prot · G709105 · 1983-12-31 00:00:00 — Men det skulle vara möjligt att halvera denenergianvändningen och ändå öka konsumtionen av varor och tjänstermed ,om vi nu vill det. Det är energihushåUning. Men den kommer inte av sigsjälv - de som säljer energi är alldeles för starka för det. I folkomröstningen sade linje 2, somsocialdemokraterna och stod bakom, att husuppvärmning meddirektverkande el skulle förhindras. Men stoppar inte regeringen den massivautbyggnad av elvärme som håller på att ske i . Normerna för att fåinstallera direktverkande el i nya permanenthus är alltför kraftlösa, ochinförandet av dem fördröjdes av regeringen. Det finns teknik ochsätt att bygga som gör behovet av att tillföra energi för uppvärmning ytterstlitet. Men eftersom direktverkande el är tillåtet för uppvärmning också med klumpiga- Energibesparan de åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. Energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. re teknikstimuleras inte den bästa tekniken. Det är synd. Vi bör verkligen skärpanormerna. Jag yrkar bifall till reservation nr 7. några ord om värmepumpar. På den punkten görutskottets majoritet ett, tycker vi, helt onödigt tillkännagivande. Plan- ochbygglagen tar upp frågan om en planering för värmepumparna, och kankommunerna genom den lokala hälsovårdsstadgan besluta om anmälningsskyldighet.Här yrkar jag bifall till reservation nr 8. 108 (vpk): Energiförbrukningen i har undersenare år minskat. har en förskjutning skett mellan olika energislag.Oljeanvändningen har minskat kraftigt medan elanvändningen ökar. Den ökningenproduceras så gott som helt i kärnkraftverk, eftersom övrig elproduktion äroförändrad eller stagnerar. Över hela den svenska produktionen och konsumtionen avenergi lägger kärnkraftsutbyggnaden och dess snabbt ökande produktion avelström, som till varje pris måste placeras, en förlamande hand. Realisationenav elkraft, framför allt till alla typer av uppvärmning, förhindrar ochfördröjer energisparandet. Det är ingen överdrift att påstå att ett konsekventenergisparande, understött av samhället genom lån och bidrag, och en taxe-ochskattepolitik kombinerad med lämplig lagstiftning, skulle ha kunnat ersättaminst två av de startade kärnkraftsreaktorerna. De största och snabbaste vinsterna inomenergiförsörjningen står, som vpk ständigt har påpekat, att vinna påkonsumtionssidan. Därför är åtgärder för hushållning, nya former förmaskinkonstruktioner, bättre processer, systematisk omstrukturering avelanvändningen och framför allt samhälleliga styrmedel nödvändiga. Vpk hartidigare framhållit att kärnkraftverk mycket väl kan ställas av också innan detjänstgjort , eftersom utgångspunkten är att avvecklingen skall göras"i den takt som är möjlig med hänsyn till behovet av elektrisk kraft förupprättandet av sysselsättning och välfärd". Att med lock och pocketablera lågtemperaturuppvärmning med nytillkommande kärnkraft är över huvudtaget inte överstämmande med talet om "behovet av elektrisk kraft". Det är ett mål i sig att begränsa varjeonödig energianvändning, eftersom all energiomvandUng har negativamiljöeffekter. Med en systematisk hushållning och omstrukturering avelanvändningen är det fullt möjligt att undvara kärnkraften utan att för denskull angripa de fyra huvudälvar och andra älvsträckor som enligt den fysiskariksplanen skall bevaras och utan att fastna i ett beroende av kolkondens. EltUlförseln måste ses inte i första hand som entillförselfråga, utan främst som en fråga om för vilka ändamål vi behöverelkraft. Det finns ett antal elspecifika iindamål, dvs. användningsområden, därman inte kan ersätta el med någon annan energi. Vår belysning måste baseras påel, den eldrivna trafiken - f. ö. mycket energisnål - är ett annat område, ochhit hör givetivs driften av elektriska motorer för skilda ändamål i industrin,i hushållen och på andra samhällsområden. Ser man som mål för vår elförsörjning att i första handtillgodose dessa elspecifika ändamål, så är avvecklingen av kärnkraften ingetegentligt problem, i varje fall inget problem som handlar om elkraft. Snarareär det en fråga om hur uppvärmningen av våra byggnader skall ordnas. Vpk haräven tidigare uttalat att en sådan inriktning för elanvändningen bör beslutasav och bli bestämmande för de konkreta åtgärderna. Av principen att elspecifika ändamål i första hand skalltillgodoses då det gäller elförsörjning följer att uppvärmning normalt skallbaseras på bränslen och inte på el. De omtalade restriktionerna beträffandedirektverkande elvärme är i stort sett obefintliga då det gäller de senaste årenstillkommande småhusproduktion. Även i övrigt är det i stort sett så, attuppvärmningsområdet är den ökande kärnkraftselens enda större marknad. Dettainnebär låsningar som försvårar avvecklingen. Givetvis är det marknadsmässigtförståeligt att kraftbolagen söker placera elkraften varhelst det är möjligt.Men det måste vara ett samhällsintresse att med en långsiktig plan för attsystematiskt, i takt med att kärnkraftverken stängs av, ersätta elvärme medlågvärdig energi. Endast i anslutning till värmepump för att tillvarata annanenergi kan el under vissa omständigheter användas för uppvärmningsändamål. Ytterligare införande av el i värmesystemmåste förhindras. Slöseriet i övrigt med el måste upphöra. Det finnsberäkningar som visar att småhus och villor kan komma att vara totaltelberoende . finns det prognoser som säger att elpriset kommeratt fördubblas i reella tal . måste snarare koncentrerasig på att minska elberoendet än ägna så gott som all uppmärksamhet åt attgöra sig av med oljan. Det här var i och för sig inga nyasynpunkter. Jag tror det är synpunkter som man ständigt måste återkomma tilloch påminna om mot bakgrund av folkomröstningsresultatet och mot bakgrund avbeslut som har fattats i den här . Detta skulle alltså utgöra ytterligare motiveringar då jagnu yrkar bifall till reservationen nr 7. Energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. 109PER (): Jag skall försöka begränsa mig till attkommentera de punkter där utskottet inte är enigt. Jag tror att jag kan göradet relativt kort. Det är fråga om gamla och välkända ståndpunkter. 1 mångafall är det så, att har tagit ställning i självasakfrågorna. Det skulle i och för sig vara mycket intressant och mycketspännande att få ta upp en diskussion med om hur det200-terawatt-samhälle skall se ut som hon påstod att vi skulle kunna åstadkommaår 2 010. Det skall jag emellertid avstå ifrån, eftersom den tidsplan vi har iså fall troligen skulle kollapsa alldeles. Jag ser med spänning fram emot attBirgitta närmare preciserar hur dettasamhälle skulle se ut. Av samma skäl skall jag inte heller ta upp en diskussionmed om hans påstående om det svenska elberoendet . Ett par av reservationerna gäller bostadsförbättring och Energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. energisparlån.1 dessa frågor står ensamma och väl isolerade. I den enareservationen - som också en folkpartist har skrivit under - står "attbostadsförbättringsprogrammet i de delar det berör energisparåtgärder förbostäder bör avbrytas ". 1 den andra reservationenstår att detta stöd "bör upphöra ". Nyckelordenär alltså "avbryta" och "upphöra". Det tycker intemajoriteten är förenligt med ett rationellt energisparande. Ett par andrareservationer gäller anslag. Även här står för de hårda tagen. Manskriver: "Programmet bör sålunda inte genomföras, och skäl saknas attberäkna medel för de särskilda informationsinsatserna för programmet." Detär alltså fråga om en form av totalstopp även här. Sedan är det, herr talman, en annan fråga att moderaternajonglerar med matematiken och medelsberäkningen och även med utställda löften.Det som ser fullt godtagbart ut från moderata utgångspunkter äregentligen en kvalificerad felräkning. Det kan kanske vara skickligt gjort, mendess värre är det fel. Besparingseffekterna är felräknade, alternativt dubbelut-nyttjadeeller flyttade över budgetåren, om man nu inte rakt upp och ner avser att drain de löften man har varit med om att ställa ut. En annan reservation, från center- och vpk- håll,återkommer med de gamla välkända kraven om skärpta regler för direktverkandeel. Till detta finns en randanmärkning att göra. Hur mycket regierna skall skärpas avstår man mycketnoggrant från att tala om. Till detta finns bara att säga att en omprövning avdet regelsystem som gäller redan är aviserad. Någon åtgärd från riksdagenför att puffa på i den riktning som vi i och för sig från båda håll önskarfinns det inte anledning att vidta. , herr talman, något om normerna för värmepumpar.Här har , centerpartister och folkpartister förenat sig i engemensam reservation. I den står det; "Enligt utskottets uppfattning finnssålunda inte anledning att genom ytterligare regler försvåra att värmepumparinstalleras." tänjde det hela ytterligare och påstodatt styrningen kommer att öka än mer genom det förfaringssätt som majoritetenföreslår. Det handlar inte om detta. Jag vill bara rekommendera dem som stårför reservationen att läsa i betänkandet på s. 8 och framåt. Det är inte frågaom att försvåra installationen av värmepumpar utan snarare precis tvärtom, attfå ordning och reda i det regelsystem som skall gälla, att klara ut vilkamiljökrav vi skall ställa upp. Jag skall bara citera en mening från s. 9 imajoritetstexten. Vi skriver där; "Det är också angeläget att samordna ochanpassa de olika regler m. m. som torde behövas i sammanhanget." Jaguppfattar reservationen som en vantolkning av vad majoriteten vill. Det varintressant att lyssna till på den här punkten. Hon hänvisademed full rätt till den möjlighet som föreligger att lokalt utforma bestämmelsermed stöd av den nya miljö- och hälsoskyddslagen. Men i reservationen är detuppenbart att man inte vill ha regler. I anförandet uttryckte BirgittaHambraeus i och för sig nödvändigheten av att ha regler. 1 praktiken har alltsåBirgitta lämnat reservationen och står nu för någon formav lokala regler - den typ av lokala regler som hon startade sitt anförande medatt gissla eftersom de skulle ge olikheter i hanteringen. Vi har stannat för den ståndpunkten att skall man kunnaklara en vettig, förnuftig och omfattande introduktion av värmepumpar är detlämpligt att ha enhetliga regler som gäller lika i rikets alla kommuner. Därför ber jag , herr talman, att få yrka bifalltill utskottets förslag på samtliga punkter. 110 (); Per gillade inte riktigt deståndpunkter vi har intagit i utskottet. Det hade jag heller inte väntat mig. Per använde uttrycket att vi stodisolerade. Jag tog inte det som ett inlägg i energidebatten som sådan, därisoleringsåtgärder ofta är mycket välbetänkta. Jag förmodar att han avsåg enpolitisk isolering. Detta gör mig ganska förnöjd. När uttrycket används attmoderaterna står isolerade i någon fråga, då brukar en omprövning inomsocialdemokratin vara ganska nära förestående. Jag har hört det uttrycket såmånga gånger , att jag direkt reagerar på det sättet. Detta tycker jag ärglädjande. Upplysningsvis vill jag nämna att den förstareservationen, där vi står isolerade, har vi väckt tillsammans med folkpartietpå grundval av en folkpartimotion. Det kanske finns anledning att studerabetänkandet något närmare. Grundtanken och kärnpunkten i vårt resonemang i alla dessafrågor är att det inte är alldeles givet att man just med statliga åtgärder,bidrag, stöd eller styråtgärder, når det bästa resultatet. Det kan kosta mer ändet smakar. När utskottet besökte iGävle meddelades där, att många av de energisparåtgärder som gjorts ivillabeståndet har tillkommit oberoende av om statligt stöd har utgått ellerinte. Åtskilliga av de insatser som är gjorda hade alltså kommit tillstatligt stöd förutan. Det har vi misstänkt länge, och där fick vi detbekräftat. Vi menar att när staten har problem med ekonomi ochbudgetunderskott, så skall vi inte i onödan gå in och stödja. Av tekniska skäl har det nu inte varit möjligt för oss attgöra de neddragningar som vi egentligen viU. Det är en helt annan historia somdessutom var uppe också i förra ärendet. Men hela inriktningen från vår sida äratt staten inte skall använda pengar som vi inte har till åtgärder som vi intevet ger resultat. Det är vår grundinställning, sedan kan vi diskuteradetaljerna. Men detta är en bärande tanke. Jag har velat återknyta återigentill vad Per nämnde, att det kanske kommer en islossning även påsocialdemokratiskt håll, eftersom vi anses stå isolerade. Energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. 111BIRGITTA (); Jag är glad att Per ärintresserad av den bild jag skissade av ett med en energianvändning påendast . Jag hoppas vi kan skaffa oss utbildning i utskottet när detgäller hur ett sådant En ergibesparan de åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. systemskall kunna verka. Det är inte riktigt att ta upp tiden i kammaren attundervisa varandra i denna fråga. När det gäller värmepumpar har jag i mitt anförande sagtatt utskottsmajoritetens förslag är helt onödigt. Kommunerna har ju möjlighetatt nu få en bild av var värmepumparna ligger. Så det är helt onödigt att härge regeringen en näsknäpp, som majoriteten gör. 112 PER (): Jag måste först erkänna att jag inte blirklok på vad egentligen menade i sitt senaste inlägg. Låt migupplysa om att vi från socialdemokratiskt håll har varit kritiska mot denmajoritet i vilken en gång ingick, då man införde en mängdolika stöd åt energisparåtgärder. En del av dessa har varit av kosmetiskkaraktär. har det blivit en ändring, och uppträder kritiker mot energisparlitgärder som verkligen är energisparåtgärder. Sedan ser fram mot en islossning. Ja,det må han göra, men någon islossning kommer inte att hända den här våren ochinte heller , för vi står för det ROT-program som vi har varit med omatt fatta beslut om och vill att detta program också skall genomföras. gör jämförelser med villasidan. Det äralldeles korrekt att det där genomförts en mängd olika energisparåtgärder somvarit konstiga. Men i det här fallet talar vi i första hand om flerfamiljshus. ett par ord till . Honuttryckte glädje över att jag är intresserad av det s. k.200-terawatt-samhället. Men jag känner faktiskt oro för de människor som skallbo i detta samhälle. Därför tycker jag att skall presenteradetta 200-terawatt-samhälle litet bättre än vad hon har tillfälle att göra . Därefter kan man eventuellt uttrycka en på fakta grundad glädje eller oro. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1-8 (avveckling av samlingslokalstödet m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 206 röster mot 70 förreservation 1 av m.fl. Mom. 9 och 10 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(omprövning av bostadsförbättringsprogrammet) Utskottets hemställan bifölls med 190 röster mot 86 förreservation 1 av m.fl. Mom. 3(omläggning av energisparlånesystemet) Nr 105 Utskottets hemställan bifölls med 206 röster mot 70 för reservation2 av Torsdaeenden m.fl. 22mars 1984 Mom. 6 (anslag till information och utbildning m. Energibesparande Först biträddes reservation 4 av m. fl. med 70 röster mot 58 åteärder inom bo- för reservation 5 av m. fl. 147 ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservation 4 av rn m m. fl. - genom uppresning. Mom. 8 (utformning av regler för direktverkande el) Utskottets hemställan bifölls med 219 röster mot 55 förreservation 7 av m. fl. Mom. 9 (översyn av normer m.m. för användning avvärmepumpar) Utskottets hemställan bifölls med 146 röster mot 124 förreservation 8 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 17 § Kammaren beslöt attförhandlingarna skulle fortsättas . 18 § Anmäldes och bordladesPropositionerna 1983/84:137Förslag till ändringar i hyreslagstiftningen 1983/84:146 Ändrade regler förbankinstitutens kreditgivning, m. m. 1983/84; 154 Ökat anslag tillinternationellt utvecklingssamarbete /85 19 § Anmäldes och bordlades Redogörelserna 1983/84:20Riksdagens revisorers berättelse över granskningen av Stiftelsen jubileumsfonds verksamhet /84:21 Styrelsens för Stiftelsen berättelse överfondens verksamhet och förvaltning 20 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1983/84:2640av m.fl. 1983/84:2641av m.fl. 1983/84:2642av m.fl. 1983/84:2644av m.fl. 1983/84:2645av m.fl. Industrielltillväxt och förnyelse (prop. 1983/84:135) 97 7 protokoll 1983/84:105-106 21 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1983/84:446 av () till försvarsministernom försvarets civila personalram; Olika åtgärder sätts in föratt ge arbetslösa ungdomar meningsfull sysselsättning, arbetslivserfarenhet ochpraktik. GK/KA 3 i på har på ett positivt sätt medverkat tillatt ställa 10-12 platser till länsarbetsnämndens förfogande. Detta har av allaparter upplevts som en bra och nyttig verksamhet, och de militära myndigheternahar därmed bidragit till att ta ett visst socialt ansvar för de boende på norraGotland, där arbetslösheten är mycket stor. har emellertid chefen för marinen beslutat att de härgrupperna skall räknas in i KA 3;s civila personalram på grund avarbetsgivaransvaret. Detta skulle innebära att utöver den minskning med 25civilanställda som skall ske enligt plan /89, så måsteytterligare ca 10 fast anställda avskedas. Jag vill därför ställa följandefråga till försvarsministern; Avser försvarsministern att vidta några åtgärder som göratt dessa ungdomsplatser inte räknas in i försvarets civila personalram? 1983/84:447 av (m) till statsrådet om PLadios utbud av klassisk musik; Inför kravet på besparingar inomSveriges Radios programbolag har Riksradion aviserat vissa ändringar iprogramorganisationen. a. finns det planer på att ändra alla tre kanalernasmorgonutbud. Enligt en massiv kritikeropinion skulle förslaget innebära att denseriösa musiken, som främst presenterats i det mycket uppskattade programmetOpp , blir mindre väl tillgodosedd. Enligt avtalet mellan staten och Riksradio skallRiksradion bl. a. ta hänsyn till olika gruppers intressen, främja konstnärligoch kulturell förnyelse och erbjuda god underhållning, något som musikradionmed sitt morgonprogram förverkligar. Mot bakgrund av de diskussioner som förevarit vill jagfråga statsrådet : Avser statsrådet vidta några åtgärder som garanterarlyssnarna av klassisk musik att utbudet av sådan musik inte minskar? 1983/84:448 av (vpk) tillarbetsmarknadsministern om minskat övertidsarbete; Övertidsuttaget ökade kraftigtunder . Bland industriarbetarna ökade Meddelande om det med 10 %.Samtidigt ligger arbetslösheten på en mycket hög nivå. Om frågor övertidenomvandlades i nya jobb skulle 100 000 av de ca 150 000 öppet arbetslösa kunnaerbjudas jobb. Jag villdärför fråga arbetsmarknadsministern: Vilka åtgärder tänker regeringen vidta för att minskaövertidsuttaget och därigenom skapa utrymme för nya jobb? 1983/84:449 av (vpk) tillindustriministern om användning av viss räjärnsprocess i SSAB-Domnarvet; Råjärnsprocesserna elred, inred ochplasma-smelt har inte använts i den svenska stålindustrin. Däremotavser SKF att starta tillverkning enligt plasmaredmetoden vid järnsvampverk iStockholm. Bakgrunden till denna satsning är främst SKF;s behov av enlättillgänglig referensanläggning, användning av överskottsenergin viduppvärmning och behovet av att ersätta skrot med järnsvamp i stålprocesserna.Detta aktualiserar användandet av t. ex. elred-processen direkt i stålindustrini första hand vid SSAB-Domnarvet. På grund av storindustrins tidigare ljumma intresse förelred finns det anledning för regeringen att ta initiativ till introduktion avprocessen och därmed även bidra till energiförsörjningen. Jag villmot denna bakgrund fråga industriministern; Är regeringen beredd att vidta åtgärder för attelred-processen skall komma i bruk vid SSAB-Domnarvet och att överskottsenergintas till vara för uppvärmning? 1983/84:450 av () till statsrådet om sekretesskydd för anmälan till landstings förtroendenämnd; 1 våra landstingskommuner finns enförtroendenämnd, vars uppgift bl. a. är att verka för att patientensrättigheter tas till vara och integritet skyddas. En anmälan till förtroendenämnden är enligt nu gällandebestämmelser offentlig handling sedan den diarieförts hos . Dettasynes rimma illa med nämndens uppgift att skydda patientens integritet. Vad ämnar statsrådet göraför att tillförsäkra patienten ett fullgott integritetsskydd i detta avseende? 1983/84:451av () till kommunikationsministern om järnvägssträckanFlen-Oxelösund: 1 regeringens tilläggsbudget IIbehandlades bl. a. frågan om ersättning till lokal och regional persontrafik. föreslogregeringen att möjlighet skulle ges att utbetala det särskilda bidraget förersättningstrafik till länshuvudmannen. Med anledning av regeringens förslag väcktes ett antalmotioner, alla med det gemensamma syftet att möjliggöra fortsatt spårbundentrafik på den aktuella sträckan. Med anledning härav beslöt att ge regeringentill känna följande: "Utskottet har vidare i princip intet att erinra motden utvidgning av bidraget att även avse spårbunden trafik som förordas isamtliga här berörda motioner. TGOJ är dock ett enskilt företag och möjlighetertorde därför främst av formella och rättsliga skäl inte föreligga att frånlänshuvudmannens sida ensidigt välja alternativet med spårbunden drift. Idagsläget synes därför enda utvägen att få till stånd de av motionärernaåsyftade förbättringarna vara att genom en förhandlingsuppgörelse parternaemellan uppnå enighet härom. Även utskottet finner det önskvärt att en sådanuppgörelse kan komma till stånd samt att länshuvudmannen härvid kan medgesbidrag enligt i huvudsak samma regler som gäller med avseende på järnvägsdrifti SJ :s regi. Utskottet förutsätter därför att regeringen söker medverka tillatt skapa förutsättningar härför." Mot dennabakgrund vill jag ställa följande fråga: Vilka initiativ avser kommunikationsministern att ta medanledning av tillkännagivande? 1983/84:452av () till arbetsmarknadsministern om verksamheten medungdomslag: träffadesöverenskommelsen om ungdomslag mellan socialdemokraterna, ,och . Lagen trädde i kraft . Sedandess har regeringens handläggning av ungdomslagen kritiserats vid ett flertaltillfällen, särskilt beträffande placeringen av ungdomar i enskilda företag. Arbetsmarknadsministern har som svar på kritiken iriksdagen låtit förstå att ca 600 ungdomar blivit placerade i enskilda företagoch också uttalat ambitionen att öka detta antal. har det viaKommunförbundet framkommit uppgifter som tyder på att arbetsmarknadsministernssvar i inte står i överensstämmelse med den faktiska situationen.Enligt Kommunförbundet är endast ca 100 ungdomar i ungdomslag verksamma iprivata företag. Övriga ca 24 000 är placerade i den offentliga sektorn och iallmännyttiga organisationer. Vilkaåtgärder avser arbetsmarknadsministern att vidta för att tillse att Nr 105 ungdomslagen fungerar i enlighet med den träffade överenskommelsen? 22 § Kammaren åtskildes . Meddelande om In fidem