prot · G709167 · 1983-12-31 00:00:00 — Det är inte särskilt klokt att göra det i ensituation när en omorganisation skall göras, vilket gör att verksamhetenförmodligen kommer att kosta mer detta år. Från har vireserverat oss och föreslagit att 4,5 milj. kr. skall anvisas i stället för 2milj. Därmedyrkar jag bifall till reservation 7. Staten skall nu frånträda sitt engagemang i Norrvikensträdgårdar. En överföring till en stiftelse skall ske. Vi har tyckt att dét är litet snabbt agerat att så här drasig ur. Vi har därför föreslagit att staten skall ha kvar sin insyn och ha kvaren styrelserepresentant . Jag yrkar härmed bifall till reservation 8. Vi har också reserverat oss när det gäller satsning påjord- och skogsbruk, men i dessa frågor har jag ju pläderat tidigare här i dagunder debatten om forskningspropositionen. Jag avstår därför från plädering ochyrkar endast bifall till reservationen i fråga. Vi har också ett särskilt yttrande där vi har tagit uppsockerproduktionens omfattning. har ju detta på sittuppdrag, och vi har därför inte reserverat oss. Vi har emellertid funnitanledning att tala om vad vi tycker, eftersom industrihandelsministern har åktrunt i och talat om att man är beredd att ta in betydligt mer socker iSverige än vad vi tycker är riktigt. Detta har vi skrivit i ett särskiltyttrande. Moderater och folkpartister vill skära ner påmatsubventionerna. Det tycker vi inte är särskilt förnuftigt. Vi tycker attdetta är ett mycket bra sätt att fördela pengar till barnfamiljerna. Det ärockså ur jordbrukets synpunkt positivt. Med hänvisning till det anförda yrkar jag bifall tillreservationerna 2,3,7,8 och 9 och i övrigt till utskottets hemställan. Anf.143 (): betänkande omprisregleringsfrågor berör utöver finansieringen av jordbruksprisregleringenockså vissa andra frågor. Härvid har avgiftsfinansieringen av den statligarådgivningen tilldragit sig ett visst intresse, liksom frågan omutsädeskontrollen. Jag vill med hänsyn till den sena fimmen endast kort berörade frågor där moderata samlingspartiets företrädare i utskottet haft avvikandemening. En förhandlingsuppgörélse beträffandeavgiftsfinansieringen av statens rådgivning har träffats med jordbruketsföreträdare. Så till vida har vi ingen anledning att ha någon avgörandeinvändning. Anledningen till att vi ändå har skrivit en reservation är denkorta tid som' kommer att stå lantbruks- nämndernatill buds då man nu introducerar en helt ny princip. Förslagetom ökad avgiftsfinansering med 10 milj. kr. innebär en viktig principiellförändring av lantbruksnämndernas verksamhet och rådgivning. Detta ställerdelvis nya krav på verksamhetens inriktning och på marknadsföringen.Naturligtvis medför detta i så fall omställningsproblem i olika avseenden, delsför nämndernas personal, dels för jordbrukarna, som kostnadsfrittfått rådgivning av konsulenterna. Vianser att en besparing genom ökad individuell avgiftsfinansiering är ennödvändig åtgärd för att nå en total besparingseffekt för vårt landsstatsbudget. Vi är medvetna om svårigheterna för nämnderna att med kort varselkunna ta in betydande belopp avgiftsvägen. Det krävs dels tid för förberedelseroch för viss ändring av nämndernas verksamhet, dels tillvänjning förjordbrukarna till den nya ordningen. Även om det är möjligt att få inavgifter i föreslagen utsträckning, är risken stor att det inte lyckas underdet första året. Iavsnittet om prisregleringsåtgärder på jordbrukets område har vi moderaterfullföljt yrkandet i vår partimotion beträffande livsmedelssubventionernasstorlek. Vi framför således återigen uppfattningen att subventioneringen bordeminskas med ytterligare 185 milj. kr. i förhållande till regeringens i decemberframlagda förslag. Det kan synas som en obetydlig minskning jämfört med destora belopp det här handlar om. Anledningen till att vi en partimofionframfört kravet är att detta är en väsentlig del av det budgetalternativmoderata samlingspartiet har till regeringens budgetproposition. Vihar tidigare hävdat att det efter en nedskärning i den storleksordning som nuär genomförd borde göras en utvärdering. På så sätt skulle större kunskap kunnavinnas beträffande subvenfionsminskningens effekter med avseende påkonsumenternas produktval. skulle också upplysningar kunna erhållasom effekterna beträffande avsättningsutrymmet för livsmedelsråvaror. Dåvi inte vunnit gehör för detta yrkande, har vi nu i stället valt att presenteraen plan för avveckling av den återstående delen avlivsmedelssub-ventioneringen. Vi anser att effekterna för både producenter ochkonsumenter kommer att bli mindre kännbara om avvecklingen utsträcks över entioårsperiod. Genom att en avvecklingsplan bestäms görs avvecklingen ocksåbekant för alla berörda parter, som kan planera härefter. Vi har i ett särskilt yttrande något utvecklat vår syn på den svenskasockerbetsodlingen. Då någon av de moderata ledamöterna senare på talarlistankommer att beröra detta yttrande, vill jag begränsa mig till att uttrycka stödför den uppfattning vi motionsvis stått för, nämligen att enminskning av sockerbetsarealen just , under pågående arbete ilivsmedelskommittén, inte är särskilt väl underbyggd. Livsmedelskommitténkommer förhoppningsvis att ha synpunkter på den svenskasockerkonsumtionen. Att man skulle föregripa detta betänkande med en minskningav arealen, som inte enbart är betingad av ökade hektarskördar utan tyvärrockså av funderingar på ökad import, är vi Jordbruksprisregleringen,m. 12 protokoll 1983/84:166-167 Jordbruksprisregleringen, m. m. emellertid inte beredda att stödja.Sockernäringskommitténs arbete ger lika litet stöd för en sådan nedskärning.Herr talman! Jag vill med detta yrka bifall till reservationerna 1, 3 och 4. 144 (): I detta jordbruksutskottets betänkandebehandlas regeringsförslag om användning av införselavgiftsmedel påjordbrukets område och behovet av rörliga krediter för olika ändamål inomjordbruksprisregleringen, anslagsfrågor rörande bl. a. skördeskadeskyddet,växtförädlingen, djurens hälso- och sjukvård samt . Vidarebehandlas den statliga rådgivningen till jordbruket och statensutsädeskontroll. Det är med stor tillfredsställelse jäg kan notera attjordbruksutskottet beträffande den sistnämnda frågan yrkar avslag påregeringsförslaget att dra in plomberingsrättigheterna för de nuvarandefrökontrollanstalterna i och . Det är i enlighet medmotionskrav från bl. månad uppmärksammade jag intenfionernafrån regeringens sida i detta avseende genom att ställa en fråga filljordbruksministern. På den frågan fick jag ett tämligen negativt svar. Detunderstryks av att jordbruksministerns förslag sedermera blev att förut nämndaplomberings-rätt vid utsädeskontroll skulle upphöra för och Örebrosdel. har tagit ett beslut som i varje falldelvis tillgodoser önskemål. Dessa sammanfaller med önskemålframförda från odlarna i och från frökontrollanstalten i Linköpingresp. Säkerligen är det också till fördel för utsädesköparna, liksomför trädgårdsodlare och andra vilka tar frökontrollanstaltens tjänster ochkunnande i anspråk. beslut gäller organisationsformerna.Personligen hade jag gärna sett att även den hittillsvarande tekniken vidfrökontrollen fått vara tillämpbar även i fortsättningen. Den nu föreslagnatekniken, med godkännande av utsädet sedan det blivit nedmyllat, förefallerinte helt säker och trygg. Jag har dock inte funnit anledning till någonreservation på denna punkt. Tekniken kan ju ha som positiv effekt attfrökontrollverksamhetén inte blir så säsongarbetsbetonad som f. n. Jag yrkar bifall till reservation 1. Den gällerregeringens förslag att i ökad utsträckning ta ut avgifter från de yrkesutövareinom jordbruk, skogsbruk och trädgårdsodling vilka söker rådgivning hoslantbruksnämnderna. Det kan finnas anledning att ta ut avgifter vidmyndighetsutövning, men den tekniken måste användas med eftertanke. Förpassutlämning, körkortsutfärdande och många andra myndighetstjänster går detutmärkt att ta ut avgifter. Rådgivningen från lantbruksnämnderna till bönder,skogsbrukare och trädgårdsodlare är av en annan karaktär. I ett trängtlönsamhetsläge blir det säkert inte särskilt angeläget att lägga ut pengar påkontakter med . Förslaget från regeringeninnebär en vikfig principiell förändring av lantbruksnämndernas verksamhet ochrådgivning. Frånfolkpartiets sida har vi accepterat s. k. miljöavgifter på gödsel- och Vi togbeslut i om detta. har vi hävdat attsådana avgifter skall återgå till forskning och rådgivning inomjordbruksnäringarna. Vårt motionskrav i detta avseende fick vi gehör för imåndagens riksdagsbeslut. Med utgångspunkt i detta förhållande anser vi attavgiftsfinansieringen vid rådgivningen från lantbruksnämnderna bör kunnaanstå. Medel kan tillföras lantbruksnämndernas verksamhet med de här nämndaavgifterna. Av den anledningen yrkar jag bifall fill reservation 3. Iresei"vafion 5 vidhåller sin inställning att det finns bättresätt att stödja barnfamiljerna än att ge en allmän livsmedelssubvention. Avdenna anledning anser vi att det bör- ske en successiv neddragning avlivsmedelssubventionerna. Jag vill i detta sammanhang understryka attfolkpartiets förslag till familjepolitisk reform delvis skulle finansieras avomfördelade livsmedelssubvenfioner. Jag yrkar bifall fill reservafion 5. Idetta betänkande behandlas också en motion om förstärkning av exportsatsning avhögförädlade livsmedel. I denna motion föreslår jag tillsammans med ledamöterfrån och moderata samlingspartiet att regeringen viajordbruksnämnden tar ett ansvar för ökade insatser härvidlag. Behovetav långsiktig planering i samband med internationell marknadsföring kan intenog betonas. livsmedelssekretariat måste härvidlag kunna planeramed minst samma framförhållning som industrin i sin exportsatsning. På sammasätt som tar totalansvar för exportfrämjandet i sinhelhet, är det naturligt, anser jag, att tär ett särskiltdelansvar för exportfrämjandet inom livsmedelsområdet. Min motion har intefått det stöd jag hade anledning att förvänta. Jag har dock nöjt mig med vadsom sägs i utskottets betänkande och det särskilda yttrande som jag avgett.Livsmedelskommittén kommer att lägga fram sin utredning. Det finnsanledning att följa frågans behandling där och eventuellt återkomma . Jordbruksprisregleringen,m. 145 JOHNANDERSSON (vpk): Vi har från vårtparti fört fram hård kritik mot rnomsen på mat, som i sinkonstruktion som regressiv skatt drabbar dem hårdast som har den minstadisponibla inkomsten, dvs. låginkomsttagare, barnfamiljer, pensionärer ochhandikappade. Vi har också sagt att vi, om inte är beredd att slopamatmomsen, kan godta att hela effekten av skatten på matpriserna, eller delardärav, kompenseras genom livsmedelssubventioner. Vårtparti kan aldrig acceptera åtgärder som sänkning av matsubventioner, samtidigtsom mångmiljardbelopp undandras beskattning. Vi hävdar att det urfördelningspolitisk synpunkt - om man säger sig värna om de sämst ställda isamhället - finns andra källor att stärka det finansiella läget än att ta bortmatsubventioner. Tilldet betänkande som vi nu behandlar har fogats tre reservationer ommatsubventionerna. Vi har en där vi yrkar på att matsubvenfionerna Jordbruksprisregleringen, m. rn. återställstill den nivå som rådde före . i samband med dens.k. momsuppgörelsen som livsmedelssubventionerna höjdes för att lindra verkningarnaför utsatta grupper av den företagna höjningen av mervärdeskatten. Vid denhöjningen av matsubventionerna finansierades detta fullt ut med en höjning avtobaksskatten. Vi har därför aldrig kunnat acceptera att regeringen beslutadeatt ta bort livsmedelssubventionerna på kött, fläsk och ost. Jag vill därföryrka bifall till reservation 6. Som vanligt vill och sänkasubventionerna ytterligare. räknar nu ifrån den sänkning somregeringen gjorde. Därför hamnar nu deras krav på 185 miljoner mindre isubventioner. är, som det heter i reservationen, berett att gålängre än och vill sänka med hela miljarden. Det är bara attkonstatera att nu leder deras inbördes tävlan om vem som vill sänkasubventionerna niest. Jag yrkar avslag på deras reservationer. I betänkandet behandlas också en motion av Per Israelssonm.fl., som berör åtgärder för avveckling av de s. k. djurfabrikerna. Ända tillför sedan fanns ett samband mellan djurhållningen och dennasfoderbas. Det innebar att animalieproduktionen i form av djuruppfödning varanknuten till jordbruket. Sådan produktion förekommer givetvisfortfa-rande, menockså andra produktionsformer har etablerats, främst för mindre djur, därsådana hålls tätt samlade på en liten yta i s. k. djurfabriker. Genomkoncentrationen av många djur till en liten yta under helt och hålletartificiella förhållanden kan vissa teknisk-ekonomiska fördelar vinnas. Men attkoncentrera produktionen av kött och ägg till dylika djurfabriker har ocksånackdelar. Motionärerna anser att dessa nackdelar är så vägande, attdjurfabrikerna bör avvecklas i sin nuvarande form. Vi har inte i utskottet reserverat oss till förmån fördenna motion, eftersom vi vill avvakta vad den pågående utredningen eventuellthar att säga om utvecklingen på detta område. Självfallet kommer vi attåterkomma med förslag, om vi anser det vara påkallat. I den proposition som behandlas i betänkandet föreslås enökad avgiftsfinansiering inom lantbruksnämndernas verksamhet. Enligt detförslag som lades fram av kommittén för överläggningar omjordbruksprisregleringen skulle 10 milj. kr. av kostnaderna för den statligarådgivningen till jordbruket avlastas statsbudgeten genom ökad individuell avgiftsfinansiering.Eftersom detta förslag lagts fram i samförstånd med lantbrukarnasförhandlingsdelega-fion, yrkar inte vi någon ändring av detta. Men vissafrågeställningar finns som man enligt vår mening måste följa med uppmärksamhet. Först vill jag säga att man rent allmänt måste ställa sigtveksam till en fortsatt minskning av personalen på lantbruksnämnderna.Nämnderna har fått ökade arbetsuppgifter, och områden som gäller miljö- ochnaturhänsyn, arbetsmiljöfrågor och kulturminnesvård får allt större betydelse.En ökad individuell avgiftsfinansiering kan också medföra för jordbruksnäringenicke önskvärda konsekvenser. Först och främst torde det väl vara så att det ärjordbrukare som har problem, t. ex. ekonomiska, som söker rådgivning hosnämnderna. En kostsam avgift i ett sådant sammanhang kan inte vara till hjälp för dessajordbrukare. Tvärtom kan det ju bli tuvan som stjälper lasset. Viser också en risk för, om den allmänna rådgivningen - vi förutsätter då enneutral sådan - blir kostsam för jordbrukaren, att den kommersiellarådgivningen, som ofta är helt gratis, får ett ännu större inflytande påjordbruksnäringen. Enligt vår mening är inte en sådan utveckling acceptabel. Nusäger utskottet i anledning av vår motion att man utgår från "att man frånlantbruksverkets sida med uppmärksamhet följer utvecklingen på hithörandeområde". Det kommer vi också att göra, och finner vi anledning sååterkommer vi fill denna fråga. Jagvill i detta sammanhang erinra om att vi har accepterat en avgift på gödsel-och bekämpningsmedel och att vi då framförde att inkomsterna därav bör kunnaanvändas bl. a. till rådgivning. Det förslaget har också i veckanställt sig bakom. Det finns alltså medel att fillgå, om det visar sig att enökad avgiftsfinansiering skulle medföra negativa konsekvenser för jordbruket. Ipropositionen togs även frågan om utsädeskontrollens framtida organisationupp. I en motion av Per och föreslogs att frökontrollanstalternai och skulle få behålla sin nu gällande rätt tillstatsplombering av utsäde. Motionärerna kan här glädja sig åt att ha fått gehörför sitt förslag i utskottet. Meddetta, herr talman, vill jag yrka bifall till reservation nr 6 och i övrigtfill utskottets hemställan. Jordbruksprisregleringen,m. 146 GRETHELUNDBLAD (s): Ett betänkandeom vissa frågor rörande jordbruksprisregleringen, det kan man väl snabbt klaraav - det låter som något regelverk som man snabbt klubbar igenom. Ja visst, omdet beror på mig, kan vi snabbt anta utskottets förslag. Menriksdagens ledamöter bör kanske ändå besinna att dettabetänkande gäller villkoren för produktionen av vår dagliga föda - utan denlever vi dåligt. Detgäller anslag från statens budget fill livsmedelssubventioner på mjölk, tilllantbruksnämnder, till skördeskadeskydd, fill djurhälsovård, till växtförädlingm. m. på sammanlagt 3 237 milj. kr. Vårjordbrukspolitik, våra livsmedelspriser och våra överskott på jordbruksprodukterär heta debattämnen inte bara bland experter utan också i tidningsspalteroch bland jordbrukare och konsumenter. Mankritiserar och ifrågasätter vårt prisregleringssystem. En livsmedels-politiskutredning arbetar f. n. under högtryck för att fram till en ny avtalsperiodkunna lägga fram förslag till lösning av några av de problem som drabbar detsvenska jordbruket , t. ex. obalansen i produktionen, bristen påsamordning mellan kost-hälsa-synpunkter och matproduktionen, sårbarheten hos enalltmer utiandsberoende produktionsstruktur och en centraliseradvidareförädling. Dettaär också problem som tas upp i många av det trettiotal motioner som behandlas ibetänkandet. Därför finns det goda skäl för att dessa motioner lämnas, med hänvisning fill livsmedelskommitténs arbete,utan åtgärd. Låt oss ta upp den diskussionen när kommittén är färdig. i vår tog ställning till denjordbruksprisöverenskommelse som gäller fr. o. m. . Men då var intefördelningen av de medel som kommer från införselavgifter, slaktdjursavgifterm. m. klar. Dessa frågor tas upp i proposition 191, som vi behandlar . I vissa frågor är utskottet inte enigt. För tids vinnande,herr talman, skall jag försöka att på min utmätta tid mycket kort berörasamtliga reservationer. När det gäller förslaget att 10 milj. kr. av kostnadernaför den statliga rådgivningen till jordbruket på sammanlagt ca 60 milj. kr.skall finansieras med avgifter, vill moderater, folkpartister ochcenterpartister inte godkänna att man förstärker statsfinanserna med avgifter.Nu är det ju ändå så att jordbrukarnas organisation i förhandlingarna hargodkänt detta, och jag kan inte tro annat än att LRF tänker på de småjordbrukarna. Därför, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag ochavslag på reservationerna 1, 2 och 3. Livsmedelssubventionerna gäller ju nu endast förmjölkprodukter, men på denna viktiga post vill såväl moderater somfolkpartister pruta ned beloppen, trots att dessa subventioner är mycketviktiga för såväl konsumenter som jordbrukare. yrkar i reservation 4 på en minskning med 185milj. kr., men anser egentligen principiellt att subventionerna helt böravvecklas. Jag yrkar avslag på det förslaget. vill däremot minska subventionerna med 1 000milj. under ett budgetår. Med hänsyn till det dråpslag detta skulle bli motmånga familjer yrkar jag att måtte avvisa det förslaget. Vpk vill i sin tur öka livsmedelssubventionerna med 870milj. för detta budgetår, men man föreslår inte någon täckning för detbeloppet inom budget. Med hänsyn till att vi nästan ärframme vid slutet av budgetbeviljningsperioden yrkar jag, herr talman, avslagpå reservation nr 6. Statens utsädeskontroll är en verksamhet som finansieras,både genom uppdragsverksamhet och med avgifter. föreslås i proposifionen enny. ordning, nämligen att denna kontroll, som är en form av statlig servicetill jordbruksföretagen, skall finansieras med avgifter och att därför detstatliga anslaget skall minskas. Man räknar med att nya regler förstatsplombering av utsädet skall innebära besparingar, som kan minskakostnaderna. Vi måste ändå tro att vi när vi samordnar och förenklar statligverksamhet också sparar pengar. I reservation nr 7 föreslår , som inte trorpå detta, en ökning i förhållande till regeringens förslag med 2,5 milj. kr.Jag yrkar mot bakgrund av vad jag här har sagt bifall till utskottets förslagoch avslag på reservation nr 7. Som skåning får jag lov att uttrycka att Norrvikensträdgårdar är en pärla vad gäller svensk trädgårdskonst. Man måste dock förframtiden söka få lokala och regionala myndigheter att ta över ansvaret fördenna fina trädgård.Därför vill statsrådet i propositionen ge ett slutanslag på 3 milj. kr. för attrusta upp de befintliga anläggningarna och sedan överlämna dem till vård avlokala myndigheter. De lokala myndigheterna är troligtvis bäst skickade atthandha dessa anläggningar. De finns nära inpå och kan med hänsyn till behoven iområdet anpassa verksamheten till den ekonomiska situationen. Jag tror att delokala myndigheterna har förmåga att anpassa anläggningarna till den känsligamiljön vid . Det är därför glädjande att alla partier anser att detstadiga engagemanget bör avvecklas. Detta statliga slutanslag kan medverka tillatt de lokala myndigheterna kan ta över verksamheten i fullt användbart skick.Därför anser jag att reservation bör avslås. Egentligen, herr talman, är reservation nr 9 litet av ettmissförstånd. Det är livsmedelskommittén som skall bedöma jordbruketsutvecklingsmöjligheter. Frågor om produktion av proteingrödor, energiråvaroroch export, som tas upp i reservation 9, behandlas av utredningen - låt varamera översiktligt som en del av den framtida jordbrukspolitiken, som ingår ilivsmedelspolitiken. Alla jordbrukare har inte skogsbruk, och skogsbruket harnyligen varit föremål för utredning, och därför anser vi i utskottets majoritetatt det inte finns behov av en ytterligare utredning på detta område. Jag yrkardärför avslag på reservation nr 9. Med detta yrkar jag bifall till utskottetsförslag på alla punkter och avslag på reservationerna. Jordbruksprisregleringen, m. m. 147 () replik: Det är riktigt, , attrådgivningsavgiften var resultat av en överläggning med LRF. Men vad jagförstår har man gått med på denna avgift under ganska hårt tryck. Detta gör attvi trots allt har gått ifrån, den princip som vi brukar ha, dvs. att, inteändra på resultat av en överläggning. När det gäller besparingarna inom organisationen förutsädeskontroll tror jag inte att det blir någon besparing just . GretheLundblad sade att det kommer att bli en besparing, och det kan jaghålla med om. Men "" innebär inte att det blir någon besparingdetta budgetår, och det är för detta budgetår som vi har begärt att få dessapengar. Jag tror att det är en realistisk bedömning. När det gäller livsmedelskommitténoch vad vi tar upp i reservafion 9, är det tyvärr så att vi inte har så storaförhoppningar på livsmedelskommittén i detta avseende. Anf.148 () replik: säger att jordbruketsorganisationer har gått med på rådgivningsavgiften under ganska hårt tryck, ochjag tror att det är en vanlig situation i förhandlingssammanhang. Jag har självofta gått mycket tillplattad från förhandlingsbordet, och jag tror säkert attdet ofta är så i förhandlingar att man måste ge och ta. Därför måste vi försökaacceptera denna överenskommelse. Jordbruksprisregleringen,m. Jag skall inte ytteriigare kommentera detta medutsädeskontrollen. Vi skall ha de bästa förhoppningar om att man inom dennakontroll, genom att samordna, försöka förenkla utsädeskontrollen och ha den påett mindre antal anläggningar, skall kunna göra besparingar som innebär att mankan anpassa sig till det anslag som beviljas. Anf.149 () replik: Problemet med denna överenskommelse är att den går stick i stäv mot vadman säger att man vill göra, nämligen att hjälpa de jordbrukare som har detsvårast, de som har skuldbördor. Det är därför vi har gått emot den. Anf.150 () replik: Jag tycker att vi skall lita på attjordbrukets organisationer också för jordbrukets talan. Jag yrkar bifall tillutskottets hemställan. 151 (): firade vi världsmiljödagen. Miljödebatter röroftast stora frågor. Men detaljerna-vilka vi som enskilda eller grupp harmöjlighet att påverka - är inte betydelselösa. Miljövården börjar här och . Jagvill med dessa ord sätta in min motion från den allmänna motionstiden omNorrvikens trädgårdar i sitt sammanhang, den nära miljön och förvaltningen avden. Motionen behandlas i jordbruksutskottets betänkande 37 med utgångspunkt iproposition 1983/84:191, som bl. innehåller förslag om anslag tillNorrvikens trädgårdar.