prot · G709140 · 1983-12-31 00:00:00 — För politiska flyktingar är det dessutom viktigt att detfinns en föreningsverksamhet som gör det möjligt för dem att få information,att diskutera och att aktivera sig i fråga om utvecklingen i hemlandet. Dettaär en förutsättning för att de politiska flyktingarna skall kunna uppnå sittmål, nämligen att återvända till sitt hemland när den politiska utvecklingen tillåterdet. Det finns en rad andra fördelar med en viss koncentrationav flyktingar som propositionen helt bortser från. Man resonerar uteslutande omkommunernas ekonomiska svårigheter, och man försöker fördela dessa svårigheterpå flera kommuner genom statlig styrning. Det synsättet förutsätter att manuppfattar flyktingar enbart som en ekonomisk belastning, inte som en resurs somkan utvecklas och utnyttjas. När man utvecklar de utgångspunkter som statensinvandrarverk bör ta hänsyn till vid placeringen av flykfingar i olika kommunernämner man i första hand t. ex. tillgången på bostäder ocharbetsmarknadssituationen. Värt partis bestämda uppfattning när det gällerkriterierna för placeringen av flyktingar och asylsökande i olika kommuner äratt möjligheterna för flyktingar att bedriva föreningsverksamhet är av minstlika stor betydelse som tillgången på bostäder. Vidare vill vi att man skall vara uppmärksam på den farasom ligger i den praktiska tillämpningen av förslaget när det gällerplaceringen av flyktingar i olika kommuner. Vi befarar att det idealiskaförhållandet sällan är för handen att alla kriterier för placering avflyktingar i en kommun föreligger, dvs. att en kommun dels har tillgång tillbostäder, dels har en förhållandevis bra arbetsmarknadssituation, brautbildningsresurser och förutsättningar för flyktingars föreningsverksamhet ochsociala kontakter. Det mest realistiska är att förvänta sig en situation somtvingar statens invandrarverk att välja och Mottagandet av flyktingar och asylsökande, m. m. 11 protokoll 1983/84:139-140 Mottagandet av flyktingar och asylsökande, m. m. prioriteranär det gäller de olika kriterierna för placering. Då riskerar man attflyktingmottagandet förvandlas till ett bostadspolitiskt instrument. Detfrämsta syftet skulle vara att fylla de tomma lägenheter som finns i olika kommuner.Man bör framhålla att områden med tomma lägenheter ofta har en dålig socialmiljö. I många fall är segregationen ett faktum. I det betänkande som vi nu diskuterarbehandlas även vår partimotion 730 om anslag till invandrar- och minoritetsorganisationerna.Vi anser att invandrar- och minoritetsorganisationerna kommit att utgöra enallt viktigare del av folkrörelserna i . Förutom att de fungerar somintresseorganisationer för invandrare och minoriteter som strävar efter att i detsvenska samhället behålla och utveckla den egna kulturen och det egna språket,fyller de en särskilt viktig funktion för kvinnorna, barnen och ungdomen. Iföreningarna träffas man. Man pratarom sina problem och man hjälps åt. Framförallt känner man sig som hemma. Där träffas man familjevis. Man umgås över allaåldersgränser. Många föreningar har dessutom teatergrupper och dansgrupper däralla medverkar och får ta del av sitt kulturarv och av den kulturellautvecklingen i hemlandet. Bortsett från de kulturella aktiviteterna harinvandrarorganisationerna stor betydelse när det gäller att förmedlainformation. Vidare utgör de en vikfig förbindelselänk mellan invandrarna ochdet svenska samhället. I det avseendet skiljer sig invandrarorganisationernasverksamhet mycket starkt från den verksamhet som bedrivs inom det traditionellasvenska föreningslivet, med specialisering på vissa ämnesområden. Invandrarorganisationerna är intresseorganisationer förhela familjen, men samtliga invandrarorganisationers främsta uppgift är attarbeta med ungdom. De kan därigenom göra mycket för att förebygga socialaproblem. kommunisterna delar invandrarverketsbedömning att de invandrar- och minoritetspolitiska mål som riksdagenfastställde endast kan förverkligas genom att invandrarnas egnaorganisationer får bättre möjligheter att arbeta och genom att svenskaorganisationer stimuleras att mer aktivt engagera sig i invandrarfrågorna. /76 erhåller de invandrarorganisationer som ärriksförbund verksamhetsbidrag från statens invandrarverk. /76 t. o. m.1979/80 erhöll invandrarverket en ökning av anslaget. Därefter harorganisationerna fått sänkta reala bidrag. Detta är en utveckling som, om dentillåts fortsätta, riskerar att rasera den verksamhet som vissa organisationerhar byggt upp. har invandrarorganisationerna i praktikenfått nedskärningar av redan otillräckliga bidrag. ställer detsvenska byråkratiska maskineriet allt större krav på invandrarorganisationerna,som förväntas delta aktivt i olika arbets- eller referensgrupper och i olikastatliga eller kommunala utredningar - och det med obefintliga eller minimalakansliresurser. Här uppenbarar sig en påtaglig risk attinvandrarorganisationerna omvandlas till enbart administrativa enheter medhuvudsaklig funktion att med svårighet bära sin egen administrationstyngd. Detsom är helt klart är att organisationerna inte kan motsvara samhälletsförväntningar med det nuvarande statsstödet. anser att stödet tillinvandrarorganisationerna är så pass angeläget nu att man är beredd att avståfrån en ökning av anslaget för avgränsade projekt för att tillgodose detta. Vpkanser däremot att det i nuvarande läge är högst angeläget att öka bidraget tillsådana projekt som syftar till ökad förståelse och kontakt mellan invandrareoch svenskar. Vpk anser att den invandrarfientlighet och de rasistiskatendenser som gör sig gällande utgör ett allvarligt hot mot invandrarnamen också och framför allt mot de värderingar som ligger till grund för ochgenomsyrar arbetarrörelsens utvecklingshistoria. Mot denna bakgrund anser viatt det är ytterst nödvändigt och brådskande att vidta nödvändiga åtgärder. Myndigheternas insatser för att informera svenska folket isyfte att bemöta de främlingsfientliga attityderna har begränsad räckvidd. Desvenska folkrörelserna kan här komplettera myndigheternas information på ettutmärkt sätt. Så som biståndspolitiken har kunnat förankras genom folkrörelsernasinsatser, kan folkrörelserna gå ut genom sina organisationer för att motverkafördomar och skapa vidgade kontakter mellan svenskar och invandrare. Dettagäller särskilt organisationer inom arbetarrörelsen, med sin massförankring.Invandrarna, som till övervägande delen tillhör arbetarklassen, har gemensammaintressen med de svenska arbetarna och kan därför nås och påverkas lättaregenom de egna organisationerna, både på arbetsplatser och i bostadsområden.Därför delar vpk bedömningen att en ny anslagspost behövs förinformationsinsatser genom folkrörelserna. Med detta,fru talman, yrkar jag bifall till samtliga vpk-reservationer. Mottagandet av flyktingar och asylsökande, m. m. Under detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 61BÖRJE (): Detta betänkande frånsocialförsäkringsutskottet behandlar dels principerna för mottagande avflyktingar och asylsökande, dels anslagsfrågor för /85 avseendeinvandring. I stora drag innebär propositionen att det statligaansvaret för överföring och mottagande av flyktingar i fr. o. m. den 1januari 1985 förs över från AMS till invandrarverket. Vidare föreslås ett ökatansvar för mottagande av asylsökande. skall träffaöverenskommelser med kommunerna om mottagande av asylsökande och flyktingar motersättning från statsverket. Organiserat överförda flyktingar skall tas emot två på en förläggning. Därefter skall de erbjudas bostad i en kommunmed vilken invandrarverket då har träffat överenskommelse. Där skallsvenskundervisning och annan introduktion i det svenska samhället ske. Utlänningar som söker asyl i samband med inresan tillSverige bör normalt tas emot i en utredningsförläggning upp till fyra veckormedan utredning sker. Därefter anvisas även dessa bostad. Vi kan konstatera, i samband med denna behandling avärendet, att det råder en mycket stor enighet i utskottet om de grundläggandeprinciperna i Mottagandet av flyktingar och asylsökande, m. m. propositionen.De förslag som läggs fram är väl genomtänkta och innebär ett bättre mottagandeav flyktingar och asylsökande samt ökad spridning på olika kommuner. Som framgått av anförandena finns det några avvikandesynpunkter i förhållande till betänkandet. anser i enlighet med reservation 1att förslaget innebär en hård styrning av bosättningen till vissa kommuner ochatt det inte blir någon valmöjlighet för den enskilde flyktingen ellerasylsökanden. Han anser också att man enligt propositionen inskränkerrättigheter och utövar tvång. Jag menar att då har lästdet här betänkandet på ett felaktigt sätt. Det framgår mycket tydligt avpropositionen, och också av utskottets betänkande, att stor hänsyn skall tastill individuella önskemål om bosättning, så att erbjudande om bostad överlagkommer att accepteras av de tillståndssökande. Stor hänsyn skall också tas tillönskemål om närhet till förenings-, kultur- och fritidsaktiviteter. Det finns,menar vi i utskottet, inte anledning att befara att styrningen kommer att gå utöver den enskildes valfrihet när det gäller bosättningsort. menar att det i avtalen med kommunerna måsteske en ytterligare precisering av vilka åtaganden som kommunerna skall göra föratt få den schabloniserade ersättningen. Det är naturligtvis väldigt svårt att i detalj preciserakommunernas åtgärder, och det skall väl inte heller behövas. Jag tror säkertatt kommunalpolitikerna tar sitt ansvar när det gäller att ta hand om demänniskor som det här handlar om. Jag hyser alltså ingen misstro på denpunkten. Vi skall numera, enligt riktlinjer, vara ytterst sparsamma medpekpinnar åt kommunerna - och det bör man beakta. Enligt propositionen skall det upprättas ettintroduktionsprogram för flyktingar av innebörd att dessa genom hjälp och stödkan finna sig till rätta här i landet samt att de genom information,svenskundervisning, tolkhjälp m. m. kan utnyttja den svenska samhällsservicenpå samma villkor som den övriga befolkningen. Merparten av kommunernas åtgärderför flyktingar blir desamma som för andra kommuninvånare med vissa standardkravangivna i lagstiftning. Jag tror, på grund av den här uppläggningen, att RuneBacklund kan visa förtroende för kommunerna när det gäller att ge hjälp ochstöd åt flyktingar. Beträffande den andra delen i reservation 2 vill jag sägaatt det är fullt möjligt för kommunerna att använda schablonbidraget till attbekosta sådana aktiviteter på kultur- och fritidsområdet som olikaorganisationer och föreningar anordnar. Därmed har vi även klarat ut detproblem som i detta sammanhang berördes i anförandena. I motsats till menar utskottet attdet är rimligt att den föreslagna schablonersättningen tillkommer dé kommunersom direkt engagerar sig i flyktingpolitiken och som därigenom får högrekostnader. Överenskommelsen med invandrarverket bör vara ägnad att stimulerakommunernas aktiva flyktingengagemang och öka kommunernas initiativmöjligheternär det gäller insatser för flyktingar. Under punkt 9 i utskottets betänkande behandlasmedelsanvisning till åtgärder för invandrare. Från det föreslagnareservationsanslaget på . utgår bidrag till den stiftelse som gerut . Vidare bekostas från anslaget sådana åtgärder i övrigtför invandrare och språkliga minoriteter, för vilka medel inte står tillförfogande i annan ordning. Som vi har hört i anförandena vill räkna uppdetta anslag med , medan vpk vill öka anslagsposten med 5 920 000kr. för att möjliggöra ökat stöd till Invandrarorganisationernas riksförbundsamt till olika projekt. I detta sammanhang erinrar föredraganden i propositionenom att frågan om den framtida utformningen av bidragssystemet för invandrarnasorganisationer utreds av invandrarpolitiska kommittén. Vad jag förstår ingårbåde och i denna kommitté, och såvitt jagvet justerar man ett betänkande som berör just systemet för bidragtill dessa organisationer. Förslag kan alltså förväntas enligtuppgift som jag har inhämtat. Med hänsyn härtill och mot bakgrund av detstatsfinansiella läget är utskottet inte berett att nu förorda någon höjning avanslaget. Vi vill ändå understryka att organisationerna, med de medel som finnsatt disponera, får mycket goda möjligheter att fylla den viktigasamhällsfunktion som stödet syftar till att främja. Slutligen några ord om åtgärder för invandrarkvinnor, därcenterpartiet vill göra ett tillkännagivande beträffande behovet av utbildningoch information. Denna fråga har behandlats av utskottet ochriksdagen i anledning av en rapport från invandrarverket. Vi fann i detsammanhanget att det behövdes särskilda åtgärder för att invandrarkvinnornassituation skulle förbättras och att det, inte minst för nästa generation, varav stor betydelse att invandrarkvinnan ges verkliga möjligheter att få del avutbildning och övrig service som samhället kan erbjuda. Vi kan konstatera attinvandrarverket också under en följd av år har avsatt särskilda resurser förett arbete som är direkt inriktat på invandrarkvinnorna, och en utvärdering avdenna verksamhet skall ske efter nästa budgetår. Vi tycker i utskottet att detär en klok politik att avvakta utvärderingen samt det övriga arbete som pågårinom detta avsnitt. Därmed har jag, fru talman, i allt väsentligt redogjortför utskottets ställningstagande i anledning av propositionerna och motionernaoch också bemött reservationerna. Jag vill med detta yrka bifall tillsocialförsäkringsutskottets hemställan i betänkande 27. Mottagandet av flyktingar och asylsökande, m. m. 62RUNE () replik: gjorde några kommentarer medanledning av mitt anförande. Låt migsäga några ord när det gäller vår syn på en precisering i avtalet av Mottagandet av flyktingar och asylsökande, m. m. vad enkommun skall göra för att erhålla den schabloniserade ersättningen. Vi tror attdet skulle ha varit värdefullt med ett sådant konkret innehåll i avtalet. Dethade varit bra inte minst för kommunerna att veta vad som förväntas av dem föratt få den schabloniserade ersättningen. Det skulle också ha varit bra förinvandrarverket att ha det i botten vid fortlöpande diskussioner med kommunernaom omhändertagande och om de åtgärder som skall vidtas i kommunerna framöver.Vi tror att det hade varit värdefullt för båda parter att få en sådanprecisering. När det gäller frivilligorganisationerna säger att det finns möjlighet att använda den schabloniserade ersättningentill kultur- och frifidsaktiviteter. När vi har talat omfrivilligorganisationerna har vi avsett åtgärder inom det socialaområdet, dvs. stöd och hjälp till anpassning i det svenska samhället. Vissa avde åtgärderna kan naturligtvis sägas höra hemma inom kultur- ochfritidssektorn, men jag tror att de viktigaste avsnitten hör hemma på detsociala området. Vad sedan gäller organisationsstödet vill jag barakonstatera att vi i invandrarpolitiska utredningen snart kommer att lägga framett förslag om förändrat stöd. Vi är väl medvetna om att man skulle kunna väntatill dess det nya förslaget föreligger - men är vi mycket medvetnaom, både inom utredningen och inom , att invandrarorganisationerna f. n.har det mycket kärvt: I avvaktan på ett nytt förslag och genomförandet av ettnytt system bör vi ändå genomföra en ökning av anslaget till invandrarorganisationerna.Risken är annars att en del av den verksamhet som bedrivs måste avvecklas- och det kanske inte är lika enkelt att sedan bygga upp den, ens med ett nyttsystem. 63ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk) replik: hävdar att det inte alls ärfråga om styrning från statsmakternas sida när det gäller flyktingarnasbosättning. Han menar också att det inte alls är fråga om användning avtvångsmetoder utan att det handlar om välmenande erbjudanden av möjligheter. I mitt anförande framhöll jag att man somstyrningsinstrument tänker använda sig av socialtjänstiagen. Det står att läsai propositionen, där man säger att. om asylsökande av någon anledning inteaccepterar ett bostadserbjudande i en kommun utan i stället på eget initiativsöker sig till en annan kommun, har vistelsekommunen enligt socialtjänstlagenvisserligen ett ansvar för vederbörande för stöd och hjälp, men bara underförutsättning att hans behov inte kan tillgodoses på annat sätt. Vidare sägsatt ett statligt erbjudande om bostad och social service i planerade formerunder väntetiden kan vara av betydelse vid prövningen av biståndsbehovet. Detta kan inte tolkas på annat sätt än att förslaget tillsocialtjänstlag kan innebära att kommunerna kan vägra socialhjälp och stöd flykting med hänvisning till ett statligt erbjudande om bostad och socialservice på annat håll. Socialtjänstiagen kan alltså användas för att tvinga ochstyra flyktingar till vissa kommuner. Ytterligarestyrningsinstrument som man tänker använda sig av är borttagandetav schablonersättningen , som alla kommuner får för stöd åtflyktingar. Det kan vara befogat att öka stödet till de kommuner som träffaröverenskommelser med invandrarverket om mottagande av flyktingar. Men man ökarinte kommunernas beredvillighet att satsa på flyktingar genom att ta bortschablonavdraget för de kommuner som inte ingår överenskommelser medinvandrarverket. Vi anser att detta är ytterligare en obefogadstyrningsmekanism, som i sista hand kommer att drabba flyktingar. Mottagandet av flyktingar och asyl sökande, m.m. . 64 () replik: har vi fått uppleva enmycket stark koncentration av invandrare till vissa kommuner. Det skapar heltnaturligt problem, och ingen kan vara betjänt av en sådan utveckling. Ett syftemed propositionen är därför att åstadkomma en ökad spridning, inte bara inomlandet utan också inom invandrartäta regioner. Vi menar att detta är en riktiguppläggning. skall man ta stor hänsyn till individuella önskemålbeträffande bosättning, kultur- och fritidsaktiviteter m. m. Vi menar att detkommer att fungera alldeles utmärkt. När det gäller schablonersättningen menar vi att det ärrimligt att ersättningen tillkommer de kommuner som engagerar sig aktivt iflyktingpolitiken och som därmed får kostnader. Vi menar att resurserna måsteanvändas på ett riktigt sätt ur samhällets synpunkt. Den här uppläggningentillgodoser det kravet. säger att man kan användasocialtjänstlagen för att neka bosättning. Såvitt jag vet är det inte möjligt.Man skall ju teckna överenskommelser med kommunerna om bosättning och andraåtgärder. Då måste naturUgtvis kommunerna ställa upp med bostäder. Jag är något överraskad över att vill haökade anvisningar för kommunerna. Jag tror att kommunerna kan sköta det härsjälva. Kommunerna skall naturUgtvis ha rimliga möjligheter att påverka denegna flyktingverksamhetens omfattning och inriktning alltefter lokala förhållandenoch förutsättningar. Man skall starta med ett introduktionsprogram, och vimenar att det hela skall lösas genom ett gott samarbete mellan kommuner ochinvandrarverket. Det är inte ovanligt att vi här iriksdagen får förslag om ökade bidrag åt det ena eller andra hållet. Men detgäller att fördela samhällets resurser på ett riktigt sätt. Vi vet att detfinns en utredning som sysslar med bidragen fill invandrarorganisationerna ochatt man kommer att pröva ramen ytterligare. Dessutom menar vi attinvandrarorganisationerna med de medel som står till förfogande har mycket godamöjligheter att bedriva den verksamhet som dé önskar. 65RUNE () replik: var förvånad över att jagförordade ökade anvisningar. Men handlar det kanske inte rikfigt om detta.Det är ju fråga om två avtalsslutande parter. Å ena sidan finns invandrarverketoch å andra Mottagandet av flyktingar och asylsökande, m. m. sidan denkommun som skall ta emot flyktingar. Vi ansåg att det kanske vore viktigt bådeför kommunens del och för verkets del att i samband med avtalsskrivandet haklart för sig vilka åtgärder som förväntas av kommunen. Vi ville ha fram enprecisering utöver den allmänna redovisningen i propositionen. Vi tror att detkan vara betydelsefullt inte bara för själva verksamheten som sådan. Det kan juuppstå diskussioner i efterhand om hur man har använt schablonersättningen ochvad man från olika håll har förväntat att kommunen skall göra. När det gäller bidragen till invandrarorganisationernasäger att de bidrag som finns räcker väl till för denverksamhet som bedrivs. Jag tror inte att den uppfattningen delas avinvandrarorganisationernas representanter. När vi har sammanträffat med dem iutredningen har de redovisat sina mycket stora ekonomiska problem, vilka, somjag påtalade i mitt anförande, har lett fram till att man måst avskeda personaloch ådra sig stora skuldbelopp. Vi från har då förklarat att man iavvaktan på ett nytt bidragssystem - ett sådant förslag kommer också frånutredningen, men det dröjer ett tag innan det kan genomföras - även under dettabudgetår borde räkna upp anslaget. 66ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk) replik: Det sägs här att det framlagda förslaget ärett förträffligt förslag, vars förverkligande inte kommer att innebära någrasvårigheter. Då vill jag anföra följande. Enligt förslaget skall statens invandrarverk träffa enöverenskommelse med olika kommuner om placeringen av flyktingar. Kriterierna förplaceringen i olika kommuner skall vara vederbörande kommuns arbetsmarknadssituation,bostadssituation, utbildningssituation och möjligheter att ge en social servicesamt möjligheterna för flyktingen att bedriva och få del av en utveckladföreningsverksamhet. I en kommun finns en väl fungerande flyktingorganisationbestående av latinamerikaner, t. ex. argentinare. Organisationen harregelbundna möten, utger en tidning, får information från hemlandet, utövarpolitisk aktivitet av olika slag och upprätthåller argentinarnasmedvetenhetsnivå och informationsnivå så pass att deras målsättning attåtervända till sitt hemland är . Så kommer en argentinare och sökei" politisk asyl. kommun där denna förening verkar finns inga tomma bostäder, men så ärfallet i en annan kommun, där föreningen inte verkar. Då vill jag fråga; Vilkenkommun anser utskottets representant att invandrarverket skall välja förplaceringen av just denna flykting? Skall man föredra den kommun som har tommabostäder, eller skall man föredra någon annan kommun som har andraförutsättningar? Den ideala förutsättningen att alla kommuner uppfylleralla kriterier kommer inte att föreligga, utan man måste välja och prioriteraolika kriterier för placering av flyktingar. Det mest realistiska är att räknamed att det finns en stor risk att vad som föreslås kommer att användas somett bostadspolitiskt instrument med huvudsakligt syfte att fylla de tomma lägenhetersom finns i olika kommuner. När det gäller invandrarorganisationerna och derasekonomiska svårigheter att utöva en viss aktivitet vill jag säga att jagvisserligen är med i den kommitté som utreder den saken, men tyvärr väntar inteorganisationernas ekonomiska problem på att invandrarpolitiska kommittén skallkomma med sitt betänkande. 67 () replik: tar upp ett teoretisktresonemang, och det är inte mycket lönt att gå in på detta. Men grundtanken ipropositionen är ju att man skall få till stånd en ökad spridning till olikakommuner och ta individuella hänsyn. Jag tror att det kommer attfungera utmärkt i praktiken. Vi får naturligtvis avvakta och se, men jag har storaförhoppningar om att det som beslutas leder till en förbättring. I inlägg finns naturligtvis en misstro motkommunerna, när han kräver ökad precisering i fråga om deras åtaganden. Vimenar att man kan lita på kommunerna och på den samverkan som kommer att ägarum mellan invandrarverket och kommunerna. Naturligtvis måste man ge kommunerna rimliga möjligheteratt påverka hela flyktingverksamheten, och jag tror att vi kan ha- förtroendeför kommunalpolitikerna i det avseendet liksom i så många andra. Mottagandet av flyktingar och asylsökande, m. m. 68INGEMAR (); har att behandla delar av denproposition som är aktuell. Vi har i yttrandet tillsodalförsäkringsutskottet och i vårt eget betänkande kunnat tillstyrkapropositionen. har emellertid velat stryka under några saker. Den första är att ansvar är detsamma föralla.