prot · G70956 · 1983-12-31 00:00:00 — Eftersom vi har ettsystem med fyra instanser skulle alltså klara gränser kunna öka effekfiviteteni skatteväsendet, öka samarbetet mellan de två lägsta instanserna ochsamarbetet med de skattskyldiga. Jag tror att det är mycket viktigt-att manökar detta, så att man verkligen får bort en del av konfliktanledningarna. Tänkalltså till , herr finansminister! En enkel ändring ibestämmelserna skulle kunna leda fill ökad effektivisering och ökadrättssäkerhet. Svaretpå den fjärde frågan är finansministern och jag helt eniga om. Det skall alltsåinte i lokala skattechefsinstruktioner finnas betstämmelser om att man vidsammanträde i nämnden, när man behandlar en nämndrevision, kan vägra att taemot skriftlig dokumentation. Att vägra att ta emot skriftlig dokumentation inu nämnda sammanhang fastän ett ärende inte är färdigberett och beslut iärendet ännu inte fattats står i strid mot kraven på en förenklad och snabbmyndighetshandläggning och kravet att myndigheters handlande skall präglas avönskan att bistå medborgarna. Jag är glad att vi har kunnat klargöra detta . Denfemte frågan gällde skattetillägg vid felaktig periodisering. Som reglerna nutillämpas utgår i princip ockerräntor till staten. En felaktig periodiseringinnebär att staten går miste om ränta på den skatt som inte betalats - jag trordet gäller - på grund av värdeminskningsavdragen. Skattetillägget utgårmed av hela beloppet. Utgiften är dessutom inte avdragsgill i framtidadeklarationer. Vid bolagsskatt motsvarar skattetillägget en avdragsgillränta på . Vid nominell skattesats motsvarar räntan . Det är dessasiffror som tillåter mig att tala om ocker. Skattetilläggsutredningenpresenterade ett tillfredsställande förslag på den här punkten. Det är bra attfrågan bereds i departementet. Jag har förstått att man hållit utredningensförslag vilande - de har avförts från dagordningen därför att man har haftandra, viktigare uppgifter på departementet, har det sagts mig. Jag är som sagtmycket tillfredsställd med att frågan nu bereds. Jag hoppas det går snabbt ochatt finansministern särskilt bevakar den, så att vi inte kan säga att statenockrar på enskilda. Jag hoppas alltså att finansministern verkligen noggrantkontrollerar att de här ändringarna genomförs. Detär faktiskt så att taxeringsnämnderna kan ändra en i och för sig helt korrektperiodisering - även om det ofta är väldigt svårt att säga vad som är enkorrekt periodisering - utan att den enskilde skattebetalaren har någon reellmöjlighet att överklaga ärendet på grund av att det blir så dyrbart. Överklagasärendet får nämligen inte värdeminskningsavdraget utnyttjas året därpå,eftersom det enligt den skattskyldige utnyttjats år 1 i enlighet medöverklagandet. Visstfinns det möjligheter att praktiskt lösa den här typen av problem. Man behöverinte ens komma i strid med kraven när det gäller restbelopp ochöverensstämmelse mellan deklaration och bokföring. Man skulle kunna gå en heltannan väg, nämligen anståndsvägen, och formulera vissa generella regler för anstånd medbetalning av skatt i sådana här sammanhang. Det skulle faktiskt ge företagen enstörre chans att överklaga utan att likviditeten blev helt fördärvad. Vill man,så kan man. Problemeti samband med periodiseringar är faktiskt inte av ringa omfattning. I lärde ökade inkomster som skattemyndigheterna drar in till staten till ca 50 %härröra just från förändringar i periodisering av värdeminskningsavdrag. Inteminst pä grund härav borde reglerna ses över, i första handskattetilläggsreglerna. Dessutom borde man ge de skattskyldiga en reellmöjlighet att överklaga taxeringsmyndigheternas beslut så som lagstiftarna haransett att de skall kunna göra. Omsysselsättningen på bruksorterna i Bergslagen Överläggningenvar härmed avslutad. 12 § Svar påfrågorna 1983/84:249 och 259 om sysselsättningen på bruksorterna i Bergslagen har frågat mig om jag ämnar vidta några åtgärder för attlindra verkningarna av den kraftiga strukturomvandling som drabbat . BoFinnkvist har frågat mig om några särskilda åtgärder planeras för att klara denuppkomna situationen i och andra orter i Bergslagen som kan komma attberöras av strukturförändringar inom specialstålsindustrin. Jag besvarar frågorna iett sammanhang. Ägarnafill specialstålsföretagen verks AB, Ny by-Uddeholm AB, har arbetat fram en strukturlösning för svensk rostfrispecialstålsindustri. Uppgörelsen innebär att produktionen av rostfritt stålsamordnas inom två företagsgrupper, inom Axel Johnsson-gruppensamt . Därmed uppnås en helhetslösning med majoritetsägare inom denrostfria industrin, vilket skapar förutsättningar för effektivisering ochsamordning med ökad internationell konkurrenskraft inom branschen som följd. Påvissa orter kommer strukturåtgärderna att medföra minskad sysselsättning. Detär en ofrånkomlig följd av att det fortfarande föreligger överkapacitet ibranschen. Varjestrukturlösning leder sannolikt fill en viss minskning av sysselsättningen. Medstörsta sannolikhet skulle sysselsättningsminskningen bli än meromfattande om inga strukturåtgärder vidtas. Detfaktum att vi nu kan skönja en viss förbättring av stålkonjunkturen samtidigtsom stålföretagen har nyanställningsbehov på flera stålorter bör vidareinnebära att effekterna av strukturförändringen lindras. Enviktig förutsättning för regeringens ställningstagande att medverka tillstrukturlösningen har varit att berörda bolag gemensamt tillskjuter 100 milj.kr. till ett investmentbolag, , som skall bidra till att nyaverksamheter och därmed arbetstillfällen skapas på bruksorter som berörs av 10Riksdagens protokoll 1983/84:56-58 Om sysselsättningen på bruksorterna i Bergslagen Enligt vad jag erfarit är situationen vid Nyby-Uddeholm ABi en följd av den ogynnsamma utvecklingen på världsmarknaden föroljeborrningsprodukter något som påverkat bolagets rörtillverkning negativt.Bolagets ledning har därför aviserat åtgärder för att anpassa produkfionen tillden rådande efterfrågan för att stoppa fortsatta förluster. Ett slutligtställningstagande i frågan väntas . Regeringen är väl medveten om att situationen i Bergslagen,bl. a. på ett flertal stålorter, är besvärlig. Bergslagens problem togs upp avden nya regeringen genast efter regeringsskiftet , och regeringen har påflera områden ställt ökade resurser till Bergslagslänens förfogande som ettkomplement till sedvanhga regional- och arbetsmarknadspolitiska medel. 46OVE (): Jag ber att få tacka industriministern försvaret på min fråga. Det problem som är aktuellt för är inte unikt.Många svenska bruksorter har under fått uppleva kraftigastrukturförändringar och industrinedläggningar samt som en följd av dettautflyttning och folkminskning. kunde drabbade orter hoppas på statligainifiativ. Industrier flyttades kors och tvärs över landet. Industriministernhar nu inga sådana löften att ge . För , det lilla brukssamhället i östra ,hotar nu en katastrof. Den helt dominerande industrin, rörverket, sysselsatte imitten av 1100 personer. får 443 arbetare och tjänstemän sinutkomst frän rörverket. 150 av dem mister av allt att döma sina anställningar isamband med morgondagens styrelsesammanträde i . Ytterligare likamånga kan få ett halvårs nådetid. Men pessimisterna tror att den s. k.structoenheten inte förmår skapa lönsamhet och därför kommer att läggas ner isin helhet. 1 så fall kommer bara 150 anställda att finnas kvar i . Detvar, som sagt, 1100 . Vad den senaste fasen i dramat med försäljningen tillAvesta kan innebära för är ovisst. Risken är dock stor attdet som är ett fokuserat problem i kommer att bli en detalj inya ståljätten förestående strukturomvandling. Även om jag inte tillhör ett parti som ropar efterstatliga ingripanden, måste jag säga att jag hade väntat mig ett störreengagemang och åtminstone något initiativ från industriministern ochregeringen. Det enda som nämns i frågesvaret är de 100 miljonerna från berördabolag till Bruksinvest -miljoner som skall spridas över halva eller snart sagthela . I andra fall kan fantasin och den statliga generositetenflöda. 100 milj. kr. fill Landskronainvest, frizon i och sänktaarbetsgivaravgifter i är exempel på sådana åtgärder. Ingen begär attden dokumenterat olönsamma produktionen i skall vara kvar. T. o. m.facket accepterar att man lägger ned tillverkningen av rör för oljeborrning. OmStatsföretag planerar en expansion, kommer det att finnas gott om lokaler ocharbetskraft i . År industriministern i så fall beredd att verka föratt lämplig produktion förläggs dit? I sysselsättningssvaga östra , i ochStorfors kommuner har Samhällsföretag ingen produktionsenhet. Kan en sådanrymmas inom den expansiva Samhällsföretagsgruppens verksamhet? En annan fråga som jag vill rikta till industriministernär följande: År det möjligt att genom en förbättrad stödområdesplacering göraStorfors mera attrakfivt för nya industrier? i meddelar attlokaliseringsmedlen är slut för detta budgetår. Om ett företag vill etablerasig i , får åtminstone inte det utgöra ett hinder. Kanindustriministern lova att bristen på statliga lokaliseringsmedel inte skallhindra hugade företag? Om sysselsättningen på bruksorterna i Bergslagen 47 BOFINNKVIST (s): Jag tackar för svaret från industriministern. Min fråga om speciella insatser för bruksorternaavlämnades med anledning av det varsel som då hade lagts beträffandeneddragning med ett skiftlag i varmvalsverket i , något som i sig varett hårt slag för de anställda och för orten. Detta kan man med fog påstå motbakgrund av den avveckhng som har skett av verksamhet sedan början av1970-talet. Det gäller en neddragning från 1 200 - jag tror att det rör sig om1 250 - personer i och 300 personer i , som gränsar fillStorfors, fill, som det såg ut , 300 personer. Dessutom föreligger riskför ytterligare neddragning. Många bruksorter har drabbats hårt av denstrukturförändring som har svept fram över specialstålsindustrin. Men vidvilken jämförelse som helst är det nog tyvärr på det viset att hardrabbats hårdast. Ett bruk har helt försvunnit, och av det andra finns snartingenting kvar. Den uppgörelse som har träffats om en samordning av denrostfria fillverkningen är säkert bra för branschen, och även nödvändig. Destora vinnarna är aktieägarna - hundratals miljoner i kursstegring på en dag.Det finns även bruksorter som vinner på uppgörelsen. Men den ständigeförloraren ser ut att vara , som även i det här sammanhanget kommer attdrabbas hårt. är det nog en rätt så bra gissning. Från polifiskt håll har vi genom det socialdemokratiskapartiet arbetat för särskilda åtgärder riktade motde drabbade bruksorterna. Så skedde även . avlämnades ett antal motioner från många län, i vilka det härproblemet uppmärksammades. Vi har efterlyst en särskild delegation som tar itumed problemen på bruksorterna. Nödvändigheten av särskilda åtgärder förstärksmed anledning av vad som har hänt. Jag hoppas att industriministern kan lämna ett posifivt svari det avseendet . Vidare hoppas jag att de orter som drabbas hårdastkommer att prioriteras i arbetet med dessa frågor. Om sysselsättningen på bruksorterna i Bergslagen Det finns tvä problem för näringslivet ochsysselsättningen i Bergslagen. Det gäller dels akuta problem för mångabruksorter- däribland -, dels långsikfiga strukturproblem. När detgäller de akuta problemen arbetar vi med olika arbetsmarknads- ochindustripolitiska medel. I koppling till specialstålsindustrins omstruktureringfinns nu 100 milj. kr. som är avsedda för de bruksorter som berörs av omstruktureringen.Dessa 100 milj. kr. har förhandlats fram med de berörda företagen, ochbeloppets storlek är unikt i det här sammanhanget. Dessa pengar skall inte användas generellt över helaBergslagen utan förbehållas de orter som blir direkt berörda av ståletsomstrukturering, däribland också . Långsiktiga insatser menar jag behövs för att näringsliveti Bergslagen skall utvecklas och förnyas. Sådana insatser behövs på flerafronter. Den nuvarande regeringen insåg detta efter en ordentliggenomgång av läget och utvecklingen i Bergslagen. Jag vill påminna om att 30000 industrijobb förlorades i den mellansvenska bruksbygden under den senastedelen av . Här råkade också i besvärligheter. Jag har fleragånger sagt att den kanske mest sargade industriregionen i ärBergslagen och den mellansvenska bruksbygden. Genom ett flertal beslut - genom att föra in nya kommuneri Bergslagen i stödområdet, genom att ge mer pengar att disponeraför regionala utvecklingsinsatser, genom att ge STU i uppdrag att se påteknikutveckling och teknikspridning i Bergslagen - har regeringen velat läggagrunden för en speciell Bergslagspolitik. 49OVE (): Jag har inte kritiserat den lösning som iveckan har presenterats för specialstålet, och jag tänker inte heller göra det.Jag tror i likhet med industriministern och Bo Finnkvist att den lösningen varnödvändig för branschen som sådan. Men beträffande den akuta situationen menarjag att ytterligare resurser måste skapas. Det är ett akut problem. Skulle det gå så illa att detbara blir 150 arbetstillfällen kvar i är det en katastrof. Och vadvärre är: Det kan gå ytterligare ett steg. Vad som skulle bli kvar är nämligensömlösa rör, och den produkten skall tydligen tas över av , som harspecialiserat sig på detta och som har en tillverkning av den produkten påannat håll. Åtminstone oroas man i över att t. o. m. den sista produktenskulle försvinna från . Dessutom är en liten bygd som ligger i ett mycketsysselsättningssvagt område. Pendlingsmöjligheter till andra områden saknas.Därför är det nödvändigt med några av de fyra åtgärder som jag ställde frågorbeträffande i mitt första inlägg. Kan industriministern tänka sig att förlägga någon del avStatsföretags fillverkning till ? Är det möjligt att få någon del avSamhällsföretags produktion förlagd dit? Går det att förbättrastödområdesindelningen för Kanindustriministern garantera att det kommer fram statliga Nr 58lokaliseringspengar, så att det inte blir brist på sådana om något företag anmäler sitt intresse för att starta i ? 50 BO FINNKVIST (s): Industrin har alltid förändrats och kommer säkert även attförändras. Samhällets uppgift i det sammanhanget måste vara att hjälpa fill attlösa de problem som uppstår i samband med dessa förändringar. Vi kan inte räknamed att en del av dem som äger bruksföretagen kommer att kunna lösaproblemen med ny sysselsättning på bruksorterna. Detinvestmentbolag som kommer att bildas är något bra, men ytterligare åtgärdermåste till - det är jag helt övertygad om. Det finns värdefulla resurser iStorfors, liksom pä andra industriorter, i form av trogen och kunnig personalmed industrivana, lokaler, bostäder, skolor, ja ett helt samhälle uppbyggt kringindustrin. Även ur samhällsekonomisk synvinkel skulle det vara ett fruktansvärtslöseri med resurser att inte tillvarata allt detta. Vi fär inte glömma attmänniskor drabbas mycket hårt av de förändringar som sker. Jag vill påstå atten hel kommuns existens här kan stå på spel. Jagär fullt medveten om att jag inte kan peka pä några projekt som kan lösaproblemen, men vi måste sätta in alla åtgärder som kan möjliggöra en posifivförändring i och pä andra bruksorter. De särskilda insatser som hargjorts av industriministern och regeringen i övrigt är ju bra, och detsammagäller inrättandet av investmentbolaget, men jag hoppas att också ytterligareinsatser kommer att genomföras. Omsysselsättningen på bruksorterna i Bergslagen Jag vill vara försiktig med att uttala mig om speciella orter iBergslagen som kan komma i svårigheter till följd av omstruktureringen inomspecialstålsindustrin. Anledningen härtill är att och Sandviksföretagsledningar , efter det att man utarbetat ett förslag tillstrukturplan, kommer att inleda MBL-förhandlingar med de fackligaorganisationerna om den nya strukturen. Först därefter vet man vilka orter somdrabbas, och då blir det också möjligt att bedöma eventuella ytterligareinsatser från samhällets sida. Självfalletutesluter jag inte specialinsatser inom lokaliseringspolitikens ram, men jagmenar att det vore helt fel av mig att , innan strukturplanen är klar,uttala mig om enskilda orter. Jag vill inte genom sådana uttalanden medverkatifl att stämpla ut orter, som då skulle hamna i en sämre situation än andra ide strukturdiskussioner som förestår. Jag är naturligtvis medveten om attmänga orter i Bergslagen, däribland , redan är i en besvärligsituation. Jag känner väl till hur mänga jobb som gått föriorade i ochförstår att det där kommer att behövas insatser. Jagmenar att ägarna tiU har ett ansvar för att sysselsättning kommer tillstånd i , och jag menar också att de grupper som äger harekonomiska möjligheter att göra omfattande insatser i Om sysselsättningen på bruksorterna i Bergslagen Storfors.Ägarna till bidrar också till de 100 miljoner som skall gå till nyaarbeten på de orter som drabbas, bl. Man har också förklarat sigberedd till aktiva insatser från detta håll. Låt mig, herr talman, till slut fä säga att jag inteutesluter att det när jag kan bedöma situationen i Bergslagen kommer att bildasen speciell Bergslagendelegation, som får ta initiativ och verka samordnandeinom ramen för de olika institutioner och resurser som finns. Jag kommer då attvara öppen för olika förslag som kan komma att framföras från regionala ochlokala myndigheter. 52 (): Det är väl riktigt att det är svårt attöverblicka hela den stora fusion som skall genomföras. Men när det gällerStorfors är problemen akuta. Redan har man minskat antalet anställda från 1 100fill 440, och vi vet att det kommer ett beslut om en kraftig ytterligareminskning -åtminstone om den nuvarande styrelsen vågar fatta detta beslut sedandet blivit klart att företaget kommer att få nya ägare. Det behövs därföråtgärder . Det är riktigt att den hittillsvarande ägaren hartagit på sig ett ansvar inte bara ekonomiskt utan också vad gäller egenmedverkan, men jag tror inte att det räcker med detta. Den bygd som Storforsligger i kräver speciella insatser för att bli attrakfiv för nya industrier.Det har gjorts en del nyetableringar där, och ett antal småindustrier har växtupp, men för att man skall fä så många arbetstillfällen som behövs krävs detytterligare insatser som kan locka dit företag. 53 BO FINNKVIST (s): Jag har fullförståelse för att industriministern och hans medhjälpare vill ha klarhet i vadsom kommer att ske framöver innan de överväger speciella åtgärder. Jag utgårändå från att det svar som jag fick i det senaste inlägget frånindustriministern kan tolkas som ett eventuellt positivt besked om att särskildaåtgärder kommer att vidtas i Bergslagen. Bo Finnkvist kan ta bort ordet"eventuellt". Den inriktning som den nya regeringen har gett pohfikenför Bergslagen måste också för vissa orter innebära speciella insatser. Jagutesluter inte specialinsatser inom lokaliseringspolifikens ram, inte helleratt det kan bli fråga om någon form av Bergslagsdelegation för att samordnauppgifterna och ta olika initiafiv. Men vad jag vill ha sagt i anslutning fillspecialstälsöverenskommelsen är, att ägarna till Uddeholmsbolaget i falletStorfors har ett otvetydigt ansvar. Ägarna till - Tresor och AndersWall - har ett ansvar härvidlag, och de har också i olika sammanhang förklarat,att de skall göra sådana insatser utöver sin andel av de 100 miljonerna. Jajgmenar att inte bara regeringen utan också de regionala och lokala myndigheternaständigt bör jjäminna dessa ägare därom. 55OVE (): Jag vill bara till industriministern upprepaen av mina fyra frågor. Han har inte velat besvara dem tidigare. Jag vill än engång ta upp den sista och, tycker jag, enklaste av frågorna: Kan industriministern lova att inte bristen på statligalokaliseringsmedel till skall få hindra hugade företag att etablerasig i ? Det kan komma något företag , och då äralltså pengarna slut. 56 BO FINNKVIST (s): Det är klart att vi skall ställa krav på demsom äger industrin. Det har vi alltid gjort både från politiskt och fackligthåll. Men det har skett stora ägarförändringar i i all synnerhet. Ochjag vill påstå att de som jobbar i är rätt misstänksamma när detgäller vilket ansvar de nya ägarna kommer att ta för sysselsättningen. - Annarsär vi överens på denna punkt. Jag vill avsluta med att säga att jag är myckettillfredsställd med det svar som jag har fått frän . Han ställeri utsikt ohka typer av åtgärder som kan bli nödvändiga framöver. finns i detta Bruksinvest 100 milj. kr.,som de gamla ägarna skall använda för att få fram jobb på de orter i Bergslagensom direkt drabbas av omstrukturering av ståhndustrin. finns med blanddessa orter, eftersom man redan kan konstatera att har drabbats avdenna omstrukturering. Då menar jag att dessa ägargrupper har ett ansvar attaktivt verka för att nya jobb kommer till stånd på dessa orter. Naturligtvishar landets regering ett ansvar, liksom de regionala myndigheterna, ochregeringen kommer inte att undandra sig det ansvaret. Jag har också i mitt svar sagt att jag inte utesluter attdet behövs speciella insatser för vissa orter inom lokaliseringspolitikens ram.Jag vill också som svar på fråga säga: Om han har konkretaexempel på företag, som vill etablera sig i , är han välkommen tillindustridepartementet för att diskutera de etableringarna. Jag skall inte köravarken eller de företagsledare han kan ha med sig på dörren utandå skall vi diskutera frågan i bästa samförstånd. Vi har aUa ett gemensamt intresse - att ordna nya jobb iBergslagen inkl. . Överläggningen var härmed avslutad. Om sysselsättningen på bruksorterna i Bergslagen 13 § Svar påinterpellation 1983/84:59 om industripolitiska åtgärder i PaulLestander har i en interpellation frågat mig - om regeringen kommer att framlägga förslaginnebärande byggstart av något av de i interpellationen uppräknadevidareförädhngsstegen inom , - om regeringen är beredd att tillföra Regioninvest iNorr AB kapital för behövliga produktutvecklingsarbeten och marknadsföring, - om regeringen är beredd att presentera enlångtidsplan för vilka arbetsprojekt som kan tillföras i för atttrygga jobben där, - om eller utvecklingsfonden kommer attfå resurstillskott så att man kan öka insatserna för en högre förädlingsgradinom skogsindustrin i länet, - om regeringen avser att ta något initiativ för attförmå att minska sin import av komponenter fill sinlastbilsindustri, samt - om regeringen är beredd att stödja tillkomsten aven bärindustri i eller ta initiativ till att sådan verksamhet kommeri gång. Låtmig först erinra om den debatt och jag hade här i kammaren imitten av om de insatser som staten gör för att stärka ochutveckla industrin i . Debatten var då föranledd av en fråga frånLestander om åtgärder för att rädda nedläggningshotade industrienheter i länet.I frågesvaret pekade jag på de omfattande insatser som gjorts och görs ienlighet med det program för utveckling i som fattadebeslut om (prop. 1982/83:120, AU 24, rskr 305). Jag pekade vidare pånedsättningen av socialavgifterna och den aUmänna löneavgiften för företagen ilänet (prop. 1983/84:38, AU 9, rskr 102) och på det föreslagna medelstillskottettill för satsningar på marknads- och produktutveckling m. m.inom Regioninvest i (prop. 1983/84:25) som i går togställning till. Utöverhär nämnda särskilda insatser har betydande belopp regionalpoh-tiskt stöd gåtttill basindustrin i länet bl. a. till Viscaria i och ASSLs anläggning iKarlsborg. har beslutats om lokaliseringsstöd påtotalt 89 milj. kr. i bidrag och lån till ett tjugotal företag i medett beräknat sysselsättningstillskott på 150 personer. iNorrbottens län har för innevarande budgetår tilldelats 51 milj. kr. förregionala utvecklingsinsatser, vilket är mer än vad något annat län har fått.Medlen kan användas för lokaliseringsstöd till företag, glesbygdsstöd samtutrednings- och projektarbete. Vidare vill jag peka pä de satsningar som nusker i länet inom gruvnäringen med medel från de 300 milj. kr. som riksdagenanslog för prospektering och projektering av nya gruvor. Somjag nämnde har staten gjort större insatser för att stärka ochutveckla näringsliv och sysselsättning i än i något annat län.