prot · G70940 · 1983-12-31 00:00:00 — Vi moderater tillsammans med andraborgerliga partier hävdar att de enskilda människorna har full rätt att självaoberoende Om ökat skydd för enskilda personers integritet, såvittavser kollektiv anslutning till politiskt parti och utträde ur en fackligorganisation av någonannan avgöra sitt politiska medlemskap. Valhemligheten - hur blir det med den? Hur blir det medatt hjälpa de människor på olika arbetsplatser som trakasseras? Är HD:s kritiknär det gäller reglerna för utträde ur facklig organisation värd att ta tillbeaktande i lagstiftning? Dessa frågor har vi inte fått något svar på, ochanledningen till detta är att kollektivanslutningen och de stadgar som finns ien del fackliga organisationer är förkastliga. De kommer därför att angripasså länge de inte är borttagna. Jag för min del hoppas att kollekfivanslutningenskall försvinna efter 1985. 58 (): Till vill jag säga att jag integenerellt angripit organisationerna - det vore mig fjärran. Men jag har medkraft och skärpa angripit en av de anslutningsformer som man tillämpar och somheter kollektivanslutning. Den innebär övergrepp mot enskilda individer. är irriterad och säger att vi skall hållatassarna borta. Jag kan försäkra att den Ulanderska irritationenunder de år som ligger framför oss säkerligen kommer att fortsätta ochfördjupas - vi kommer inte att släppa denna fråga. Vi har från sida i det längsta försökt att fåer själva att ändra på det här. Men trots upprepade riksdagsuttalanden har nistruntat i det. Då har vi sagt oss att det är rimligt att man ger individen ettskydd. Man kan inte få fortsätta med de övergrepp som vi ser exempel på. Vi kaninte fortsätta att låta hundratusentals människor betala pengar till ett partivars politik de ogillar, människor som sedan på valdagen lägger sin röst på ettannat parti. Vi har ställt många frågor , och vi har knappast fåttsvar på någon enda. En av mina fyra frågor ställde jag också tilljustitieministerns föregångare i ämbetet. Det är samma fråga som jag harupprepat två gånger här utan att få något svar. Den lyder; Stöter detinte justitieministerns rättskänsla att hundratusentals människor är medlemmari och betalar pengar till ett parti vars polifik de ogillar? - Jag fick dåföljande svar av dåvarande justitieministern: är nej. Lika abrupta och lika rakt på sak har inte svaren varit - de har lyst med sin frånvaro. Men innebörden av vad som har sagts ärexakt densamma. Svaret är nej, säger socialdemokraterna när vi ställer dennaför enskilda människor viktiga fråga. Överläggningenvar härmed avslutad. 12 § Föredrogs men bordlades åter Konstitutionsutskottetsbetänkanden /84:5 och 6 betänkande 1983/84:9 13 § Anf.59 TREDJE VICE TALMANNEN; Nr40 Jag fårmeddela att på morgondagens föredragningslista uppförs socialut- xisda p rl skottetsbetänkanden 11,12,13 och 10 i nu angiven ordning främst bland två fiHerprnh lOS 14 § Anmäldes och bordlades Förslag 1983/84:7 revisorersförslag angående arbetsmarknadsverkets personalsituation 15 § Anmäldes och bordlades Mofionerna 1)82/84:261av m. fl. 1983/84:269av m. fl. 1983/84:65) 1983/84:270 av m. fl. förvaltningsstyrelsesförslag om revidering av ledamöternas arvode (förs. 1983/84:9) 16 § Anmäldes och bordlades betänkande 1983/84:13 Studiestöd m. m. 1983/84:26 delvis och1983/84:25 delvis) 1983/84:6 Anslag till vissa kyrkliga ändamål (prop.1983/84:26 delvis) 1983/84:6 Särskilda sysselsättningsåtgärder (prop.1983/84:26 delvis) 1983/84:8Vissa frågor i anslutning till skogsbruk 1983/84:13Restaureringen av 1983/84:5 Ändring i lagen omKonungariket stadshypotekskässa och stadshypoteksföreningar (prop.1983/84:39) 1983/84:8 Särskildasysselsättningsåtgärder m. m. 1983/84:25, 1983/ 84:26, 1983/84:40(delvis) och 1983/84:46] 1983/84:7Särskilda sysselsättningspolitiska åtgärder för /84 såvittavser verksamhetsområde (prop. 17 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1983/84:215 av () tillsocialministern om värdbidragen för barn med diabetes: För vård av barn , sompå grund av sjukdom, psykisk utvecklingsstörning eller annat handikapp underminst 6 månader är i behov av särskild tillsyn och vård, kan förälder uppbäravärdbidrag. Vårdbidraget är avsett att vara en ersättning för det merarbete ochde merkostnader som kan hänföras till barnets sjukdom eller handikapp. Att bedöma merarbetets och merkostnadernas omfattning ärdock en svår uppgift t. ex. när det gäller barn med diabetes. Den praxis sområder för fastställande av vårdbidrag i diabetesfallen upplevs inte alltid somriktig av föräldrar och barnläkare och varierar dessutom i landet. Är socialministern villig att se över vårdbidragsgivningenför barn med diabetes i syfte att nå entydiga regler och rättvis tillämpning? 1983/84:216 av () till utrikesministern om ettuttalande rörande vissa UD-tjänstemän: Vad har utrikesministern försynpunkter på det förhällandet, att ambassadör vid Förenta nationernauttalar sig nedsättande om utrikesförvaltningen och anser att för Sverigessäkerhet centrala frågor bäst hanteras utan att andra än statsministern och hansjälv äger kännedom om dem? 1983/84:217av () till finansministern om instrukfionen förbankinspektionen; Med anledning av den senaste tidenshändelser i finns anledning fråga sig hur bankinspektionen kunnatundgå att uppmärksamma berörda kreditinstruktioner fill den statliga bankensstyrelseledamöter. Sedan bankinspektionen väl fått vetskap ommissförhållandena inom har den låtit utfärda ett s. k. etikbrev tillcheferna för landets alla banker, finansbolag och fondkommissionärer, vari bl.a. sägs att stora krediter till privatpersoner för en i och för sig tillåtenskatteplanering inte bör förekomma. Men åligger det bankinspektionen attutfärda varningar eller rekommendationer rörande omfattningen av en helt lagligkreditgivning? Som bekant är det som utfärdar bestämmelser omkreditrestriktioner, vilka i regel föranletts av ett begränsat kreditutrymme.Om affärsbankerna prioriterar fel med hänsyn till intentioner,ankommer det väl på att påpeka detta och inte på bankinspektionen? Anser finansministern attinstruktionen för bankinspektionen i SFS Nr 40 1979:40 är tillräckligt klart och fillräckligt uttömmande utformad vad avser Ticdasenden såväl kompetensområde som inspekterande verksamhet? 1983/84:218av i (m) till finansministern om rätten till avdrag förbilresor mellan bostad och arbetsplats: Två metallarbetare vid enlastbilsverkstad i har vägrats avdrag för bilresor till och frånarbetet. Enligt Metallarbetaren nr 48/83 mofiverartaxeringsmyndigheterna sitt avslag med att de båda hinner med bussen om de inteduschar, utan nöjer sig med att tvätta händer och ansikte. Avser finansministern föreslå ändringar itaxeringslagstiftningen med anledning av ovannämnda fall? 1983/84:219 av i (c) tillförsvarsministern om jordbrukets betydelse för folkförsörjningen: Den nu pågåendelivsmedelsutredningen bör rimligen bedöma livsmedelssituationen utifrån sammaförutsättningar som angavs försvarsbeslut. Uttalanden från jordbrukspolitiska experter som stårregeringen nära om att sårbarhetsfrågorna överdrivits i den jordbrukspolitiskadebatten tillsammans med regeringens njugga intresse för sårbarhetsfrågornahar skapat stor osäkerhet om vad som egentligen gäller. Jag villdärför till försvarsministern ställa följande fråga: Står försvarsbeslut i fråga om jordbruketsbetydelse för folkförsörjningen fast, eller har regeringen ändrat åsikt? 1983/84:220 av () till justitierninistern omstraffet för trafiknykterhetsbrott: Enligt departementspromemorian Ds Ju 1983:6 föreslås enhöjning av tröskeln för fängelse vid trafiknykterhetsbrott. Förslaget har röntstark kritik från flera håll, särskilt från sådana instanser som företrädertrafiksäkerhetsintressen. Jag vill med anledning av detta frågajustitieministern: regeringen verkligen föreslå attfängelsestraff skall utdömas i betydligt mindre omfattning än f. n. förtrafiknykterhetsbrott? 1983/84:221av () till justitieministern om statliga myndigheters kontaktermed utländska beskickningar: En utländsk legation i Stockholmhar bett att få diskutera vissa avfallsproblem med statens naturvårdsverk.Naturvårdsverket har nekat med hänvisning till ett fackligt förbunds"internationella expert". Legationen tog ånyo kontakt mednaturvårdsverket och ville att dess handelsattaché skulle få komma på besök,vilket även avböjdes. Med anledning av det inträffade ber jag att tilljustifieministern få ställa följande frågor: verka för att instruktionerna för statliga myndigheter ändras så attbeslut av detta slag inte kan grunda sig på enbart fackliga förbunds eventuellasympatier eller antipatier? Kan statsrådetredogöra för de regler som gäller för statliga myndigheters kontakter medländer som har legation i i frågor som gäller främjandet avinternationellt samarbete? 1983/84:222av () till statsrådet om som asylland; har vi fått allt fler rapporter omatt de mänskliga rättigheterna kränks i . Situationen för minoriteter avbefolkningen är mycket osäker. Eftersom den politiska situationen igrannländerna är mycket besvärlig passerar många flyktingar . Sverigehar därmed hamnat i den situationen att vi utvisar många som söker sig tillvårt land, med hänvisning till att var det första land de kommit tillvid sin flykt. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga invandrarministern:Är det lämpligt att f. n. acceptera som asylland? 1983/84:223 av () tillkommunikationsministern om den statliga utbildningen av civila piloter; Den statliga flygskolan förutbildning av civila piloter startar enligt avtal . Den förstakullen elever skall lämna skolan 1985/86. Redan färdigutbildade svenska piloter beräknas nu täckapilotbehovet för SAS//SWA , och i själva verkethävdar nu att det finns ett pilotöverskott. minskadesantalet pilottjänster med 200 stycken eller . På grund avpensioneringar kan man räkna med en avgång med 110 svenska SAS-piloter framtill 1993. En expansion av verksamheten som motiverar en större ökning avantalet anställda piloter är svår att se. En civil flygutbildning är både en för staten dyrbar ochen för den enskilde stor satsning. Att efter färdig utbildning få uppleva attarbetsmarknaden inte efterfrågar ens arbetskraft, måste för den enskildeupplevas djupt tragiskt. För staten är en utbildning för arbetslöshet ettslöseri. Mot bakgrund av vad som kommit fram beträffandearbetsmarknadens brist på efterfrågan av piloter vill jag frågakommunikationsministern: Är kommunikationsministern beredd att ta initiativ till ensenareläggning av igångsättningen av den civila pilotutbildningen? 18 § Kammaren åtskildeskl. den '""