar att forskningen inte behöverbli lidande. Jag har visat vägar för att ersätta den forskning som bedrivs medThetis så att den blir mycket effektivare och billigare än . I samarbetemed fisket kan man göra forskningen mycket bättre än den är. frågar varför fiskare kan sova i båten när inte forskare kan göra det.Det beror på att forskarna ställer krav på att där inte får vara buller, och endel andra saker kommer också in i bilden. Vi har inte sådana krav påfiskebåtarna, för skulle vi ha det, skulle minst hälften av våra båtar få Uggai land om natten, eftersom vi då inte fick sova i dem. Det är bara skillnaden ikrav som gör att vi kan använda sådana båtar och inte forskarna. HåkanStrömberg säger att inte har begärt någon ökning. Jag är denförsta att beklaga att man inte har gjort den bedömningen att man behöver merpengar än vad man har äskat, 25 milj. kr. Jag påpekade i mitt anförande att mangjorde likadant . Då gick över med 5 milj. kr., men det varockså alldeles för litet. Anf.165 () replik; Jag lever inte i så omedelbar närhet till som JensEriksson, så jag kan inte veta när man där menar vad man säger eller när mansäger något som man inte menar. 166LENNART BRUNANDER (c); Jag skall inledningsvis beröra reservationerna 6,7 och 19, där vi tarupp frågor som har att göra med trädgårdsnäringens förutsättningar. Det finnsenligt uppfattning en rad motiv för att vi skall ha en stark ochbra trädgårdsnäring i . En hel del av den åkerareal, vars användning f.n. diskuteras, kan utnyttjas för odling av trädgårdsprodukter. Låt vara att detinte kan bli fråga om så fantastiskt många hektar, men det kan ändå vara ettsätt att utnyttja åkerarealen positivt. Svenska trädgårdsprodukter hardessutom ett mervärde framför importerade trädgårdsprodukter, därför att vi iSverige använder betydligt mindre bekämpningsmedel än vad man gör i de länderfrån vilka vi importerar trädgårdsprodukter. Det skulle alltså vara enkonsumentpolitiskt riktig åtgärd att öka den svenska andelen i fråga om degrönsaker som vi konsumerar. Detfinns en hel del andra motiv också. Vi har sysselsättningsmotiv,landsskapsbildsmotiv och annat. En del saker behöver göras för att den svenskaträdgårdsnäringens situation skall bli bättre. Vi har bidragit till energisparandeåtgärder, och det behöver ytterligare utvecklas. Vi har ett ROT-program iSverige för reparation och utbyggnad i andra sammanhang. Det skulle med fördelkunna utnyttjas också i fråga om trädgårdsnäringen. TuUskyddet behöver ses överi takt med olika förändringar av penningvärdet, av priser och annat, så attvåra trädgårdsprodukter skall kunna vara konkurrenskraftiga. Nuvill man från regeringens sida ständigt visa att det är devalveringen som skalllösa alla problem. Det är inget tvivel om att devalveringen har en positiveffekt i sammanhanget. Men detta kan inte lösa alla problem, och med tidenminskar ju fördelarna av en devalvering. kom med enrad förslag. Manhar förhalat det här nu . Det har lovats attdet skall göras någonting, men så har inte skett. säger majoriteten iutskottet, då vi i vår motion krävt oUka åtgärder; "Någon anledning förriksdagen att som motionärerna föreslår gå närmare in på beredningsarbetetsbedrivande inom i hithörande frågor finner utskottet inteföreUgga." Jag och kan inte dela denna uppfattning. Ärendethar ju varit på departementet så länge att det visst finns anledning för ossatt ha synpunkter på det sätt varpå arbetet bedrivits. Vi kräver att någontinggörs med utgångspunkt i de förslag som föreligger. Vi har ju kvar ett anslagpå 7 miljoner, men genom penningvärdeförsämringen blir det ju mindre värt. Med det här yrkar jagbifall till reservation 6. Vihar också i vår motion föreslagit att man skall ge mer pengar till de s. k.främjandena, som innebär en viss propaganda för svenska trädgårdsprodukter-grönsaker,blommor och annat. säger man från majoritetens sida att de medel somträdgårdsnäringen skall få tillbaka av handelsgödselavgifterna skall användasför detta ändamål. Detta gäller för resten också i fråga om trädgårdsnäringensrationalisering, som jag först talade om. Det här är alltså trädgårdsnäringenspengar. Det är inte något statligt stöd, utan det är pengar somträdgårdsnäringen har betalat in i form av handelsgödselavgifter och somnäringen nu skall ha tillbaka. Det är inte samhällets pengar. Med det här yrkar jag bifall till reservation 7, där vi föreslåratt man höjer anslaget till främjande av trädgårdsnäringen med 1 milj. kr. Regeringen har vidare föreslagit att den kontroll avpesticider i inhemska vegetabilier som sker skall avgiftsbeläggas. Återigen ärdet pengarna från handelsgödselavgifterna som skall användas. Jag frågar mighur länge dessa pengar egentligen skall räcka, hur utskottet skallanvända dem som motiv för att avstyrka våra motioner. Vi tycker inte att det ärriktigt att man på detta sätt avgiftsbelägger kontrollen av pesticider i deinhemska vegetabilierna. Vi anser att den svenska trädgårdsnäringen mycket välkan få det stödet. Med det sagda yrkar jag bifaU till reservation nr 19. Vi har också avgett ett särskUt yttrande där vi säger attde krav som ställs när det gäller kreditgarantier till trädgårdsnäringen bordeändras, så att de mera överensstämmer med de krav som ställs i andra sammahangdå sådana garantier ges. Bankinspektionen har också haft den uppfattningen borde begränsa borgensåtagandena för dem som får dessa kreditgarantier. Pådenna punkt har vi dock inte reserverat oss. Det är regeringens uppgift attkomma med förslag. Vi utgår från att den gör det. Därmed lämnar jag trädgårdsnäringen och övergår tillfrågan om mark för naturvård, som behandlas i reservationerna nr 23, 24 och 26. Reservation nr 23 handlar om nationalparkerna Stenshuvudoch Muddus. Den dominerande delen av marken i dessa områden ägs av domänverketoch staten. Marken är - enligt de uppgifter som vi har fått - relativtlågproducerande. Det skulle alltså inte ha någon större ekonomisk betydelseför domänverket, om verket utan kostnader lämnade över dessa marker tillnationalparkerna och därigenom skrev ned domänfonden och upp naturvårdsfonden.På det sättet får vi de pengar som vi har för detta ändamål att räcka litetlängre. I reservation nr 24 följer vi upp en motion där viföreslår att 10 miljoner av domänfonden skaU kunna föras över tillnaturvårdsfonden. Möjligheten tUl överföring togs ju bort . På detsättet minskade samhällets möjligheter att avsätta mark som naturreservat.Utskottsmajoriteten låter nu det befintliga beloppet ligga kvar på oförändradnivå. Det innebär i praktiken en minskning. Vi föreslår, för att man skaU kunnagöra mer på detta område, att möjligheten till avsättning av mark fråndomänfonden till naturvårdsfonden återinförs. Ramen bör vara istorleksordningen 10 milj. kr. Jag yrkardärmed bifall till reservation nr 24. I reservation nr 26 för vi ett nytt resonemang när detgäller strävan att rädda våra fjällnära skogar. Vi vet att dessa marker ärsvåra att återbeskoga. Vi har en ganska livlig diskussion om hur enåterbeskogning skall gå till och i vilken omfattning som träden skall avverkas.Det förs också en diskussion om i vilken mån som de fjällnära skogarna ärnödvändiga för samerna och rennäringen. Vi har i den uppfattningen att det finnsanledning att vara försiktig på detta område och spara en stor del av denfjällnära skogen. därför genom deninventering av de fjällnära skogarna som har gjorts få en värdering av de bästaoch viktigaste markerna. När vi har klarat ut det, för vi över dessa markerfrån domänfonden till naturvårdsfonden. Det sker på det sättet att vi skriverned stamkapitalet i domänfonden. Då innebär det ingen belastning fördomänverket. Viskall i dessa sammanhang komma ihåg att det ges statsbidrag till en stordel av avverkningarna i de fjällnära skogarna för att de över huvud taget skallvara lönsamma. Det får man dock inte ta hänsyn till när denna bedömning görs,utan man skall överföra de marker som inte på ett naturligt sätt kan avverkasoch återbeskogas. Ireservation nr 26 följer vi upp motion nr 2341. Jag yrkar bifall tUl dennareservation. Jag tror att vi i den föreslår en betydelsefull åtgärd för attskydda en för framtiden viktig naturresurs. 167 (): redovisar i två partimotioner det som vi bedömer vara enhelhetssyn på naturvård och miljöpoUtik. I motion 900 om miljöpolitik tas uppde konkreta yrkanden om anslagsbelopp som partiet vill föra fram. Motion 902,där vår principiella syn på hur naturvårdsinsatserna bör bedrivas tas upp,kommer att diskuteras . Det finns emellertid ett klart samband mellan deåtgärder vi föreslår i naturvårdsmotionen och de anslag vi föreslår i denmotion i anslutning till budgetpropositionen som skall behandlas . Vihävdar att naturvården har svårt att hävda sig. Vi hävdar också att densocialdemokratiska regeringsperioden varit då en tidigare positivutveckling på anslagssidan förändrats mot ett synsätt där naturvården i ställetbUvit ett sparobjekt. Förfolkpartiets del är utgångsläget det motsatta. I då vi hävdar att landetmåste spara och budgetunderskottet minska är för oss naturvården ochmiljöpolitiken ett område som måste prioriteras. De ökade anslagen förnaturvården är täckta i den budgetram som vi föreslår och som totalt redovisarett budgetunderskott som är 10 miljarder lägre än regeringens. Varförhar vi då denna syn? Det är därför att vi anser hoten mot naturvården varaöverhängande. avverkar fjällskogar, och hotet mot Norrlandsälvarnakvarstår.