prot · G70942 · 1983-12-31 00:00:00 — ännu svårare att själva bemästra en situation medarbetslöshet eller där de saknar annan sysselsättning. Eftersom det i denna fråga även finns motioner frånenskilda socialdemokratiska ledamöter hade vi hoppats få bättre gehör för vårönskan från majoriteten i utskottet att höja åldersgränsen för deförståndshandikappade. blev det inte så, men det finns fortfarande möjlighetatt visa att man står för vad man skriver här i kammaren. Jag yrkar bifall till reservation nr 24 frånfolkpartiet och . Särskilda sysselsättningsåtgärder m. m. Anf.76 (): som vi nu behandlar arbetsmarknadspolitiken häri pågår en konferens som belyser de skrämmande sambanden mellanarbetslöshet och ohälsa, mellan arbetslöshet och sociala problem. Mot dennabakgrund framstår ungdomsarbetslösheten som det svåraste problemet.Arbetslöshet är ett gissel för envar som drabbas av den, men för den ungeinnebär den en dålig start i vuxenlivet med allt vad det för med sig i form avsviktande självkänsla och risker för sociala problem senare i livet. Vi har också kunnat se hur det är ungdomsarbetslöshetensom ökat mest och som stannat på en allt högre nivå efter varje långkonjunkturunder och hur vi nu fått ärva en hög arbetslöshet efter deborgerliga regeringsåren. Länderna i vår omvärld i västvärlden har släppt uppungdomsarbetslösheten på helt oacceptabla nivåer. Det verkar som om man därgett upp när det gäller möjhgheten att lösa problemen med arbetslösheten. Vihär i får aldrig ge efter för sådana hopplösa stämningar. För arbetarrörelsen i har arbete åt alla alltidvarit ett överordnat samhällsmål, som också andra grupper i samhället ställtupp pä. Det är viktigt att se till att kampen för arbete åt alla förblir ettöverordnat samhällsmål och att slå tillbaka mot de nyliberala strömningar somifrågasätter allt större delar av välfärdspolitiken. För de värderingarna stårmoderata samlingspartiet i , och börjar också traska in påden vägen. Att bekämpa arbetslösheten är därför den vikfigasteuppgiften för riksdag och regering, och det gäller särskiltungdomsarbetslösheten. Det är fasta jobb som behövs i industrin, iservicenäringarna och i den offentliga sektorn. För trots allt tal om attSverige skulle vara färdigbyggt eller de nyliberala idéerna om att denoffentliga sektorn borde rustas ned, finns det mycket stora otillfredsställdabehov och arbetsuppgifter som bara väntar på att bli utförda i barnomsorgen, iäldrevården, i miljövården, i energi- och trafiksektorn, för att bara nämnanågra exempel. Vi är några unga socialdemokrater som har tagit upp de härfrågorna i en motion med anledning av regeringens proposition om ungdomslagdärför att vi tycker att ungdomarnas situation måste uppmärksamrrias särskiltoch samhället har ett speciellt ansvar för dem. Den långsiktiga sysselsättningspolitiken för fasta jobb ärdet viktigaste för att få bort arbetslösheten, och regeringens förslag tillungdomslag är en akut insats som behövs nu i ett kärvt arbetsmarknadspolitisktläge. Särskilda sysselsättningsåtgärder m. m. förtjänstenmed förslaget är det som arbetsmarknadsutskottet framhåller, nämligen att detinnebär att en lagfäst rätt till betalt arbete införs för ungdomar upp t. o. m.19 år. Det betyder att ett vikfigt steg tas mot ungdomsgaranti och en lag motungdomsarbetslöshet. Tillsammans med andra åtgärder som föreslås, bl. a. enrekryteringslag, ger det en bra grund att stå på. Vår främsta kritik mot förslaget är att det integaranterar ungdomarna åtta fimmars arbetsdag. Vi anser att det är viktigt attungdomarna får delta i arbetslivet på samma villkor som alla andra och framförallt att de kan försörja sig på sitt arbete. Det växande problemet med tommalägenheter runt om i landet har sannohkt ett starkt samband medungdomsarbetslösheten. För att lösa de här problemen har vi i vår motionföreslagit att 7 § i lagförslaget ändras, så att kornmuner och övrigaoffentliga arbetsgivare får rätt att pä egen bekostnad utsträcka arbetstidenupp med avtalsenhg lön. Vi vet också att detta är ett krav sommånga kommuner under hand har fört fram. De är beredda att göra en insats försina ungdomar. Många kommuner har också arbetat fram egnaungdomsarbetslöshetsprojekt. har delvis gått oss till mötes.Utskottet skriver att kommunerna skall få den rätten för ungdomar som harförsörjningsbörda. Det är ett viktigt steg som tas om dessa ungdomar kan fååtta timmars arbetsdag, men vi har ändå svårt att förstå varför inte kommunernakan ges en generell rätt att fylla på upp fill . Det skulle dessutomvara administrativt enklare. Vi har dock noterat att utskottet stryker underbehovet av en utvärdering av systemet med ungdomslagen, att man ämnar följa deprakfiska verkningarna och undersöka om kompletterande åtgärder behöver vidtas.Vi har också hört i debatten att arbetsmarknadsministern pekat på hur viktigtdet är med en sådan utvärdering. När nu en sådan utvärdering skall göras är det ett viktigtkrav att systemet med ungdomslag förändras, så att åtta timmars arbetsdag blirregel och inte undantag. I samband med en sådan utvärdering är det också viktigtatt se till att utbildning blir en integrerad del i ungdomslagen och inte baraen möjlighet vid sidan av som . Ungdomslagen kommer att fungera som en sistautväg när alla andra arbetsmarknadspolitiska vägar är prövade. Ungdomarna iungdomslagen behöver således ett särskilt stöd och en ordentiig förberedelseför arbetslivet. Det är därför nödvändigt att utgå från de individuella behovungdomarna har. Några kan behöva fylla utbildningsluckor från skoltiden, andrakan behöva yrkesutbildning och arbetsuppgifter som kopplas till den. Vi pekar ivår motion också på kommun, som har diskuterats så mycket . Manvill där starta just ett sådant projekt, arbete och utbildning,som är tänkt att bli en systematisk förberedelse för arbetslivet. Förarbetstiden skall ungdomarna där få avtalsenlig lön och för utbildningstidenutbildningsbidrag. Vi har också med glädje kunnat notera att det verkar som omÖrebro kommun skulle få statsbidrag till detta projekt. Då får vi också ettåskådningsexempel på hur ungdomslagen skulle kunna utvecklas i ett projekt därde arbetslösa ungdomarna själva aktivt medverkar. Överhuvud taget är det viktigt att kommunernas egna projekt får statligt stöd. Vårakrav på det liksom våra krav på att arbetet i ungdomslag skall gearbetslivserfarenhet och våra krav på god handledning får vi stöd för iutskottets skrivningar, och det är vi naturligtvis glada för. Just när detgäller handledning har vi pekat på att man borde utnyttja den yrkeskunskap somäldre på arbetsplatserna har, ge dem en möjlighet att dela med sig av sinayrkeskunskaper till ungdomarna, som på det sättet skulle kunna få en praktiskyrkesutbildning och meningsfulla arbetsuppgifter. Det skulle också vara ettsätt att bevara viktiga yrkeskunskaper för framtiden. Jagkan dock konstatera att även om vår motion har fått en positiv behandling avutskottet, har vi inte fått våra viktigaste krav om åtta timmars arbete och enintegrerad utbildning med utbildningsbidrag tillgodosedda. Vi tänker inte yrkabifall till dem - vi vill inte bidra till den förvirring som vpk haråstadkommit med sitt krav på återremiss. Jag tycker det är ett cyniskt spel somvpk bedriver och som riskerar att drabba de arbetslösa ungdomarna ochkommunerna, som då inte kommer i gång med sina projekt. tog i sitt anförande upp en säk som jag reagerade mot. Han sade attStockholms läns landsting underlåter att ta in ungdomar på beredskapsarbeten iväntan på ungdomslagen. Jag sitter i den beredning i landstingsom handhar arbetsmarknadspolitiska insatser, och jag kankonstatera att det som här säger är helt fel. Man har inte allsfattat något sådant beslut i . Man följer tvärtom mycket nogalänsarbetsnämndens anvisningar om hur man skall gå till väga. Dessutomhar , vid sidan om de beredskapsarbeten med statsbidragsom man fått via länsarbetsnämnden, egna beredskapsarbeten som man betalaröver egen budget. Därutöver har man också en egen form som man kallar förungdomsarbete, som också till finansieras över den egna budgeten och somriktar sig till de ungdomar som är sämst ställda på arbetsmarknaden, de som harsvårartade sociala problem. Det är ett arbete som löper och sominnebär en kombination av arbete och utbildning och litet grand påminner omÖrebromodellen. Det tog upp stämmer faktiskt inte alls med detsätt på vilket i arbetar. Avslutningsvisskulle jag vilja understryka vad arbetsmarknadsutskottet säger - och vadarbetsmarknadsministern sagt här - om behovet av en utvärdering avungdomslagen. Det är ett krav att ungdomarna garanteras åtta timmars arbete ochen lön som de kan försörja sig på och att man ser till att utbildningsfråganlöses. Vi sätter nu vårt hopp till arbetsmarknadsministern, och vi utgår ifrånatt hon kommer att företa de nödvändiga förändringarna i lagen. Omså mot förmodan inte skulle bli fallet får vi väl komma igen, men jag tror inteatt det kommer att bli nödvändigt. Vi ser det som vår främsta uppgift Särskildasysselsättningsåtgärder m. m. att bevaka ungdomens intressen. Det är ungdomen som ärSveriges framtid. Det är vår gemensamma uppgift att se till att ungdomen får enframtid att tro på. Kammaren beslöt att förhandlingarnaskulle fortsättas vid morgondagens sammanträde. 11 §Meddelande om interpellation Meddeladesatt följande interpellation framställts 1983/84:68 av () till statsministern,om engemensam svensk-norsk aktiemarknad: Vid de nordiska statsminister- ochfinansministermöten som ägt rum har av pressuppgifter att dömaäven frågan om en gemensam nordisk aktiemarknad behandlats. Av pressuppgifternaatt döma har utsikterna att realisera en gemensamaktiemarknad bedömts små under hänvisning till gällande OECD-regler. OECD:skapitalliberalise-ringsstadga upprättades i syfte attliberalisera kapitalsamarbetet mellan . Ett viktigt syfte var attnär länder träffat överenskommelse om valutasamarbete som kan ansesdiskriminerande mot andra skulle föreligga en skyldighet attnotifiera härom. Några sanktionsbestämmelser infördesaldrig. I de nordiska parlamenten, i och från de nordiskaindustriförbunden liksom från andra företrädare för näringslivet har i olikasammanhang föreslagits en gemensam nordisk aktiemarknad. Frågan var uppe bl. a.i överläggningar med näringslivet och senast vidde nordiska finansministrarnas möte , då av allt att döma, enpessimistisk bedömning av möjligheterna att genomföra en gemensam aktiemarknadgjordes. Frågan lär sedermera ha behandlats vid de nordiska statsministrarnasmöte i . I annat sammanhang har bl. a. från stiftelsenAkfiefrämjandet aktualiserats en stegvis utveckling mot en gemensamaktiemarknad på så sätt att en fri handel med aktier mellan och Norgeinledningsvis skulle eftersträvas. Även mot detta förslag har emellertidanmälts betänkligheter, huruvida detta står i överensstämmelse med gällandeOECD-regler. Enligt min uppfattning syftar emellertid OECD-reglerna till justatt liberahsera kapitalrörelser, inte att förhindra dessa. Mellan ochNorge råder speciella förhållanden. Länderna är varandras störstahandelspartner, och företags-ägarutbytet är avsevärt och i starkt ökande. Enfri handel med aktier bekräftar bara ett etablerat förhållande och blir förreller senare en automafisk följd av denna utveckling. De avtal som de svenskaoch norska regeringarna har ingått om ett långtgående ekonomiskt industriellt samarbe- te bildar också på sitt sätt en naturlig grund för en frihandel med aktier mellan länderna. Det skulle möjligen kunna antas att övriga nordiskaländer, främst och , skulle komma att anse sig diskriminerade aven svensk-norsk aktiemarknad. Den danska regeringen har för sin del kategorisktavvisat ett nordiskt samarbete på detta plan och borde därför rimligen inte hanågot att invända mot de dellösningar som därmed aktualiserats. Jag fillåtermig också tro att inte skulle ha invändningar mot ett utvidgatsvensk-norskt samarbete i detta sammanhang, och målet skulle självfallet varaatt så snart möjligheter förelåg vidga den fria aktiemarknaden till att ocksåinnefatta . Det borde alltså finnas goda möjligheter för den svenskaregeringen att i stället för att acceptera en passiv bedömning avOECD-reglernas möjligheter aktivt verka för en fri handel med aktier mellanSverige och , som sannolikt icke skulle kunna möta allvarliga invändningarfrän andra , eftersom det inte strider mot anda och mening iOECD-avtalet. Med hänvisning till det ovan anförda anhåller jag att tillstatsministern få ställa följande fråga: Har regeringen företagit sådana konsultationer inom OECDsom är en förutsättning för att upprätta en fri aktiemarknad mellan ochNorge? Om så inte är fallet, är statsministern beredd medverka till att sådanakonsultationer och överläggningar kommer till stånd för att förverkligaönskemålet om en gemensam aktiemarknad? 12 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1983/84:228 av () till statsrådetGertrud om avgifterna för utförsäkrade patienter i sluten sjukvård; utgick isitt av godkända betänkande 1982/83:34 om differentieradevårdavgifter ifrån att frågan om ändrade regler skulle utredas skyndsamt. Motden bakgrunden vill jag ställa följande frågor till statsrådet . När kommer statsrådet att föreslå ändrade regler föravgifterna för utförsäkrade patienter i sluten sjukvård? Vad kommer förslagetatt innebära? När avses det träda i kraft? 1983/84:229a\ () till kommunikationsministern om planerad nybyggnad avbro över Svartnöströmmen på vägen Hysingsvik-Fiiru-sund: Bron över Svartnöströmmen på väg 1025Hysingsvik-Furusund är utformad som en betongbågbro med överliggande farbanaav betong. Vid besiktning och analys av betongprover från bron har statensvägverk upptäckt så allvarliga skador på brobaneplattan och balkarna attbärigheten är väsentligt nedsatt. Enligt verket anser man att den återståendetekniska livslängden torde vara mycket begränsad. Vid en teknisk-ekonomiskanalys har det visat sig att den befintliga bron bör rivas i sin helhet ochersättas med en ny. Länsstyrelseni har föreslagit att tas in som ett nytt objekt iflerårsplanen 1984-1993 med en första beräknad medelstilldelning /86.För en tidigareläggning av brobygget, exempelvis /85, krävssärskilda medel. Jagvill med anledning av detta fråga kommunikationsministern vilka möjligheter somfinns fill en tidigareläggning av byggandet av till 1984/85. att det av arbetsmarknadspolitiska skäl finns orsak till entidigareläggning av brobygget? 1983/84:230 av AnitaBråkenhielm (m) till finansministern om viss eftergranskning av taxeringar: Enligt uppgifter i pressen har de medborgare somfått avsevärd återbäring på skatten fått vänta extra på sinapengar, eftersom deras taxering underkastats en särskild kontroll. Jag vill frågafinansministern: Åtnjuterockså de medborgare sorn fått avsevärd restskatt samma omtanke om sin rättstrygghetgenom att deras taxeringar underkastats en extra kontroll? 1983/84:231 av Per () fill arbetsmarknadsministern om stödet till de frivilligaförsvarsorganisafionerna: uttalade - på förslag av ettenigt försvarsutskott - att det statliga stödet till de frivilligaförsvarsorganisationerna bör prioriteras högt. Detta mot bakgrund av attorganisationerna är av stor betydelse för totalförsvaret och främjar en bredförankring av försvarstanken hos vårt folk. uttalande gälldeuttryckligen bl. a. statsbidragen till frivilligorganisationer inomarbetsmarknadsdeparternentets verksamhetsområde. Hurhar riksdagsbeslutet påverkat stödet till de frivilliga försvarsorganisationernaunder innevarande budgetår? Kommer det att få betydelse för stödet under nästabudgetår? 1983/84:232 av () till jordbruksministern om fortsatt bemanning avfyrarna på och : Enligt uppgifter i massmedia avser naturvårdsverketatt dra in bemanningen på och . Skälet uppges varaatt regeringen icke är beredd att tillskjuta erforderliga medel. Medhänsyn till de ur olika synpunkter känsliga och värdefulla områden det härgäller så är uppgifterna oroande. Jag vill därför ställa följande fråga tilljordbruksministern: Vilkaåtgärder avser jordbruksministern att vidta för att säkra en fortsatt bemanningpå de båda öarna? 1983/84:233 av IvarFranzén (c) till jordbruksministern om fortsatt bemanning av Nidingens fyr: Enligt uppgifter i massmedia avser naturvårdsverketatt dra in bemanningen på Nidingen. Skälet uppges vara att regeringen icke ärberedd att tillskjuta erforderliga medel. Medhänsyn till det ur olika synpunkter både värdefulla och mycket känsliga områdedet här är fråga om är uppgifterna oroande. Jag vill därför ställa följandefråga till jordbruksministern: Vilkaåtgärder avser jordbruksministern att vidta för att säkra en fortsatt bemanningav Nidingen? 13§ Kammaren åtskildes .