prot · G70919 · 1983-12-31 00:00:00 — Nej, det har jag inte. Men jag har hävdat attjämställdheten uppenbarligen inte väger speciellt tungt när regeringen lämnarsina förslag till . Statsrådet har ju just beklagat all regeringenfick låta jämställdheten stryka på foten i fråga om äklamakeprövningensåterinförande. Ochsom sagt, statssekreterare ord är ju otvetydiga: När ekonomin skallsaneras får man inte la så hårt på det här med jämställdheten. Vimoderater hävdar att det går att sanera ekonomin utan att för den skull delslåta studenterna få dåliga studiemedel, dels också låsa de kvinnligastuderandena vid sina äkta hälfter - för del är i praktiken delta det är frågaom, . De kvinnliga studerandena, som återigen får se sin ekonomibli beroende av sina äkta hälfter, kommer att drabbas. Detta om något är ettslag mot jämställdheten för just denna grupp. Såtill slut: Statsrådet beklagar alt moderata samlingspartiet lägger fram förslagsom innebär neddragning av den offentliga sektorn. Har jag läst den rödaproposifion som regeringen lade fram om besparingar inom statsverkets områderätt, är detta precis vad regeringen också önskar göra, men den orkar inteföreslå de åtgärder som samhällsekonomin faktiskt kräver. Omjämställdhetssträvandena under kärva ekonomiska förhållanden Jag tycker fortfarande inte all Per framstår som särskilttrovärdig när han försöker göra sig till talesman för jämställdheten. Vi haralltför många erfarenheter av uppträdande . Jaghänvisade tidigare till Per partikamrater som inte är beredda altställa upp när det gäller de breda insatserna. Jagvill gärna erkänna all jag också tycker alt det är olyckligt att vihar måst återinföra den här prövningen. Men jag hoppas att del bara är entillfällig sådan och att vi skall kunna uppnå målet att klara ekonomi. Anf.54 PER (): Det kanske finns anledning all påminna statsrådet om alt vi nuinte debatterar riksdagsman åsikter ulan regeringen förslagtill riksdag om äktamakeprövningen. Vad jag krifiserar är altregeringen i en proposifion fill lagt fram sådana propåer alljämslälldhetsarbetet faktiskt försvåras. AnitaGradin beklagar all regeringen har måst göra detta. Som jag sade fråntalarstolen hade regeringen inte alls behövt göradetta. De socialdemokratiska riksdagsmän som enligt tidningsuppgifteruppenbarligen också beklagar vad regeringen har gjort har alla möjligheter allfram emot december rösta för förslag som visar all man alls inte måste göralivet surt för de kvinnliga studerandena för att klara landels ekonomi. Ombara någon vecka lägger vi fram ett förslag på bord där vi bådehöjer studiemedlens totalbelopp och slår vakt om del avskaffande aväktamakeprövningen som vi vet betyder så mycket för alla kvinnliga studerandevid våra högskolor. Överläggningenvar härmed avslutad. Omvillkoren för utträde ur fackförbund 16§ Meddelande om svar på interpellation 1983/84:24 Jag hade för avsikt alt besvara en interpellation från AndersBjörck om dom i visst ärende från . Då ärförhindrad all närvara i kammaren, avser jag att besvara . 17§ Svar på frågorna 1983/84:46 och 49 om villkoren för utträde ur fackförbund har frågat mig om jag avser att föreslå lagstiftningför alt garantera den enskilde rätt alt utträda ur ett fackförbund. JörgenUllenhag har frågat mig om jag avser att ta initiativ till åtgärder som tryggarenskilda människors rätt alt lämna fackliga organisationer. Frågornahar ställts mot bakgrund av att ett fackförbund har vägrat en medlemutträde ur förbundet. Jag besvarar frågorna i ett sammanhang. Fackförbundär en typ av ideella föreningar. Sådana föreningars verksamhet är intelagreglerad. Frågan om lagstiftning om ideella föreningar har behandlats avriksdagen vid ett flertal tillfällen, senast vid förra . Förslag omlagstiftning har då avslagits med hänvisning till att det inte finns behov avnågon lagreglering på området. Rättenatt gå ut ur en förening är i första hand beroende av vad medlemmarna självahar bestämt, dvs. av vad som slår i föreningens stadgar. Om en medlem vägrasutträde med stöd av en sladgebestämmelse, kan han väcka talan vid domstol.Finner domstolen all bestämmelsen är oskälig, kan denna jämkas eller lämnasulan avseende enligt 36 § avtalslagen. Motbakgrund av ställningstagande och med hänsyn till möjligheterna attfå saken prövad av domstol avser jag inte att vidta någon åtgärd i frågan. Anf.57 (): Jag skall be all få tacka justitieministern för svaret på min fråga.Lika osympatisk och odemokrafisk som kollektivanslutningen till delsocialdemokrafiska partiet är, lika näst intill omöjligt ter del sig för enmedlem alt få gå ur en facklig organisation. kommentar fill kan man läsa följande:"Fackföreningsrörelsens principiella inställning till utlrädesrätt ur ettfackförbund är all sådan rätt saknas." Kandenna livegenskap verkligen accepteras i ett land som kallar sig en rättsstat?Självfallet borde det finnas en lagbestämmelse om den negativa föreningsrätten,dvs. den ovillkorliga rätten att slippa tillhöra en förening. Någon sådanlagsfiftning finns inte, och det är knappast ägnat alt förvåna alt enskildapersoner nu ämnar ta upp frågan inför för de mänskligarättigheterna. I ett aktuellt fall begärde tre kommunalarbetare utträdeur sitt fack. Enligt Kommunalarbetareförbundets stadgar kan förbundsstyrelsenbevilja utträde. Ett avslagsbeslut kan överklagas hos överstyrelsen, och nästaoch sista instans är ett prövningsförfarande av skiljemän. Enligt facketsstadgar skall dessa vara fem, två utsedda av vardera parlen varefter de valdatillsammans utser den femte. Kan man inte komma överens om den femte utses dennaav LO! Kan det kallas demokrati alt en representant för LO, ettLO som uttalat att utträdesrätl saknas, skall vara den i sista hand enväldigtbeslutande i en skiljedom? De tre omtalade kommunalarbetare som vägrades utträde gickinte till skiljedom utan stämde förbundet till med begäranalt rätten skulle fastställa alt de tre inte längre var medlemmar i . Både tingsrätten och en majoritet inom ansågärendet vara en stadgefråga och vägrade ta upp målet. Högsta domstolenundanröjde emellertid domstolarnas beslut och återförvisade målet förbehandling i tingsrätten. Den för mig ganska självklara mofiveringen var attstadgarnas bestämmelser om skiljemannaförfarandet ingav betänkligheter när detgäller enskilds rättssäkerhet. Jag beklagar all justitieministern inte säger sig viljavidta några åtgärder, och jag tänkte ställa två följdfrågor. Delar justitieministern högsta domstolens uppfattning attdet inte är tillfredsställande för den enskildes rättssäkerhet att den femteskiljemannen i fall av oenighet utses av LO? Skulle del inte vara lyckligareoch innebära en bättre garanti för den enskildes rättssäkerhet om tingsrättenutsåg den femte skiljemannen? Om villkoren för utträde ur fackförbund 58JÖRGEN (): Jag tackar för svaret. Bakgrunden till frågan är följande: 1 våras villefabriksarbetaren i lämna sin fackliga organisation.Fabriks avdelning 7 i . Han motiverade sitt beslut med att han inteville vara med i en "socialistisk fackförening". När han hade kommit med denna motivering och begärtutträde inträffade det ur rältssäkerhelssynvinkel djupt slötande och nästanotroliga att facket vägrade utträde. Fabriks tvingade kvarsom medlem mot hans vilja. Själv säger i ett tidningsuttalande: "Intetrodde jag att fackföreningsrörelsen fungerade på det här sättet. Visserligenär jag fabriksarbetare men är jag emot t. ex. "bekräftar en ombudsman på 7 att avdelning 7"rent ideologiskt" är socialistiskt inriktad. är tyvärr inte ensam. har också, somframgått av tidigare inlägg, behandlat motioner där lagreglering av ideellaföreningar 9 protokoll 1983/84:18-19 Om villkoren för utträde ur fackförbund krävts.Lagutskottet har avstyrkt med hänvisning till de förslag somsliflelseutredningen och den nya arbelsrältskommillén kan komma att lägga fram.Båda kommittéerna har avslutat sitt arbete. Ingen av dem har föreslagitnågra lagregler som tar sikte på den negativa föreningsrätten. Detta låtsasjustitieministern inte alls om i sitt svar - att själva förutsättningarna förriksdagens beslut nu har förändrats. Situationen är alltså denna: Kränkningar av enskildaindivider fortsätter, som det inte finns några kommilléförslag omförändringar. klagade hos regeringen. Trots att det hargått dess har han inte hört något. Det endarimliga i den situation som uppkommit är att vi får en lagstiftning om ovillkorligrätt att utträda ur en ideell förening. Jag tycker all det är trist och nedslående attjusfitieministerns svar inte innebär någon öppning för några åtgärder på dethär området. Jag vill ställa ett par följdfrågor. Känner intejustitieministern det minsta obehag av att enskilda människor hanteras på dettasätt? Vilket råd vill ge dem som på grund av övertygelse vill lämnaen organisation men inte får det? Jag frågade jusfitieministern om detinte stred mot hans rättskänsla att man föste in hundratusentals människor idet socialdemokratiska partiet mot deras vilja, och trots att man vet att depå valdagen röstar på ett annat parti. Då svarade justitieministern: ärnej. Det var ett både klart och mycket beklämmande svar. vill jag frågajustitieministern: det inte justitieministerns rättskänsla att människorav kött och blod vägras utträde ur en facklig organisation som de inte villtillhöra? Som jag sade i milt svar har vi enbestämmelse i avtalslagen som är tillämpbar när det gäller möjligheterna attpröva oskäliga avtalsvillkor och därmed också oskäliga bestämmelser i stadgar. Till vill jag säga att den här frågan ärföremål för domstolsprövning, och jag kan därför inte kommentera den . Mensjälvfallet måste högsta domstolens beslut godtas. Frågan är emellertid nu uppei tingsrätten. Till vill jag sägaatt stiftelseutredningen fortsätter med sitt arbete, och vi avvaktar dettaarbete. Vi avvaktar också domstolarnas utslag i de frågor som är uppe tillbehandling. 60KNUT (): Jag hade kanske kunnat vänta mig attjustitieministern inte kunde föregripa vad högsta domstolen kommer fram tillför beslut. Men jag hade ändå hoppats på att justitieministern skulle säga atthan rent principiellt anser att det vore mer tillfredsställande urrättssäkerhetssynpunkt om tingsrätten som opartiskt organ fick utse den femteskiljemannen. Det sägs också i svaret - vilket jag inte hann kommenteranyss: "Rätten att gå ut ur en förening är i första hand beroende av vadmedlemmarna själva har bestämt". Delta är rätt fantastiskt. Härtvångsansluter man personer till del socialdemokratiskaparfiet, och förvägrar man dem all gå ur ett fackförbund som ärtvångsanslutel fill detta parti. Jag tycker att del är beklämmande all det integörs något ål detta. Jag kan tala om för justitieministern att densocialdemokratiska tidningen apropå ett aktuellt fall - det var delfall som redogjorde för - skrev att fackföreningsrörelsen börslopa den nuvarande ordningen och skapa regler som ger den enskilde medlemmenrätt att lämna organisationen. Alltså:Även från de egna får man nu höra att det här är felaktigt. En annan fråga fill justitieministern: intejustitieministern att vi behöver ha en förvaltningsdomstol i det här landet?Jag anser det. Om villkoren för utträde ur fackförbund 61JÖRGEN (): Jag är förvånad över den uppgift somjustitieministern gav om sliflelseutredningens arbete. Jag har fått hjälpav , som har meddelat mig att stiftelseutredningenavslutade sitt arbete och alt den inte har framlagt någraförslag som berör ideella föreningar. Är den uppgiften felaktig, herrjustitieminister? I den stora, vikliga principiella frågan harjustitieministern inte myckel alt säga. Jag frågade om det inte stöttejustitieministerns rättskänsla att man vägrar människor alt lämna enorganisation vars idéer de inte delar. Är det rimligt och riktigt att man sägertill enskilda människor alt de måste stanna kvar i en förening som de inte villtillhöra? Stöter det inte alls jusfitieministerns rättskänsla? Den frågan fickjag inget svar på. Om justitieministern tänker sig att han själv som godsocialist gick med i en facklig organisation, som sedan började anta uttalandenav konservativ innebörd, och om justitieministern ville lämna dennaorganisafion och inte fick det, vad skulle justitieministern då göra? Vilka rådhar jusfitieministern alt ge fill enskilda människor? Jag förmodar all han menar en författningsdomstol. Det ärdärom debatterna pågått någon lid. Jag vill svara alt frågan var uppe igrundlagsarbetet, och resultatet har blivit all man i stor politisk enighet -om jag har fattal det rätt -har avvisat tanken på en författningsdomstol. Jag kan något uttala mig om domarkårens uppfattning, somjag har tolkat så att domarna helst ser all de inte behöver delta i politisktkontroversiella frågor. Det finns där en inställning som man också skall tahänsyn till, nämligen alt domarkåren helst vill ställa sig utanför denpolitiska striden. Jag vill säga till att jag kanskemissuppfattades eller uttryckte mig dåligt. Jag sade alt stiftelseutredningensarbete nu fortsätter i departementet. Det har alltså tagils över avdepartementet. Om åtgärder för att minska 63 (): Jag skulle bara vilja tillägga att det i FN:sdeklaration om de mänskliga rättigheterna finns ett uttalande omföreningsfrihet, som också omfattar rätlen att stå utanför en fackförening. Därföljer inte svensk praxis vad säger. Jag vill gärna fråga justitieministern om han inte tyckeratt vi bör följa vad omfattar just i den här frågan. Enligtjustifieminislern är del tydligen praktiskt taget omöjligt för enfackföreningsansluten att lämna sill fack. Är det då meningen att man som sistamöjlighet skall behöva straffa sig ut? 64 (): Jag konstaterar, efter justitieministernstillrättaläggande, all vi alltså är överens om alt stiftelseutredningen haravslutat sitt arbete. Sedan vill jag bara i all stillhet konstatera, att om ettpar månader är det . Då kommer fondsocialismen troligen att börja införasmot svenska folkets vilja. Då kommer vi att ha kvar en ordning som innebär föser in hundratusentals folkpartister, centerpartister och moderater i detsocialdemokratiska partiet - mot deras vilja. Då kommer vi att ha kvar ettsystem som innebär att man också tvingar kvar individer i fackligaorganisationer som de önskar lämna. kommer vi troligen också att ha kvar ensocialdemokratisk regering, som inte tänker la några initiativ för att ändra påen ordning som möjliggör sådana här övergrepp mot enskilda människor. Tyvärr ärdet på det sättet. Jag konstaterar att del var ett trist svar jag fick i dag.Ingen åtgärd - det är innebörden av svaret. Överläggningen var härmed avslutad. 18§ Svar på fråga 1983/84:53 om åtgärder för att minska väntetiderna förpolisutredningar Berfil Måbrink har frågat mig om jag avseratt vidta några åtgärder för att komma till rätta med de långa väntetiderna förpolisutredningar. Jag är medveten om att det kan ta lång lid från attpolisutredningen inleds tills dom avkunnas i brottmålet. Men enligt vad jag harinhämtat har generellt sett handläggningstiden inte ökat i någon nämnvärdutsträckning för undersökningar där gärningsmannen är känd. I enskilda fall kandet naturligtvis hända all förundersökningen och åtalsprövningen drar ut påfiden. Olika faktorer, som t. ex. en tillfällig anhopning avomfattande eller svårutredda ärenden, kan medföra förlängning avhandläggningstiderna. Här ankommer det på lokala och regionala organ att genomfillfälliga förstärkningar utjämna dessa arbetsloppar. Under en följd av år harockså åtgärder vidtagits för alt förslärka personalresurserna vid kriminalavdelningarna.Även inom åklagarväsendet finns det problem med arbetsanhopning-ar, särskilt pågrund av tillströmningen av omfattande och svåra mål som rör ekonomiskbrottslighet. Därför har regeringen lagt fram ett förslag till eneffekfivare regional åklagarorganisation. Jag kan också nämna att vi i hållerpå att se över möjligheterna alt vidga utrymmet för åtalsunderlåtelse, någotsom kan leda till att antalet förundersökningar begränsas. Jag räknar med attförslag om detta läggs fram . 66 (vpk): Jag tackar för svaret på frågan. Del är förhållandena i somföranlett min fråga. I mitten av 1960-lalel hade man där ungefär 600brottsärenden alt handlägga . är ärendeanhopningen mellan 1 000 och1 200 ärenden . Dessutom har det tillkommitnya uppgifter för polisen. Personalen vid har förändrats så,alt den har filiförts en tjänst utöver vad man hade när polisen förstatligadesi mitten av 1960-lalet. Det säger sig självt att detta är en orimlig situation,och det är det som skapar de långa väntefiderna från brottstillfället till dessatt ärendet kommer till fingsrällen. Med hänsyn till den ökning avärendebelastningen som jag här redogjort för tror jag inte att del är bara ienstaka fall som väntetiden är så lång. Delta är farligt, bl. a. från rätlssynpunkt. Man måsteställa sig frågan: Vad kan ett vittne komma ihåg efter brottstillfället?Man kan ju själv tänka sig den situafionen. Del kan också vara så alt den somblir misstänkt och föremål för förundersökning efteråt blir frikänd itingsrätten. Den personen har då alltså tvingats gå i ovisshet. Det här är alltså inte bra. Jag pläderar inte för någranya polistjänster, men del måste vara möjligt att omprioritera inom en vissregion, exempelvis inom västra . Del görs enligt vad jag kan förslåinte. Antingen är det då brist på personal i hela västra regioneller också har man så vattentäta skott mellan polisdistrikten att var och enbevakar sitt revir och inte bryr sig så mycket om de problem som finns hos deandra. Jag tycker att justitieministern skall fitta på problemeni ytterligare. De är allvarligare än vad justitieministerns svarvisar. Man har också tagit åklagare från och fört tillHudiksvall, vilket försvårar problemen. Skall det faktum all man ser överåklagarväsendet innebära att man för tillbaka åklagaren till ? Detskulle också underlätta situationen och förkorta de långa väntetiderna. Om åtgärder för att minska Jag är medveten om alt man har besvärligaproblem i . Det beror på att det är en relativt litenavdelning, och då blir man särskilt känslig för plötsliga och onormalabelastningar. Jag har uppgifter om alt av de ärenden som varbalanserade på kriminalavdelningen i i början av detta år var 12månader gamla eller äldre. Del är självfallet inte tillfredsställande. Manmåste vidta åtgärder för att rätta till detta. Jag har fått reda på alt kriminalavdelningen i Ljusdalsedan ett år tillbaka har förstärkts med en befattningshavare frånordningsavdelningen. Under detta år har kriminalavdelningen dessutom förstärktsmed två polismän under utbildning, s. k. alternerare, som har tagit hand omenklare utredningar. Enligt uppgifter som jag har fått från länspolischefen harunder detta år pohsdislrikt i fyra fall fått hjälp av kriminalteknikerfrån polisdistrikt, men inte i något fall har polisstyrelsen begärtbiträde för egentligt utredningsarbete. Det kan kanske vara skäl att höra sigför om den möjligheten. 68 (vpk): Del är möjligt alt justitieministernsuppgifter är riktiga, men en väntetid är också för mycket. Det är viöverens om, jusfifieministern och jag. All brottsligheten har ökat mycket starkt i ärockså ett faktum. Personalstyrkan motsvarar inte denna kraftiga ökning. Jag harinhämtat alt inte har någon spaningsavdelning. Baradetta visar att förhållandena är orimliga. Jag förslår all polismännen i med dennaarbetsbörda, och kanske med en ambition att göra grundliga förundersökningar,inte helt kan klara problemen - just på grund av för litet personat och denstora anhopningen av ärenden. Om jag uppfattade justitieministern rätt tänker manundersöka och kanske förbättra personalsituationen i . Jag tackar fördet. Överläggningen var härmed avslutad. 19§ Svar på fråga 1983/84:63 om åtgärder mot visst fackligt agerande Med hänvisning bl. a. till att det inom vissafackliga organisafioner har förekommit diskussioner om att bojkotta motståndaretill löntagarfonder har frågat mig om jag avser att föreslånågon åtgärd i syfte att minska risken för liknande fackligt agerande i ettsamhälle med löntagarfonder. Alt de därvid måste hålla sig inom ramen för vad som gällerenligt vår lagstiftning är självklart. De kan också vara bundna av avtal som desjälva har ingått. Om jag har fattal rätt, gör han gällandeatt de fackliga organisationerna har angripit meningsmotslåndarnasyttrandefrihet och andra fri- och rättigheter som skyddas av grundlagen. Mengrundlagsskyddet för fri- och rättigheter gäller bara gentemot angrepp på dessarättigheter från det allmännas sida. Däremot gäller del inte gentemot åtgärdersom vidtas av enskilda människor eller organisationer. Detta ställningstagande gjordes i stor partipolitiskenighet efter noggranna överväganden när grundlagen skrevs. Jag har ingen annanåsikt än grundlagsfäderna och har inte för avsikt alt vidta någon åtgärd. 70 GUNNARHÖKMARK (m): Jag skall be att få lacka justitieministernför svaret, även om jag måste medge att det är svårt all känna någon tacksamhetför dess innehåll. Det är på sätt och vis ett historiskt svar. Jag tror all detär första gången som en justitieminister här i öppet deklarerat atthan struntar i om förutsättningarna för den fria debatten är hotade och klartredovisat alt han inte avser att vidta några åtgärder mot dem som försökerstrypa politiska motståndares möjligheter alt agera. Det är uppseendeväckande. I sitt svar säger justitieministern att det inte ärstatens uppgift att värna enskilda människors rätt att uttrycka sina åsikteroch att statens skyldighet enbart är att själv inte inskränka medborgarnas fri-och rättigheter. är det socialdemokratin och den regering som som har lagt fram ett förslag om löntagarfonder, som kommer attinnebära att de fackliga organisationer som jag har angivit i min fråga kommeratt få ytterligare makt alt sätta bakom sina försök alt strypa den friadebatten. Men jusfifieministern säger: Jag avser inte att göra något ål delta-det spelar ingen roll. Det är uppenbarligen en typ av anarki när del gällerskyddet av yttrandefriheten som justitieministern hävdar. I stället för altskydda medborgarnas rätt alt i varje läge fritt yttra sig för att föra fram sinåsikt och mening vill justitieministern öka de fackliga organisationernas makt- i ett samhälle där de fackliga organisationerna redan har alltför mycket maktoch i alltför stor utsträckning kan påverka politiska beslut. När LO-ordföranden hotade med politiskgeneralstrejk, herr talman, var del ett tecken på alt man har lämnat denfackliga sfären för all i stället med maktmedel påverka politiska beslut. Detär därför som vi moderater hävdar alt löntagarfonder är ett hot mot demokratin.Justifieminislern har mycket klart och tydligt givit oss rätt i dettaavseende. Han säger nämligen all man inte avser att skydda den fria debatten -det är de fackliga organisationernas egen sak. Menvilka skall hävda de enskilda, människornas rätt att fritt föra en debatt?Uppenbarligen är del inte socialdemokratin och . Förnekarjusfifieministern att löntagarfonderna kommer att få en socialdemokratiskdominans? Menar justitieministern att löntagarfonder inte kommer att gefackliga organisationer mer makt att strypa oliktänkandes meningsyttringar?Eller är det kanske så att justitieministern helt enkelt anser att del inte harhänt att fackliga organisationer har försökt utnyttja sin fackliga makt tillall nå politiska mål? Om det är så är det tragiskt. Jagskulle vilja upprepa min sista fråga: Håller justitieministern inte med om altfackliga organisationer har försökt utnyttja fackligt maktspråk för all strypaden fria debatten? Jag hade inte uppfatlat att den här frågan skulle syfta till att viskulle föra en debatt om löntagarfonder. Jag har inte heller uppfattat att jaghär i kammaren skall stå till svars för vad organisationer eller enskildaföretar sig som kan föranleda krifik ur yttrandefrihetssynpunkter. Vad jag har sagt i mitt svar är att grundlagen harlagt fast ett skydd för fri-och rätligheterna, men att det bara gäller ettskydd gentemot angrepp som kan ske från det allmännas sida.