prot · G709167 · 1983-12-31 00:00:00 — "Arbetslösheten i länet låg överriksgenomsnittet. Under vissa tider av översteg andelen arbetslösa avarbetskraften i och kommuner . kommun hade undernämnda år en genomsnittlig arbetslöshet som låg över riksgenomsnittet.Vid mars månads utgång var ca 17 000 personer registrerade som kvarståendearbetssökande utan arbete för omedelbar placering vid arbetsförmedlingarna." Det borde stå klart för kammaren attarbetslöshetssituafionen i är lika besvärlig som den är i det länsom förordar för lokalisering av den nya inskrivningsmyndigheten. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 2 (lokalisering av central inskrivningsmyndighet) Utskottets hemställan bifölls med 242 röster mot 65 förreservafion 1 av m;fl. 5 ledamöter avstod från att rösta. () anmälde att hon avsett att rösta ja menav misstag röstat nej. Mom. 4(förmånsrätten för företagsinteckningar) Utskottets hemställan bifölls-med 231 röster mot 79 förreservation 2 av m.fl. övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 12 § Bidrag till anskaffande av lokaler för trossamfund,m. Föredrogs kulturutskottetsbetänkande /84:25 om vissa anslag till kyrkliga ändamål (prop. 1983/84:150delvis). 132 (): betänkande 25 behandlar tvåområden. Först gäller det bidrag fill restaurering av äldre domkyrkor. Det ärfråga om domkyrkorna i , , och - några av vårafrämsta byggnader från medeltiden. Det är självfallet viktigt att de kan hållasi stånd genom restaureringar. Flera av domkyrkoförsamlingarna är små tillinvånarantal och har inga möjligheter att själva bekosta dyrbara restaureringar.Det är av riksintresse att de får ekonomiska möjligheter för detta ändamål. När det gäller går propositionen och utskottet ettsteg längre. Motsvarande anslag har hitfills endast utgått för restaurering avdomkyrkor. föreslås dessutom att även andra kyrkor i sfift än domkyrkanskall kunna få del av det aktuella anslaget. Därmed har Gotlandskyrkorna fåtten särställning, som utskottet alltså ställer sig bakom. har beslutfattats om att inrätta en s. k. byggnadshytta på för restaurering av demånga medelfida kyrkorna. Jag vill i det sammanhanget peka på de stora ekonomiskasvårigheter som församlingarna har på många andra håll i landet, när det gällerdyrbara och nödvändiga kyrkorestaureringar. Utskottet hänvisar till det arbete som 1982 årskyrkokommitté bedriver! En viktig uppgift för kommittén är att se över dennuvarande och framtida strukturen på lokalplanet. Ett resultat av det arbetetär diskussionsbetänkandet "Församlingen " som har röntett mycket stort intresse ute i landet. Enligt uppgift har en stor majoritet avde remissvar som avgivits uttalat sig för en frivillig sammanslutning avförsamlingar i s. k. samfällighe-ter för att lösa de ekonomiska problemen iframtiden. Ett sådant ekonomiskt problem är just restaureringen av äldre, oftamedeltida kyrkor. Jag yrkar med hänvisning till det nu sagdabifall till utskottets hemställan i den här delen. När det gäller bidrag till anskaffande av lokaler förtrossamfund föreslog regeringen i budgetpropositionen, att detta skulle utgåmed ett belopp av 6,5 milj. kr. för nästa budgetår. Det blev också riksdagensbeslut, ett beslut som moderata samlingspartiet deltog i. Detta fattades såsent som , alltså . Vi står fast vid det beslutet. Självfallet är det önskvärtatt trossamfunden kan anskaffa lokaler för sin verksamhet. Den erfarenhet jaghar av detta är att kommunerna här spelar den viktigaste rollen. I upprättandeav olika planer kan kommunen visa sin generositet mot samfunden genom atterbjuda Bidrag till anskaffande av lokaler för trossamfund, m. m. Bidrag till anskaffande av lokaler för trossamfund, m. m. attraktivaområden för en kyrka. Vid om- och tillbyggnad bör man visa en liknande generösinställning från byggnadsnämnd och övriga organ. När det så gäller det aktuella förslaget om bidrag tillanskaffande av lokaler har vi moderater alltså samma uppfattning nu som för tvåmånader sedan. Vi finner ingen anledning till att nu anslå ytterhgare medel ände 6,5 milj. kr. anslog vid det tillfället. I reservationen, som är fogad till betänkandet, anger visom skäl behovet av besparingar i statsbudgeten. Jag vill också, tillägga, attvi har samma inställning, när det gäller anslag till andra organisationerssamlingslokaler. Vi måste faktiskt i alla anslagsfrågor ta hänsyn till détstora budgetunderskottet. Jag yrkar bifall till reservationen, som demoderata utskottsföreträdarna har fogat till betänkandet. Under detta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 133 (): När det gäller kulturutskottets betänkande1983/84:25 kan utskottsmajoriteten helt kort uttrycka sin tillfredsställelseöver att det i kompletteringspropositionen har upptagits medel till kyrkligaändamål. Eftersom det finns en moderatreservation beträffande medelsanvisningentill bidrag till anskaffande av lokaler för trossamfund, skall jag säga någraord om just denna del. I propositionen föreslås att ytterligare 16 milj. kr.anvisas för nästa budgetår till anskaffande och handikappanpassning av lokalerför trossamfund. Civilministern hänvisar till medelsbehovet samt det behov somföreligger av sysselsättningsskäl. Enligt en beräkning kan dessa 16 milj. kr.ge en ökning av byggnadsvolymen motsvarande ca 60 milj. kr., beroende på attdet i detta speciella sammanhang också flyter in medel från annat håll genomfrivilligt offrande, som alltid har funnits och som fortfarande finns inomtrossamfunden. Det kan påpekas att drivitkravet, bl. a. genom motioner, att folkrörelserna, av vilka trossamfunden är engren, skall få ett rejält handtag i sin betydelsefulla verksamhet. Här harbroderskaparna fått lön för sitt arbete. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan ialla delar och avslag på reservationen. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. Punkt 2 Nr 167 Mom, 1(medelsanvisningen till Bidrag till anskaffande av lokaler för r , . Utskottets hemställan - som ställdes mot reservationen avIngrid m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 2 och 3 Utskottets hemställanbifölls. 13 § Sysselsättningsskapande åtgärder Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 1983/84:30 omsysselsättningsskapande åtgärder inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde m.m. (prop. 1983/84:150 delvis). 134GÖRAN (): betänkande nr 30 omsysselsättningsskapande åtgärder inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde innehåller frågor och ställningstaganden som debatterats häri kammaren ganska . Jag skall därför fatta mig kort, när jag nu går attberöra innehållet i de reservationer moderata samlingspartiet fogat tillbetänkandet. Det torde knappast finnas någon ledamot ikammaren som ännu kan vara okunnig om att vi moderater fr. o. m. läsåret1985/86 vill införa ett nytt lärlingssystem inom gymnasieskolans ram. Vi har itidigare debatter utförligt motiverat vårt förslag och redogjort för dessinnebörd. Jag skall inte nu på nytt ta upp dessa frågor, utan nöja mig med atthänvisa till vad som sagts. Bara några ord om varför våra yrkanden återkommeri reservationer även till detta betänkande. Den försöksverksamhet med lärlingsutbildning som pågåttunder visar med all önskvärd tydlighet, att denna typ av utbildningnästan alltid leder till arbete och anställning. Det finns alltså alla skäl attsom ett led i ansträngningarna att skapa sysselsättning för ungdomarna satsa påen utbyggnad och förbättring av lärlingsutbildningen i den utformning somföreslås i den moderata motionen 2940. Det kan kanske synas optimistiskt i överkant att inomkortare tid än efter det att den socialistiska majoriteten i kammarenavslagit våra krav återkomma med samma yrkanden i ärendet. Men, herr talman, vivet att vi har rätt, och vi vet också att om droppen får falla tillräckligtlänge och ofta så urholkas till slut stenen. kunde socialdemokraterna inte tänkasig någon lärlingsutbildning över huvud taget. Efter ett långt och trägetarbete från oss moderater, och är socialdemokraternai dag redo att införa lärlingsutbildning som komplement till annan gymnasialyrkesutbildning. Trägenvinner, herr talman! Jag yrkar alltså bifall till reservation 4. I propositionen föreslås att detrekryteringsbidrag om . per nyinrättad lärlingsplats, som riksdagenbeslutat skall utgå under innevarande budgetår, skall utgå även för budgetåret1984/85. Vi ansluter oss till detta förslag, men hävdar att detta belopp inteär tillräckligt för att öka inslaget av lärlingsutbildning. Mer hämmande är majoritetens uppfattning attlärlingsutbildningen endast skall ses som ett komplement till annan gymnasialyrkesutbildning. Först när den reguljära gymnasiala lärlingsutbildningen ansesvara likvärdig med övrig gymnasial utbildning och utgör ett alternativ tilllinjer och specialkurser i gymnasieskolan kommer den att locka elever ochföretag att engagera sig. Rimligtvis bör också statsbidrag även fortsättningsvisutgå till nuvarande slag av färdigutbildning inom läriingsutbildningen! Jagyrkar därför bifall till reservationerna 1 och 3. Beträffande propositionens förslag om ökadevuxenutbildningsinsatser för arbetslösa finner vi det inte lämpligt att utvidgaordinarie vuxenutbildning på det i propositionen angivna sättet. I stället börman inom de ekonomiska ramarna för arbetsmarknadsåtgärder upphandla denutbildning som av arbetsmarknadsskäl behövs. Man kan därvid, om man så önskar,anlita den kommunala vuxenutbildningen och folkhögskolan genom att upphandla .utbildning där. Alternativt kan andra utbildningsanordnare bli aktuella. Jagyrkar bifall till reservation 6. Slutligen, herr talman, några ord om studiefinansieringeninom forskarutbildningen. Vi anser att utbildningsbidragen inomforskarutbildningen successivt bör omvandlas till doktorandtjänster.Doktorandtjänster ger en bättre försörjning för de studerande och berättigarfill fullgott socialförsäkringsskydd. bör därför ge regeringen fill känna,att de medel som propositionen anvisar för en höjning av utbildningsbidragen istället skall användas till att öka antalet doktorandtjänster. Med det anförda yrkar jag bifall också till reservation 9. 135INGER (): I det här betänkandet behandlas bl. a. enmotion från , hr 2934, där vi tar upp lärlingsutbildning ochbreddutbildning i datateknik för vuxna. Jag skall bara helt kort tala något omdessa båda frågor. Det var inte så länge sedan vi diskuteradelärlingsutbildningen här i kammaren, och jag skall därför bara pårninna om hurvi ser på denna. Det var som bekant efter ett centerinifiativ somlärlingsutbildningen infördes på försök. anser attlärlingsutbildningen är en utbildningsform som är likvärdig med övrig gymnasialutbildning. Det har vi hävdat i åtskilliga motioner och debatter.Lärlingsutbildningen bör därför vara ett alternativ till linjer ochspecialkurser i gymnasieskolan om eleverna så önskar. Vi har förut opponerat oss emot att statsbidraget tas bortför det tredje året, det s. k. färdigutbildningsåret, och vi vidhåller att detbör införas igen. Vi kräver också ett statsbidragssystem som är såkonstruerat att bidrag utgår till lärlingslöner. Även andra kostnader börbeaktas, som kostnader för material,för handledning och för utvecklings- och försöksverksamhet. De här förslagen skulle nog - om de går igenom - merstimulera till att det blir fler platser'i gymnasial lärlingsutbildning än dettillfälliga rekryteringsstödet gör. I dén centermotion som .behandlas i detta betänkande tarvi också upp frågan om breddutbildning i datateknik för vuxna - speciellt fördem som formellt sett inte har så lång utbildning. Vi hälsar regeringsförslagetmed tillfredsställelse. Jag hade själv en motion till förra årets därjag påpekade vikten av en. bred datautbildning, speciellt för kvinnor. Det är naturligtvisviktigt att såväl kvinnor sorh män får sådan breddutbildning. Det är angeläget att vi förebygger växande kunskapsklyftormellan generationerna och mellan olika yrkeskategorier. Speciellt viktigt ärdet att alla - oavsett ålder - får. samhällskunskap om datoriseringenseffekter. I anser vi att studieförbunden bör hasärskilt goda förutsättningar att.ge en sådan breddutbildning. Istudieförbunden har man goda -ofta personliga - kontakter med stora grupper avmänniskor, och man har alltså många möjligheter att stimulera människor attdelta i sådana utbildningar. Det är därför angeläget att studieförbunden gesekonomiska förutsättningar att erbjuda datautbildning för vuxna. Jag ber att få yrka bifall till reservationerna 1, 2, 3 och 8. 136LINNEA HÖRLEN (fp): Kammaren har redan vid flera tillfällendiskuterat vilka vägar som är framkomliga när det gäller att ge meningsfullsysselsättning'åt unga människor, i synnerhet , då de så lätt riskerar ättdrabbas av arbetslöshet. Jag vill därför för del endast hänvisatill fidigare ställningstaganden. Det råder ju polifisk enighet, kan man säga, om att sålångt möjligt ge ungdomarna tillfälle till utbildning - inte minst därför attdet visat sig att utbildning är en värdefull faktor när man söker arbete. Jubättre utbildning man har, desto lättare är det att få ett jobb. Det gäller emellertid att ge så stort utrymme som möjligtåt individuella önskemål i fråga om utbildningsgång. Därför är det värdefullt,att också lärlingsutbildningen får bli ett verkligt alternafiv för ungdomar somhelst vill gå den vägen. Det är ju inte heller svårt att förstå att dennautbildningsgång utnyttjas av ungdomar, då det visat sig att utsikterna tillfast anställning efter fullbordad lärlingsutbildning är mycket goda, faktisktbättre än för någon annan utbildningsväg. Jag vill därför, herr talman, yrkabifall till reservationerna 1 och 3. . Också folkhögskolorna har möjligheter att göra en insatsför arbetslös ungdom. Vi har med tillfredsställelse noterat förslaget att öka resurserna för detta ändamål. I reservation nr 7 har vi från sida dock uttalatoss för en mera flexibel användning av dessa pengar, och jag yrkar härmed bifall fill den reservafionen. Från sida är vi också angelägna att främjaforskningen och forskarrekryteringen. I anslutning till dagensutskottsbetänkande har vi reserverat oss för en höjning av utbildningsbidraget tillforskarstuderande, bl. a. i rekryteringsfrämjande syfte. Jag yrkar därförbifall också till reservation nr 10. 137 (vpk): I komplétteringspropositionen föreslås bl. a.från att ytterligare bidrag skall utbetalas tillföretag för att förmå dem att inrätta ytterligare lärlingsplatser. Vilka ärmotiven för ett sådant förslag? Jag hittar inte något som underbygger förslageti propositionstexten, tvärtom! Vad det är fråga om är att fjäska för företagför att de skall besätta det antal lärlingsplatser som beslutat om. Och det här kostar pengar. 5 milj. kr. skall pytsas uttill företag som tack för deras välvilja att utbilda arbetskraft som de haregen användning för. Man kan också se det så här: Man ökar kostnaderna för lärlingsutbildningenmed i runda tal . Det är alltså summan som man läggerpå utbildningskostnaden för lärlingsutbildningen, och dessa ytterligare 5 milj.kr. tas ur det anslag till gymnasieskolan som för någon vecka sedan beslutatom. Det märkliga i sammanhanget är, att det tydligen finns ett visst överskotti detta anslag fill gymnasieskolan. Jag frågade i samband med debatten omgymnasieskoleanslaget, hur stor reserven är. Jag kanske kan få ett svar på denfrågan . Jag ställer frågan mot bakgrund av att i samband med betänkandet ochanslaget till gymnasieskolan avslogs bl. a. yrkande om anslag till kommunernaom 9 milj. kr. De pengarna har tydligen inteutskottsmajoriteten, men 5 milj. kr. kan ni ta ur gymriasieanslaget tillföretagsallmosor. Vi kan inte från vpk:s sida biträda ett sådanlättsinnigt hanterande av allmänna medel. Jag ber att få yrka bifall tillreservation 5 i detta betänkande. Eftersom detta är sista utbildningspolifiska debattenunder denna session hade jag tänkt dra en Värmlands-historia. Men vi har inteså roliga historier att de handlar om kompletteringspropositioner. 138MARGOT (): Så sent som debatterade och beslutade kammaren omprinciperna för en av tre huvudfrågor som tas upp i utbildningsutskot- - tetsbetänkande nr 30, nämligen lärlingsutbildningen. är i stortsett likalydande med några av de reservationer som fanns i Utskottsmajoritetens syn på lärlingsutbildningen iförhållande till övrig gymnasieutbildning, statsbidragssystemet förlärlingsutbildning samt förslaget om ett nytt lärlingssystem skiljer sig frånoppositionens. Det kan nog inte en ny debattomgång efter så ändra på,så jag avstår från att gå i polemik med de borgerliga företrädarna i dennafråga. Jag yrkar avslag på reservationerna 1. Vpk har en invändning i sak mot att rekryteringsbidragskall utgå till kommunerna även /85 för platser i gymnasiallärlingsutbild- Tilldetta vill jag bara kort säga att det handlar om att stimulera utnyttjande avde platser som faktiskt inrättats. Jag yrkar därför avslag på reservation nr 5. Beträffande vuxenutbildning så har tidigare ivår beslutat om ökade ramar inom den kommunala vuxenutbildningen ochgrundutbildningen för vuxna, samt inom folkhögskolan. Det är viktigt attstaten använder sina resurser på ett flexibelt obyråkratiskt sätt. Motivet äruppenbart: Att nå så många som möjligt med en utbildning av hög kvalitet. Detkan även innebära en lägre kostnad för staten. I betänkande nr 30 har utbildningsutskottets majoritetbeskrivit hur detta kan gå till när det gäller arbetsmarknadsutbildning resp.vuxenutbildning. vill inte gå med på en ökning av ramarna inomkomvux, grundvux och folkhögskolan av arbetsmarknadsskäl. Utskottets majoritettycker att det behövs för att tillgodose behovet av utbildning för dearbetslösa, de kortutbildade och de som i övrigt har en osäker inställning påarbetsmarknaden. Därutöver har jag med anledning av reservationerna bara enstilla undran om hur man egentligen skall kunna göra en så skarp åtskillnadmellan motiven för vuxenutbildning resp. arbetsmarknadsutbildning? Jag yrkaravslag på reservation nr 6. Folkhögskolekurserna för arbetslös ungdom bör vara fleroch längre, säger i reservation nr 7. Det skall finansieras genomatt det särskilda statsbidrag på . som har gått tillfolkhögskolorna för anordnande av sådana kurser dras in. Jag har förstått attfolkhögskolorna faktiskt behöver detta tillskott på . eftersom detkostar extra att anordna kurserna. Utskottets majoritet vill inte heller nuändra på omfattningen av kurserna. Folkhögskolorna måste få chans fill enrimlig planering. Jag yrkar alltså avslag på reservation 7. Också Min kommentar till reservation nr 8 av KerstinGöthberg och kan bli kort. Regeringen bereder f. n. frågan om ensärskild utbildningsinsats i datateknik för kortutbildade. Något särskiltuttalande från om studieförbundens insatser är varken brukligt elleri det här fallet nödvändigt. Studieförbunden skall delta i kommandebreddutbildning i data såsom de tidigare gjort. Jag yrkar därför avslag påreservation nr 8. : Vi har i utbildningsutskottet något olikauppfattningar om utformningen av studiefinansieringen inom forskarutbildningen.Det är naturiigtvis i grunden en fråga om hur stora resurser man totalt ansersig ha till detta. Därefter avgör man hur fördelningen skall ske - i det härfallet mellan utbildningsbidrag och doktorandtjänster. Båda dessa finansieringsformerför forskarstuderande torde behövas inom en överskådlig framtid. Utskottetanser det därför skäligt att utbildningsbidragen höjs, och vi upplyser ibetänkandet också om att högskolestyrelserna i viss utsträckningkan använda medel anvisade för utbildningsbidrag till att inrättadoktorandtjänster. Jag yrkar avslag på reservationerna 9 och 10och bifall till utskottets hemställan i betänkande nr 30. Och jag har en känslaav att mina den 7juni'l984 kommentarer har tillfredsställt oppositionens företrädare,så att replikskifte blir praktiskt taget överflödigt. 139 (vpk): Till vill jag säga: Nej,dina svar är inte tillfredsställande. Det är inte till kommunerna som dessapengar skall gå, utan de går til syvende og sidst till företagen - det står ipropositionen. Men det står ingenting i propositionen som motiverar varfördessa pengar skall betalas ut. 140MARGOT (): Det motsatsförhållande som anges ivpk-reservationen är i alla fall delvis konstruerat. Lärlingsutbildningen skallju komma ungdomarna till godo. Vi har i utbildningsutskottet konstaterat attlärlingsutbildningen är en reguljär del av gymnasieutbildningen och skall sessom ett komplement till det reguljära utbudet av studievägar. 141 (vpk): - när vi hade detta stimulansbidrag -besattes ändå inte alla platser inom den gymnasiala lärlingsutbildningen. Vi talar nu inte om kopplingen mellan den gymnasialalärlingsutbildningen och den vanliga gymnasieutbildningen. Och för resten sägsdet att den gymnasiala lärlingsutbildningen egentligen skall vara ettkomplement till de vanliga gymnasiekurserna. Så är det,. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (lärlingsutbildning som alternativ till annanutbildning i gymnasieskolan) Utskottets hemställan bifölls med 170 röster mot 143 förreservation 1 av m. fl. Mom. 2 (framtida statsbidragssystem förlärlingsutbildning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avKerstin och - bifölls med acklamation: Mom. 3 (färdigutbildning inom lärlingsutbildningen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avKerstin Göthberg.m. - bifölls med acklamation. Mom. 4 (förslag om nytt lärlingssystem fr. o.m. läsåret1985/86) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avPer m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 5och 6 (rekryteringsbidrag /85 för platser i gymnasial Nr 167 läriingsutbildning) den' Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avBjörn Samuel- - iqoa son - bifölls med acklamation. Jordbruksprisreg-Mom. 7 och 10(ansvaret för vissa ökade vuxenutbildningsinsatser för Igringen m m Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av Per m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom. 8 och 9 (kurser vid folkhögskola för arbetslösungdom) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avLinnea Hörlén -bifölls med acklamation. Mom. 11 (inriktningen av datautbildning för vuxna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avKerstin och - bifölls med acklamation. Mom. 12 (studiefinansieringen inom forskarutbildningen) Utskottetshemställan, som ställdes mot rfe/,yreservafion 9 av Per m. dels reservafion 10 av , bifölls medacklamation. 14 § Jordbruksprisregleringen, m. m. Föredrogs jordbruksutskottets betänkande 1983/84:37 omvissa frågor rörande jordbruksprisregleringen, m.m. (prop. 1983/84:191). 142LENNART BRUNANDER (c): betänkande nr 37behandlar regeringens proposition om jordbruksprisregleringen och tar upp enrad frågor som har med prisregleringen att göra. Dessutom behandlasfinansieringen av den statliga rådgivningen till jordbruket och utsädeskontrollensorganisation. Därtill behandlas ett antal motioner som väckts i ämnet. I stort sett är vi överens i prisregleringsfrågorna, menpå några punkter har vi funnit anledning att reservera oss. - En avdessa är den statliga rådgivningen till jordbruket. Vi anser det felaktigt attstaten skjuter över en de! av kostnaderna på jordbruket genom förslaget att 10milj. skall tas ut i avgifter. Man säger ofta att man vill stödja de svagajordbrukarna, de som har stora skulder och andra problem. kommer det att blide som drabbas hårdast om uttaget av den här avgiften kommer till stånd. Detblir alltså de jordbrukare som har det sämst ställt som kommer att få svårastatt klara det, eftersom det är de som i fprsta hand skulle. Även för lantbruksnämnderna kommer det att bli Jordbruksprisregleringen, m. m. De kommer, kort uttryckt, att få ett elände med attfå in avgifterna. Jag yrkarmed detta bifall fill reservationerna 2 och 3. Regeringen har vidare föreslagit en förändrad organisationav utsädeskontrollen. Utskottet har ändrat något på försläget, så attstatsplombering föreslås få ske i och också fortsättningsvis.Utskottet är alltså enigt när det gäller organisationen. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan på denna punkt. Regeringen har dock föreslagit att man skall sänkabidraget till utsädeskontrollen.