prot · G709109 · 1983-12-31 00:00:00 — Desom däremot kommit i kläm är nästa årskull - pojkar som ryckte in före den 1juli 1983 och som vid mönstringen fick klara besked beträffande de ekonomiskaförmånerna. De kunde räkna med att få utryckningspremien. Naturligtvisvar det inte utskottets mening att några värnpliktiga skulle få både de nyaförmånema och de gamla. Jag kan försäkra att det inte var utskottets avsikt attnågon enskild skulle förlora på reformen. DenrimUga slutsatsen är att de pojkar som avses - en hel årgångkompanibefälsvärnpUktiga, av vilka många är ftivilUga - och som vidinskrivningen utlovades vissa förmåner borde få kompensation för mellanskillnaden,dvs. skillnaden mellan det gamla systemets och det nya systemets ersättningar. Omnågon ledamot i utskottet hade en annan uppfattning när frågan diskuterades,kan jag intyga att han i så fall mycket väl dolde sin mening. Jag hardiskussionen i gott minne, eftersom det var jag själv som aktuaUserade frågan. Anserinte försvarsministern att de pojkar "som känner sig grymt lurade",som en personalvårdsassistent vid ett av våra regementen uttryckt det, skullekunna få ut den mellanskillnad som de förlorar? Det är alldeles för ontom "morötter" för unga människor, särskilt för dem som ansträngersig litet extra. De borde åtminstone förskonas från sådant som upplevs som ettslag i ansiktet. Den fråga som nu tar upphar debatterats i . Den har också diskuterats vidvärnpliktsriksdagarna. Fr. o. m. föregående år har förbättringar genomförts närdet gäller vämpUktsförmånerna. Det innebär en kostnad av ungefär 100 milj. kr.för /84. Alla värnpliktiga fick t. ex. höjd dagersättning ochbättre resemöjligheter. Vidare gjorde vi oss av med hela det system av"morötter" - för att citera - som fanns. Underårens lopp har nämligen utvecklats ett annat system. Olika värnpliktsgmpper har,av rekryteringsskäl, fått olika former av . Det innebar att vissavärnpliktiga som gjorde lång tjänstgöring fick mycket låga , eftersomrekryteringen på de områdena var god, medan man för värnpliktiga på andraområden hade fått lägga på stora . Tiderna förändras, och till slut tyckte man att detta varorättvist. ville man ha ett likadant system för alla, som baseradespå hur många dagar den värnpliktige hade tjänstgjort. Detta rör ungefär 2 600värnpliktiga , och av dessa är 1 700 kompanibefälselever. De övriga -nästan 1 000 - får genom det nya systemet klara förbättringar när de fullgörmer än . Beträffande detta att värnpliktiga skulle ha lurats villjag säga: Beslutet togs , och ingen skadades av det,eftersom de värnpUktiga inte ryckte in förrän efter . Informationsfrågan kan vi diskutera. Blev de värnpliktigaordentligt informerade? Här finns det ett frågetecken. Många kan säga: Vi hadeblivit lovade en sak vid mönstringen - som kanske skedde -och sedan blev det inte så, utan det gjordes en förändring. Men det system som vi nu har infört är betydligt bättre ändet som vi hade tidigare. 21 (): Man kan ha olika uppfattningar om detta - detgår att räkna på många olika sätt. Framför allt kan man ifrågasätta om dengenerella höjningen av dagersättningen med . i botten skall så att sägaräknas av mot den ersättning som just kompanibefälseleverna haft tidigare. I såfall måste en sådan negativ särbehandling av just denna grupp, som gör en extrainsats, på något sätt motiveras. Jag kan inte lasta försvarsministern ensam för dennaorättvisa - vi är ju alla mer eller mindre skyldiga. Det är också ett bisarrt inslag i förändringen att de somenligt det gamla systemet skulle ha gått förlustiga utryckningspremien - de sommisskött sig under tjänstgöringen - hålls skadeslösa i det nya systemet, tillskillnad från dem som skött sig väl och som skulle ha fått premien. Det ärinte utan att också jag känner mig Utet lurad. Men det pinsamma för Om förbättrade förmåneråt värnpliktiga m. fl. Omförbättradeförmåner åt värnpliktiga m. fl. mig är att jag borde hahaft vett att se till att det blev en klarare skrivning i utskottsbetänkandet,så att regeringen inte hade kunnat krypa undan på detta sätt. Jag hade säkertfått utskottet med mig på en sådan skrivning. För dessa pojkar, som är heltoskyldiga, gäller att de åtminstone kan skyUa på någon annan. Detär riktigt att alla vid mönstringen fått löfte om dessa ekonomiska förmåner.Många värnpUktiga har också ryckt in den 1 eller -alltså innanbeslutet trätt i kraft. Sedan har de fått besked om att en förändring plötsligthar skett. Jag tror inte att det har missat beträffande informationen, menbesvikelsen är lika stor för det, och jag tycker att de pojkar som det gällerborde kunna få denna mellanskillnad. Även om vi räknar med höjningen avgrandpenningen på . rör det sig om , vilket är ganska mycket för20-åringar när de rycker ut och inte har något jobb. Om man inte räknar med dengenerella nivåhöjningen rör det sig om . som de förlorar. 22 FörsvarsministerANDERS THUNBORG: Vad är problemet? isolerat från andra förmåner är det sant attsumman av de tillägg till dagersättningen som utgår fr. o. m. den 361 :a tjänstgöringsdageninte helt motsvarar den utbildningspremie som tidigare utgick efter godkändutbildning till värnpliktiga kompanibefäl, alltså till en del av devärnpliktiga - andra värnpUktiga hade över huvud taget inte dennautbildningspremie. Dettaär emellertid inte en relevant jämförelse. Vid ett helt nytt ersättningssystembör jämförelsen innehålla den totala ersättningen . Vadgäller den kontanta ersättningen kan skillnaden för den enskildekompanibefälseleven vara . jämfört med tidigare. Denna skillnadkompenseras emellertid av exempelvis förbättrade reseförmåner och förbättringarvad gäller familjebidragen. Skulleman för vissa av dem som mönstrat behålla det gamlasystemet, då skulle en orättvisa återinföras - och det är vårt dilemma. Anf.23 (): Problemet är egentligen att just en årgång enskilda pojkar känner siglurade. Undantagsfallen och de som mönstrade kan vi kanskebortse från; det kan inte röra sig om någon majoritet av den här gruppen. Härgäller det just de enskilda individer som har fått en sak ställd i utsikt, ochplötsligt, vid en senare tidpiinkt, får veta att detta inte längre gäller, ochdet på grand av ett beslut som ännu inte har trätt i kraft när de rycker in.Det är det som jag tycker är problemet. Jagbeklagar att man inte kan tänka sig att göra ett undantag för de här pojkarnaoch låta dem få kompensation. Överläggningenvar härmed avslutad. 8 §Svar på fråga 1983/84:415 om missbruket av teknisk sprit önskar en redogörelse övervilka åtgärder jag överväger i fråga om missbraket av teknisk sprit. Det missbmk som har uppmärksammats i pressen på senare tidhar huvudsakligen gällt s. k. alkohol hal tiga preparat av typ brännvätskor ochbilvårdsmedel. Godkända alkoholhaltiga preparat får i princip säljas fritt meninte till personer som kan antas använda dem för att berusa sig. Olovligförsäljning medför straffansvar. följer fortlöpande missbruket avalkoholhaltiga preparat. I en enkät till kommunerna som redovisades iår, har 178 kommuner angett att det finns ett sådant missbruk. Antalet kändamissbrukare beräknas till knappt 4 000, men är troligtvis större. 51 kommuneranger att missbruket har ökat, 20 att det minskat och 62 att det är oförändrat.I ett hundratal kommuner har man försökt förebygga eller avhjälpa missbruketgenom särskilda insatser. Enkäten följdes upp av i slutet avjanuari vid ett rådslag om åtgärder för att tränga tillbaka missbruket. Irådslaget deltog bl. a. företrädare för myndigheter, vissa kommuner,folkrörelser, klientorganisationer, tillverkare och handeln. De åtgärder som vidtas mot missbruket gäller huvudsakUgenpreparatens sammansättning och försäljning samt vårdinsatser för missbrukarna. I fråga om preparatens sammansättning undersökersocialstyrelsen kontinuerligt möjligheterna att ända denatureringen för attförsvåra missbruk. När det gäller försäljningen av preparaten harsocialstyrelsen i samarbete med företrädare för den kommunala socialtjänstenutarbetat informationsmaterial som genom socialnämnderna delges allmännahandeln. I en informationsfolder har bl. a. upplyst om atthandeln på några orter valt att när så är möjligt sälja preparaten enbart överdisk. Missbruket av alkoholhaltiga preparat är ofta ett led i ett avanceratalkoholmissbruk och kräver därför också målmedvetna vårdinsatser. kommer med en rapport från detnyssnämnda rådslaget. Rapporten bör kunna ligga till grund för fortsattainsatser mot missbrak av alkoholhaltiga preparat. Åtgärderna mot detta missbruk måste enligt min meningskärpas. Det är önskvärt att systemet med försäljning enbart över disk prövas istörre utsträckning. Samarbetet mellan och handeln är viktigtför att missbraket skaU kunna minskas. kommer socialstyrelsenenligt vad jag har inhämtat att ytterligare intensifiera informationsåtgärdernainom området. Jag kommer att med uppmärksamhet följa socialstyrelsensfortsatta arbete med dessa frågor. Om missbruket av teknisk sprit 25THURE JADESTIG (s): Herr talman! Jag tackar för ett utförligt svar. blev jag påmind om att konsumtionenav den tekniska spriten ökade, och att ökningen berodde på att denna sprit istörre Omförsöksverksamheten med mammografiundersökning i utsträckning använts iberusningssyfte. De som slog larm var sociala myndigheter och RIA-aktivamänniskor. På en av DKSN anordnad distrikts-föreståndarkonferens blev jagmedveten om att någonting var i görningen när det gäller ökade insatser motmissbrak. Jag har också lagt märke till att man inom kamratstödjandeverksamhet har noterat frågan, liksom inom sektorer av nykterhetsrörelsen.Naturligtvis är det riktigt att det är de tunga missbrakarna det gäller, de sommer eller mindre alltid har använt liknande preparat, men det finns tecken påatt också socialt mer etablerade människor använder preparat av den här typen. Imassmedia har redovisats larmrapporter avseende ökatmissbrak av teknisk sprit. a. rapporteras från att "arbetare,alkohoUster som har kvar en social miljö", har börjat använda teknisksprit . Dettavisar frågans angelägenhetsgrad, och de frågor som statsrådet berör i svaret ärju oerhört viktiga, speciellt de som gäller hur man skall kunna hindra missbrakav preparaten. Vi undrar kanske litet var om inte varan går att förändra, såatt den blir helt omöjlig att förtära. Man kan också undra om varan över huvudtaget är nödvändig, om den går att ta bort eller om det går att förändranuvarande försäljningssystem, där teknisk sprit ofta säljs helt öppet. Jagbesökte under gårdagen fyra bensinstationer, och där hade man faktiskt kunnatköpa den här varan dunkvis i femlitersdunkar om man hade velat. Jagtycker att de åtgärder är inne på är bra. Jag hade tänktmotionera i frågan men fick då kontakt med , som hargett denna fråga hög prioritet och som dessutom har hållit mig väl informeradom sitt arbete. Jag tycker att arbete är bra, och jag gläder migöver att statsrådet också säger att hon skall följa denna fråga med storuppmärksamhet. Överläggningenvar härmed avslutad. 9 § Svar på fråga1983/84:420 om försöksverksamheten med mammografiundersökning i Kopparbergslän har mot bakgmnd av försöksverksamheten medmammografiundersökning i ställt följande frågor till mig. ursprungliga projektplanen ändrats under försökets gång? Om så är fallet - varför? Ärundersökningsmaterialet enligt beslutad uppläggning tillräckligt omfattande för att en utvärdering skall kunna göras? Om så är fallet, när kan en utvärdering av försöksprojektet väntas komma? Försöksverksamheteni och med mammo-grafiundersökningar för att spårabröstcancer är ett gemensamt projekt som syftar till att ge osskunskap om i vilken omfattning allmän hälsokontroll med mammografi kan minskadödligheten i bröstcancer eller inverka på sjukdomens karaktär underöverlevnadstiden upp till efter diagnos- eller förstabehandlingstillfälle. Utvärderingenav mammografisk hälsokontroll är förenad med många svårigheter, framför alltberoende på att det naturliga förloppet för de mycket tidiga förändringar ibrösten som ofta upptäcks genom mammografi är ofullständigt känt.Av misstänkta cancertumörer eller förstadier till sådana tumörer är en del avden arten att de inte utvecklas till cancer. Kunskaperna ombröstcancersjukdomen har ökat snabbt och medfört ändrade förutsättningar förbedömning av projektet. Det bedömdes vid starten av försöksverksamheten att ettstatistiskt säkerställt resultat av utvärderingen skulle föreligga under 1983.Den bedömningen gjordes på de kunskaper man då hade om bröstcancersjukdomen. Försöksverksamhetenhar klart visat att tumörerna upptäcks tidigare i en mammograferadgrapp än i en icke mammograferad grapp. För att få ett säkert svar på frågan omen tidig upptäckt också minskar dödligheten i bröstcancer eller förlängeröverlevnaden har bedömt det nödvändigt att försöksverksamhetenfortsätter på samma sätt som ytterligare någon tid. Svaretpå den första frågan om den ursprungliga projektplanen har ändrats är nej.Utvärderingen av försöksverksamheten har dock tagit än vad man frånbörjan beräknat. Svaretpå den andra frågan är ja. Enligt bedömning ärundersökningspopulationen tillräckligt stor för att en vetenskapligt acceptabelutvärdering skall vara möjlig. Det är tidsfaktom som avgör när ett säkertresultat kan föreligga. Ienlighet med vad jag har anmält i årets budgetproposition och i propositionen(1983/84:132) om anslag till statens bakteriologiska laboratorium m. m. underavsnittet Allmän hälsokontroU räknar f. n. med att resultatetav utvärderingen kan föreligga tidigast . Omförsöksverksamheten med mammografiundersökning i 27 (): Jag villtacka statsrådet för svaret på min fråga. Imaj 1982 fattade beredningsgrapp för mammografipro-jektet ettbeslut om att kontrollgrappen skulle kallas in i direkt anslutning till att dens. k. undersökningsgruppen kallades in för tredje gången. Undersökningenskulle på det här stadiet ske kommunvis. Så skedde också, ända till i november1982 - då avbröts uppläggningen utan att nya beslut hade fattats avberedningsgrappen, som tillsatts av . Kontrollgrappen ställdespå nytt åt sidan. pågår den fjärde undersökningen av studiegrappen. Kvinnornai vårt län är helt övertygade om det positiva med mammografi och uppfattar deändrade planerna för projektets genomförande så, att kontrollgrappens kvinnorlämnats åt sitt öde. Här kan det invändas att man ännu inte vet värdet avmammografiundersökningen. Men å andra sidan bör den för det vetenskapligaarbetet uppgjorda planen följas. 5 protokoll 1983/84:107-109 Omförsöksverksamheten med mammografiundersökning i Redanvid försökets start var diskussionerna om kontrollgruppens ställning livHga.Skulle tiden förlängas ytterligare innan kontrollgruppen inkallas måsteordentligt underbyggda beslut fattas i beredningsgruppen, om sådana i dagsaknas. Kontrollgrappenskvinnor har enligt min mening full rätt att kräva att bli med ihälsoundersökningen. Närdet gäller det vetenskapliga värdet av mammografiprojektet och omkontrollgruppen kallas in planenligt går meningarna isär. Som framgår av detsvar jag har fått av statsrådet på min fråga anser några att nyttan avmammografi aldrig blir klarlagd om kontrollgruppen kallas in redan nu.Andra - däribland en forskare och medlem i beredningsgrupp -anser att det är fullt möjligt att kalla in kontrollgruppen redan nu utan attprojektets vetenskapliga värde omintetgörs. Det vore värdefullt för kvinnorna ivårt län om så kunde ske. Jag är glad över att säger att den ursprungliga planenbör följas. Som jag sade är projektet i och projektet iÖstergötlands län ett sammanhållet projekt. I pågår projektetockså, och där har man i beslutat att det skall pågå i första handtill . Där har man alltså accepterat fördröjningen, som är nödvändig föratt man skall kunna göra en utvärdering. Mansäger att svaret på studien drar ut . Det tycker jag närmast skalltolkas som positivt - det innebär ju att sjukdomen inte är dödande på sammasätt. Jagvill också påpeka att det i den ursprungliga planen för projektet sägs atterfarenheterna efter varje enskild bearbetningsfas av projektets resultat fårutgöra underlag för ställningstagande när undersökningen av den passivastudiepopulationen skall påbörjas. Jag vill alltså understryka att jag tyckeratt det är väsentligt att detta försöksprojekt får fortlöpa med den uppläggningdet har. Det är unikt. Omvärlden väntar sig mycket av detta utvärderingsprojekt,som jag tror att vi är ganska ensamma om att kunna genomföra. Anf.29 (): Jag tror att statsrådet och jag har samma ambitioner att göradet bra för kvinnorna i vårt län och i hela . Vi diskuterarmycket om planerna har följts eller inte. Av svaret framgår att socialstyrelsenanser att planerna har följts efter det arbete som genomförs. Min fråga till statsrådet utmynnar i envädjan om att statsrådet påverkar att ställa sig bakom attkontrollgruppen kallas in för undersökning och dessutom attutvärderingen av mammografiprojektet i startar omedelbartsedan undersökningen av kontrollgruppen avslutats. Överläggningenvar härmed avslutad. 10§ Svar på fråga 1983/84:427 om behörigheten till vissa sjukskötersketjänster har ställt följande frågor till mig med anledning av enkommande proposition om behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården. - Kommer propositionen om behörighet att utöva yrkeinom hälso- och sjukvården att avlämnas i sådan tid att de studerande vidhögskolans hälso-och sjukvårdslinje som avslutar utbildningen i juni i årsamtidigt erhåller genom utbildningen åsyftad behörighet till tjänst? - Om propositionen kommer sent (i värsta fall kanriksdagsbehandlingen komma att uppskjutas ), vilka åtgärder avser statsrådetatt vidta för att tillförsäkra nämnda studerande behörighet? Inomsocialdepartementet har utarbetats ett förslag till proposition om lag ombehörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården m.m. Förslaget har avregeringen överlämnats till lagrådet för yttrande. Enligt förslaget kommersamtliga inriktningar inom den nya hälso- och sjukvårdslinjen att leda framtill sjuksköterskeexamen och ligga till grund för legitimation som sjuksköterska.Jag räknar med att propositionen kommer att kunna överlämnas till riksdageninom och att den också skall kunna behandlas avvårriksdagen. Dennya lagen om behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården föreslåsträda i kraft . Arbetet med tillämpningsföreskrifter och föreskrifterom behörighet till tjänst har redan påbörjats. Dessa föreskrifter skall träda ikraft som den nya lagen. Svaretpå frågor är alltså att jag räknar med att de nya bestämmelsernakommer att träda i kraft . Bestämmelsema innebär att de som hargenomgått den nya hälso- och sjukvårdslinjen blir behöriga att innehaanställning som sjuksköterska. Ombehörigheten till vissa sjukskötersketjänster 31 (): Jag får tacka hälso- och sjukvårdsministern för svaret. Det är positivtatt den här frågan nu äntligen skall få sin lösning. Dock måste jag fortfarandeuttrycka åsikten att det har tagit onödigt . Anledningentill att jag ställer den här frågan igen är att det återigen har utbmtit oro ilägret bland de studerande som går den nya hälso- och sjukvårdslinjen ochblir klara med sin utbildning . De har faktiskt inte vetat hur det kommeratt bli med deras behörighet och kompetens. gick också ut tillsamtliga sjukvårdshuvudmän och samtiiga rektorer på den meden skrivelse, i vilken det framhölls att behörighetsfrågan ännu inte var klar.Detta föranledde en av huvudmännen att framhålla att man skulle iaktta en vissförsiktighet vid anställning. Jagförstår egentligen inte varför det här förslaget har dröjt. , påLuciadagen, 1982 ställde jag samma fråga, och då sade Gertrad att Omleveransen av ström till värmepumpar regeringen skyndsamtskulle fatta beslut i denna fråga så att de här eleverna skuUe fåveta vilken funktion de skulle få. Isamband med semesterplaneringen går sjukvårdshuvudmännen ut till just dessastuderande. När det då kommer en sådan här cirkulärskrivelse, blir elevernaoroade - en del har blivit mycket oroade. Det gör att just vård 77-elevernafaktiskt känner sig ha kommit i kläm. Regeringoch riksdag har dock ansvar för de beslut som fattas. Så här i historiens ljuskan man väl säga - och det innebär inte någon anklagelse åt något håll - attdenna fråga naturUgtvis skulle ha varit klar i och med att beslutet om vård77-utbildningarna fattades. Ävenom jag är Utet besviken över det här dröjsmålet är jag ändå glad för atteleverna förhoppningsvis - frågan skall ju först behandlas iriksdagen - får reda på vilken yrkesfunktion de kommer att få. Det har tagit onödigt , säger . Jag kan hålla medom att det tagit . Utredningenhar överlämnat ett betänkande. Det skall remissbehandlas och blir sedan föremålför diskussioner inom . Men jag kan lugna medatt om tryckeritekniken fungerar och allt går utan missöden, så kommerpropositionen att läggas på bord . Med detbeskedet tycker jag att och jag kan hjälpas åt att lugna dem somär oroUga. Anf.33 (): Detta är alldeles utmärkt, och jag tackar för det. Men redan i majmånad gav behörighetskommittén ett förhandsbesked om att samtligastuderande på hälso- och sjukvårdslinjen skulle bli legitimeradesjuksköterskor. Även om det då stod klart att de nya bestämmelserna inte skullekunna börja gälla förrän tidigast detta år, tycker jag att detdragit ut , och jag undrar vad det är som gjort det. Det finns justörre och viktigare förslag som behandlats fortare. Överläggningenvar härmed avslutad. 11 § Svar på fråga1983/84:407 om leveransen av ström till värmepumpar har frågat mig om jag avser att föreslå sådanaändringar i ellagen som förhindrar elleverantörer att vägra leverera el tillvärmepumpar. EnUgt2 § 4 mom. lagen (1902:71 s. 1), innefattande vissa bestämmelser om elektriskaanläggningar (ellagen), gäller att en elleverantör är skyldig att leverera elför värmeförsörjning av byggnader inom fjärrvärme- och naturgasområden endast omvärmeförsörjningen med större fördel kan tillgodoses med elenergi än med detför området gemensamma systemet. Fråganom en elleverantör med stöd av den nämnda föreskriften i ellagen har rätt attvägra att leverera el till värmepumpar inom fjärrvärme- och naturgasområden harpå senare tid prövats av i flera fall. har därvidgjort bedömningen att distributionsplikt avseende el generellt sett föreliggerinom sådana områden. Regeringenprövade den 23 febraari 1984 vissa ärenden, där elleverantörer överklagatbeslut av i ärenden som gällde leveransplikt. Regeringen uttaladedärvid att stöd saknas enligt ellagen för att göra ett generellt undantag förvärmepumpar samt att frågor om värmeförsörjningen av en byggnad kan tillgodosesmed större fördel med värmepump än med det för området gemensamma systemetmåste prövas i varje enskilt fall. Regeringens beslut innebär således attfrågan om skyldighet att distribuera el avsedd för värmepumpar skall prövas ivarje enskilt fall på samma sätt som andra former för uppvärmning med el. skrivelse till industridepartementet har föreslagitatt frågan om leveransskyldighet av el till värmepumpar inom fjärrvärme- ochnaturgasområden regleras i en särskild lagbestämmelse. Enligt förslaget skallelleverantörerna kunna vägra elleverans endast om kommunen i fullmäktige -lämpligen i sin energiplan - har uttalat att värmepumpar inte skall fåförekomma i området. skrivelse remissbehandlas f. n. Jag är inteberedd att ta stäUning till huravida ellagen bör ändras i fråga om skyldighetatt leverera el till värmepumpar innan beredningen av ärendet är avslutad. Omleveransen av ström till värme- pumpar 35 INGEMARELIASSON (fp): Jag ber att få tacka för svaret på min fråga. Som statsrådet harpåpekat står det i ellagen att det finns en skyldighet för elproducenten attleverera el till konsumenter, om det inte finns särskilda skäl att förvägra demdet. Sådan skyldighet föreUgger inte om det finns fjärrvärme och omelanvändning i det läget inte ger stora fördelar. Detgäller alltså en fråga om bedömningar från fall till fall, och det är naturligtvisi det perspektivet som de nu avgjorda ärendena är intressanta.