prot · G70955 · 1983-12-31 00:00:00 — Närdet gäller de ytterligare sänkningar av skatten på naturgas som och vpkförordar i reservafionerna 2 och 3, beslutade ju så sent som i i dessa frågor. Det finns inte någon anledning att föra någonytterligare argumentering på denna punkt . Med detta yrkar jag bifall till näringsutskottets hemställan ibetänkande nr 10 och avslag på reservafionen. Underdetta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 83 ()replik: En mycket kort replik; Låt mig bara konstatera, när att det är ett dåligt avtal som vilar på, att riksdagenhade att ta ställning till ett annat avtal ett par är tidigare. avtal hade utarbetats avdåvarande energiministern . man tecknat det avtalet,hade vi haft helt andra ekonomiska och mer posifiva den 84 (): På grund av finalstämning skall jag fatta mig kort. Jag vill ändåkonstatera att de ekonomiska kalkyler som upprättades pekade mot attSydgasprojektet även ur ekonomiska aspekter skulle bli en mycket god affär.Tyvärr visar nu aktuella utvärderingar att projektet, när det gäller de förstadriftåren, kommer att visa stora årliga underskott. Det är framför allt ökadeinvesteringskostnader, energibesparingar och ökad konkurrens från alternafivaenergislag, främst elkraft och fjärrvärme, som försämrat kalkylerna. Somredan berörts av andra talare före mig har möjligheterna till en avveckling avSydgasprojektet helt eller delvis undersökts från svensk sida. Men det har intevarit möjligt att utan stora ekonomiska uppoffringar från svensk sida befriaoss från avtalet med . sitter vi där vi sitter. Genompropositionen föreslår nu regeringen olika åtgärder för att säkerställa ettgenomförande av projektet i stort sett enligt tidigare fastställd planering. Viär från sida medvetna om att fortsatta utvecklingoch förverkligande innebär vissa ekonomiska risktaganden, inte minst frånstatens sida. Men när man ser på de olika alternativ som står till förfogande,så ter det sig riktigt att ansluta sig till regeringens nu framlagda förslag. Motden bakgrunden, herr talman, yrkar jag bifall till näringsutskottets hemställani betänkande 10. Internationellthandels- och industrisamarbete m. m. Överläggningen var härmedavslutad. (Beslutetredovisas efter behandlingen av näringsutskottets betänkande 14.) Kammarenövergår nu till att debattera näringsutskottets betänkande 14 ominternationellt handels- och industrisamarbete m.m. Internationellthandels- och industrisamarbete m, m. Anf,86 ALL (m): Behandlingen av detta betänkande i näringsutskottet har varit befriadfrån allvarligare politiska motsättningar och har främst berört en intressantoch omfattande genomgång av vad som förekommit i dessa frågor. Nordensom hemmamarknad är ett eftersträvat mål för industri. Ennordisk aktiemarknad och möjligheten att åstadkomma nordiska företag är exempelpå medel för att nå det målet. Internationellt handels- och industrisamarbete m. m. Åtskilligautredningar har företagits, vilket redovisas på ett föredömligt sätt ibetänkandet. Det räcker inte längre med utredningar. Vi måste övergåfrån utredningar och funderingar till polifiska initiativ. 1utskottsbetänkandet redovisas en viss pohtisk inställning, som går i denriktningen. De borgerliga ledamöterna i utskottet har emellertid funnit skälatt reservera sig till förmån för krav på regeringen när det gäller politiskhandhng. Jag yrkarbifall fill reservationerna 1, 2 och 3. 87JÖRN (vpk): Jag skall be att få yrka bifall tillreservation 4 i det nämnda betänkandet och i övrigt till utskottets hemställan. 88 (): Som det är nu är det helt meningslöst attförsöka föra någon sakdebatt i denna i och för sig viktiga fråga. Jag ber bara attfå yrka bifall till näringsutskottets hemställan i betänkande 14 och avslag påreservationerna. Överläggningen var härmed avslutad. Punkt 1(överlåtelse av statens aktier i regionala utvecklingsbolag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avTage och - bifölls med acklamation. Punkterna 2 och 3 Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1(ersättning till Statsföretag) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 181 röster mot 150 förbifall till hemställan i reservationerna 2 av m. fl. och 3 avTage och . Motivering Utskottets motiveringgodkändes. Mom. 2 (utbrytning av strumpfabriken i urEiserkoncemen) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 256 röster mot 54 förbifall till hemställan i reservafion 5 av och ledamöter avstod från att rösta. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation4 av m. fl. anförda motiveringen - godkändes medacklamation. Mom. 3 (vissa stödåtgärder m. Utskottets hemställan bifölls med 313 röster mot 19 fördet av under överläggningen framställda yrkandet. 1 ledamotavstod från att rösta. Mom. 1(redovisning av beslutsunderlag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avIvar m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 2 (vissa riktlinjer för stöd till oljeersättandeåtgärder) Utskottets hemställan bifölls med 252 röster mot 83 förreservation 2 av Per m. fl. Mom. 3 (beloppsgränsen för stöd) Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservation 3 av Per m. dels reservation 4 av och ,bifölls med acklamation. Mom. 4 (delegering till de regionala utvecklingsfonderna,m. Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservation 5 av Per m. dels reservafion 6 av och ,bifölls med acklamation. Mom. 6 (prioriteringar mellan olika energislag) Först biträddes reservation 7 av Per m. fl. med86 röster mot 73 för reservation 8 av m. fl. 175 ledamöter avstodfrån att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservation 7 av Per m. fl. - genom uppresning. Mom. 7 (anslag för oljeersättande åtgärder, m. Utskottets hemställan - sorii ställdes mot reservation 9av Per m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 9 (terminaler för separering av industriråvara) Utskottets hemställan bifölls med 182 röster mot 153 förreservation 10 av Per m. fl. Nr 55 Mom. 10 (värmepumpar) 21december 1983 Utskottets hemställan, som ställdesmot dels hemställan i reservation 11 av Per m. delshemställan i reservation 13 av och , delsutskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall tillhemställan i motion 176 av och , bifölls medacklamation. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation12 av och anförda motiveringen - godkändes medacklamafion. Mom. 11 (stöd till solvärmeanläggningar) Utskottets hemställan- som ställdes mot reservation 14 avPer m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 12 (främjande av användning av solenergi) Utskottets hemställan bifölls med 261 röster mot 73 förreservation 15 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 13 (villkor för stöd till fjärrvärmeanläggningar) Utskottets hemställan bifölls med 281 röster mot 53 förreservation 16 av och . 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 14 (anslutningsbidrag förfjärrvärmenät) Utskottets hemställan, som ställdes mot dels reservation 17 avPer m. fl., dels reservation 18 av och Per-OlaEriksson, bifölls med acklamation. Mom. 15 (spillvärme, små vattenkraftverk, elvärme, m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 19 avPer m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 16 (investeringar i torveldadeanläggningar) Utskottets hemställan, som ställdes mot dels reservation 20 avPer m. fl., dels reservation 21 av och Per-OlaEriksson, bifölls med acklamafion. Mom. 17 (utbyggnad av distributionsanläggningar förfjärrvärme, m. Utskottetshemställan, som ställdes mot dels reservation 22 av Per m. fl., 110 dels reservation 23 av , Mom. 21(medel för upphandling inom energiområdet) Nr 55 Utskottetshemställan, som ställdes mot Onsdagenden delsreservation 25 av Per m; fl., dels reservation 26 av och , - bifölls med acklamation. Mom. 22 (finansiering av stöd genom höjd oljeavgift) Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservation 27 av Per m. dels reservation 28 av , bifölls medacklamation. Mom. 23 (finansiering av stöd genom avgift på bensin) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 29 avPer m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 24 (fördelning av inkomster från bensinavgift) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 31 avOswald - bifölls med acklamation. Mom. 25 (finansiering av stöd genom avgift på kol) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 32 avPer m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 26 (fördelning av inkomster från kolavgift) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 34 avOswald - bifölls med acklamation. Mom. 27 (finansiering av stöd genom avgift på elektriskkraft från kärnkraftverk m. Först biträddes reservation 35 av Per m, fl.med 91 röster mot 21 för reservation 36 av . 223 ledamöteravstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservation 35 av Per m. fl. - genom uppresning. Mom. 28 (avgift på naturgas) Utskottets hemställan bifölls med 314 röster mot 19 förreservation 37 av . 2 ledamöter avstod från att rösta. 31 (vissa inkorrister från nuvarande avgifter) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 38 avPer m. fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom.. 2(konsortialavtalet) Utskottets hemställan-som ställdes mot reservation 1 avIvar och - bifölls med acklamation. Mom. 4 (skatt på naturgas)Utskottets hemställan, som ställdes mot dels reservation 2 av ochPer-Ola , dels reservation 3 av , Mom. 5 (vattenfallsverkets förvärv av Swedegas) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 313 röster mot 19 förbifall till hemställan i reservafion 5 av . 2 ledamöter avstodfrån att rösta. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation4 av och anförda motiveringen - godkändes medacklamation. Mom. 6 (statens fordran på Swedegas) Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservation 6 av m. dels reservation 7 av , bifölls medacklamation. Mom. 8 (information om ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avErik Hovhammar m. fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(nordiskt industri- och handelssamarbete) Utskottets hemställan bifölls med 183 röster mot 152 förreservation 1 av m. fl. Mom. 4 (företagszoner) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avTage m. fl. - bifölls med acklamation. Mom.5 (statligt handels- och bytesbolag) Hemställan Utskottetshemställan - som ställdes mot hemställan i reservation 4 av -bifölls med acklamation. Utskottetsmotivering - som ställdes mot den i reservation 3 av m. fl.anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Ökning av aktiekapitalet i Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 1983/84:12 Ändring i skattebrottslagen, m. m.(prop. 1983/84:48 delvis, 1983/84:50 delvis och 1983/84:62 delvis) 1983/84:11 Uppsägning av1924 års internationella konvention rörande fastställande av vissagemensamma bestämmelser i fråga om konossement Utskottens framställningar om att betänkandenaskulle avgöras efter endast en bordläggning bifölls av kammaren. Vadutskotten i övrigt hemställt bifölls. 13§ Ökning av aktiekapitalet i Föredrogs näringsutskottets betänkande 1983/84:12om ökning av aktiekapitalet i och , (prop.1983/84:70). Anf.89 (); Utskottet föreslår i betänkandet nr 12 att akfiekapitalet i utökas. Lagen om bankrörelse måste uppfyllas med desskapitaltäckningsregler, när en utökning av verksamheten nu kan förutses. Dethar förutsetts ske genom en börsnoterad nyemission. Sedanutskottsbetänkandet justerades, har det visat sig att frågan omkapitaltillskottet bör övervägas ytterligare. Jag yrkar med anledning därav attärendet återförvisas till utskottet för ytterligare prövning. 90 PER (); Utskottets ordförande har begärt återremiss avutskottsbetänkandet utan ätt anföra sakliga skäl eller några tecken på att 8Riksdagens protokoll 1983/84:55 Ökning av aktiekapitalet i ärendet varit otillräckligt berett i utskottet. Av denanledningen känner jag mig nödsakad, i avvaktan pä någon annan information frånutskottets ordförande, att yrka avslag på återremissyrkandet. Av den orsaken måste jag också beröra två av dereservationer som fogats till betänkandet, nämligen de reservationer som ärgemensamma för de tre icke-socialistiska partierna. Reservation 2 ger klart uttryck för en gemensam syn på attPK-banken i sin helhet bör privatiseras. Vi anser att det inte längre finnsnågra bärande motiv för att bibehålla en statlig affärsbank. Den är enkvarleva från ett äldre skede i bankväsendets utveckling. Dessutom kan statsfinansiella skäl åberopas för enförsäljning av aktieinnehavet i , förutom att en kanske kompetentarestyrelse kan erhållas. En utförsäljning skulle inbringa ett icke föraktligtkapitaltillskott till statskassan. 1 reservation 3, som kanske är något mer anmärkningsvärd,har samtliga tre borgerliga partier med hänvisning till tidigaremotionsyrkanden uttalat att staten endast i undantagsfall bör äga företag.Reservanterna kräver även en plan för försäljning och börsintroduktion avstatliga företag, bl. a. inom . Den senare reservationen visar klart och entydigt en starkviljeinriktning och tilltro till att privata och enskilda ägare är kompetentareoch bättre skickade att driva många av de statliga företagen. Företagen skulledärmed ges en bredare kapitalbas, som ökat kunnande skulle tillförasdem. Därutöver skulle även öppnare och friare konkurrens kunna etableras påvissa marknader. Med det anförda ber jag att få yrka bifalltill reservationerna 2 och 3. 91TAGE (); värderade ordförandefattade sig kort. Jag kan ha förståelse för det. Han räknar väl kallt med attfå tillräckligt stöd i för det yrkande han ställde utan en meromfattande motivering. För min del beklagar jag yrkandet om återremiss tillutskottet. Vi har visserligen fogat reservationer till utskottets betänkandeoch var alltså inte helt belåtna med regeringens och utskottsmajoritetensförslag. Vi vill att man skall gå längre, dvs. man borde föra ut delar av dennuvarande aktiestocken i på börsen. Om det är detta som avses medåterremissförfaran-det, har jag naturligtvis inget emot en återremiss, men jaghar inte kunnat tolka utskottsordföranden på det sättet. Ärendet har ju sin upprinnelse i att är i behovav att öka sitt aktiekapital. Man har därvid gjort en framställning tillregeringen om en nyemission, varvid staten skulle avstå från sin företrädesrättatt så som aktieägare teckna nya aktier och hela emissionen i stället säljasöver . Det har också regeringen föreslagit i sin propositionnr 70, och näringsutskottet har med undantag av vpk-ledamoten ställt sig bakomdet förslaget. Förslaget om att sälja ut en del avden nu helt statliga bankens aktier är ingalunda ny. behandladefrågan så sent som i samband med propositionen om de statligaföretagen. Redan då hävdade vi från sida att man borde sälja ut delarav exempelvis . Vi röstade också för det här i kammaren. Den linjen följer vi upp , när vi i partimotionen nr100 från centerparfiet tar upp frågan om utförsäljning av vissa statligaföretag via börsen. Som vi påpekar i reservation 2, skulle en privatisering avPK-banken inte bara innebära att staten tillförs avsevärda ekonomiska resurser,det skulle också verka vitaliserande på banken och stärka dess ställning hosallmänheten. Egentligen kan jag inte se vad vi skulle vinna på enåterremiss till utskottet. Jag är väl medveten om att är i ettbesvärligt läge genom den s. k. Raineraffären. Men jag kan inte se att bankenhamnar i en bättre situation genom att uppskjuter beslutet omförsäljning via börsen av den tilltänkta nyemissionen. Tvärtom kommer det attskapa ytterligare oklarhet och nya spekulafioner, vilket bara kan försvåra ochförlänga arbetet med den nyorganisafion som pågår och som vi har kunnat följa imassmedia. Jag kan mycket väl förstå om det just nu inte är rättaögonblicket att gå ut på börsen med en nyemission. Men varken propositioneneller utskottets betänkande innehåller några tidsramar, och jag menar därföratt det skulle ha varit klargörande för det framtida arbetet om redannu hade tagit det beslut som utskottet var så gott som enigt om. Eftersom vi inte har fått något besked om vaden återremiss till utskottet kan komma att ha som materielt innehåll, yrkar jagavslag på återremissyrkandet. Om frågan skall avgöras , yrkar jag bifall tillreservafionerna 2 och 3 och i övrigt till utskottets förslag. Ökning av aktiekapitalet i 92CHRISTER EIREFELT (fp): har givetvis inte haft någonanledning att gå emot det här aktuella regeringsförslaget, som alltså innebäratt staten avstår från sin företrädesrätt vid en tänkt nyemission i PK-banken.Vi har tidigare vid diskussioner om statligt företagande nämnt just PK-bankensom ett exempel på onödigt statligt engagemang. Vi har därför accepterat dettaförslag och betraktat det som ett välkommet nytänkande från regeringen. Däremot har vi inte kunnat ställa oss bakomfinansministerns uttalande att staten inte bör "avyttra någon del av sittnuvarande aktieinnehav". Förslaget innebär ju att staten avstår från attteckna aktier vid en nyemission. Vi menar att staten mycket väl kan avyttrahela eller delar av sitt aktieinnehav i vissa statliga bolag. Man inte bara kanutan bör också göra det. är som sagt ett bra objekt av flera skäl. Mot denna bakgrund är det dubbelt olyckligt om det nuskulle visa sig att denna nyemission vid inte blir av.Bankstyrelsen säger att en ökning av aktiekapitalet är ofrånkomlig.Alternativet till börsintroducering är alltså ökat statligt engagemang. Jag kan förstå om man vill avvakta något med den planerade nyemissionen,men det är inget godtagbart skäl för att inte skulle fatta beslutet . Jag yrkar därför avslag på återremissyrkandet. 93 (vpk): Jag ber, på vpk-gruppens vägnar, att fåansluta mig till yrkandet om återremiss. Jag är mycket förvånad över att de tre borgerligapartierna inte ansluter sig till samma yrkande. Om de gjorde det, skulle de fåtillfälle att spela upp sina utförsäljningsballader dubbelt så somannars. Överläggningen var härmed avslutad. Det av framställdayrkandet om återförvisning av ärendet till utskottet för ytterligare beredningbifölls med acklamation. 14 § Ett nationelit mikroeiektronikprogram Föredrogs näringsutskottets betänkande 1983/84:11 omett nationellt mikroelektronikprogram (prop. 1983/84:8). 94PER (); I näringsutskottets betänkande nr 11 finnstre reservationer. Två av dessa är moderata. Det är viktigt att svensk industri förmår att hävda sig påden avancerade teknikens område. Den främsta möjligheten för statsmakternasbidrag till detta är att skapa gynnsamma förutsättningar för effektiva ochlönsamma företag. Av dessa skäl är det viktigt att statsmakterna genomutbildning och forskning inom nya teknikområden skapar goda förutsättningar förrekrytering av kompetent personal och teknik. statsfinansiella läge medger dock inte att manäven på detta mycket angelägna område satsar nya friska pengar från andraområden. I stället vill vi omprioritera och omfördela redan befintliga anslag. Vi menar att man bör ta ställning till medelstilldelningenför de olika delprogrammen först i samband med prövningen av statsbudgeten förkommande budgetår. Först då kommer även regeringen att kunna precisera närmareomfattning och inriktning av programmet . Utöverdetta kan anföras att resultatet av pågående utredning inomuniversitetskanslersämbetet om forskningen på mikroelektronikområdet därmed kanavvaktas. Vad gäller programmet för industriell utveckling anser viatt kostnaderna för denna teknikupphandling bör prövas inom resp. upphandlandemyndighet vid bedömningen av budgeten för kommande budgetår. I reservafion nr 3 avvisar de moderata ledamöterna iutskottet majoritetsskrivningen om att sprida den s. k. CAD/CAM-tekniken tillmindre och medelstora företag genom fasta centraler utöver de redan nu befintliga eller planerade. Enligt vår uppfattning är detredan i dag brist på kvalificerad personal på CAD/CAM-omrädet. En forceradutbyggnad av centralerna kan därför endast leda till en besvärande konkurrensom befintlig personal. En lugnare utveckling av redan nu befintliga ellerplanerade centraler anser vi därför vara motiverad. Det finns all anledning attavvakta den erfarenhet som vunnits på området innan nya betydandeinve;steringar skall göras. Med det anförda ber jag att få yrka bifalltill reservationerna 2 och 3 i näringsutskottets betänkande 11. Jag har föravsikt att begära votering och rösträkning angående reservation nr 2. 95 (): Vi har från sida i huvudsakaccepterat detta program för mikroelektronik. De krifiska synpunkter vi hafthar vi dess bättre fått gehör för i utskottet. Däremot är vi kritiska mot denutökning av s. k. CAD/CAM-centraler som betänkandet också innehåller. Jag yrkar därför bifall fillutskottets skrivning när det gäller mikroelektronikprogram och till reservation3 när det gäller inrättande av CAD/CAM-centraler. 96MARIE-ANN (vpk): Avsikten med regeringens förslag angående ettnationellt mikroelektronikprogram är enligt propositionen dels att förhindraatt sackar efter i den industriella kapplöpningen, dels att höjaberedskapen och det nationella oberoendet på det så strategiskamikroelektronikområdet. Vpk har länge hävdat att det är viktigt att blirmera oberoende på dataområdet. är vi alltför beroende av import av bådekomponenter, hela datorer och systemvaror. Beroendet riktar sig framför alltmot . Även om vi kan tycka att det är positivt att något ändågörs , har vi från vpk haft anledning att rikta viss kritik motpropositionen. Vi tycker inte att regeringen har tillämpat den helhetssyn pådatafrågorna som slogs fast av i samband med behandlingenav proposifionen om samordnad datapolitik. Man är beredd att satsa tämligenavsevärda summor på själva tekniken, medan man i propositionen ganskalättsinnigt avfärdar frågan om satsningar på konsekvensforskning och forskningom teknikens inverkan på människor, arbetsmiljö och livsmiljö - detta trots attde parlamentariskt sammansatta remissinstanser sorri behandlat STU;s förslagtill mikroelektronikprogram enhälligt har pekat på vikten av att också dennaforskning kommer till stånd. Man vill alltså från remissinstanserna prioriterade övriga bitarna i informationsteknologiprogrammet lika högt - de som i daginte finns med i förslaget, bl. a. av det skälet att de fortfarande befinnersig i planeringsstadiet. Vi kan ha förståelse för att regeringen ändå vill komma igång med första byggstenen. Utvecklingen går ju oerhört snabbt, och det gälleratt inte förlora tid. Vad som inger farhågor är det uttalande som görs ipropositionen om deövriga delarna av mikroelektronikprogrammet. "Jag finner det dock värdefullt om pågående ochplanerade aktiviteter och resurser inom informationsteknologiområdet kan samlastill ett enhetligt och väl avvägt program, som utarbetas gemensamt av berördaorgan. En utgångspunkt för detta arbete bör vara att erforderliga resurser förprogrammets genomförande planeras inom befintliga kostnadsramar." Det är de tre sista orden som är så anmärkningsvärda.Regeringen anser sig alltså kunna satsa nästan 300 miljoner påmikroelektronikprogrammet, medan man för övriga byggbitar i programmet förinformafionsteknologin inte skall få några pengar alls att röra sig med. Utskottet framhåller önskvärdheten av balans i de framtidastatliga insatserna på informationsteknologins område. Det är ett viktigtuttalande och något helt annat än propositionens propåer om befintligaresurser. Vi har med det uttalandet kunnat acceptera den satsningsom nu görs, och vi utgår från att motsvarande satsningar kommer att göras påde andra programmen inom informationsteknologins område. Vi lär i annat fallåterkomma till frågan. Vi lägger i samband med proposifionen också fram förslagom en nafionalisering av dataindustrin. Det är förslag som vi framförttidigare. Vi anser att vi först när en satsning av den typ som föreslås ipropositionen kombineras med ett uppbyggande av en samhällsägd dataindustri kanuppnå ett verkligt nationellt oberoende på detta område. Det är fråga om att fåkontroll över forskning och utveckling, om att inte lämna över dessa viktigafrågor fill stora, multinationella bolag.