prot · G70991 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag vet attrepresentanter för besökteÖvertorneå och gick igenom de aktuella problemen för att fillsammans medkommunen bearbeta de olika utveckhngsprojekt som finns och försöka finna olikafinansieringsmöjligheter. Jag vet också att utvecklingsfonden i Norr- botten erbjuderföretagsservice av olika slag, vilket också kan vara finansiellt stöd för idéeroch uppslag i kommun. Jaghoppas därför att förekomsten av de extra insatser som vi har gjort på länsstyrelsenoch utvecklingsfonden skall leda till att inte några utvecklingsbara idéer iÖvertorneå lämnas oprövade utan i stället leder till att framgångsrika företagbildas. Jagvill också påminna om att man i glesbygdsdelegationen haranslagit pengar för kooperativ utveckling i kommun. Satsningen påkooperationen är ju en del av kommunala framtidsprojekt. Närdet sedan gäller den fråga som riktade om marknadsföring ochförsäljning av glesbygdens produkter vill jag säga att glesbygdsdelegationenhar varit inne på den saken i olika samarbetsprojekt - dock inte i Norrbotten.Jag kan väl uttrycka mig så här; Om det blir positiva erfarenheter av dessasamarbetsprojekt utgår jag ifrån att glesbygdsdelegationen också kan prövasådana projekt på andra håll i än där man harförsöksverksamheter. Omsysselsättningsskapande åtgärder i vissa glesbygdskommuner 61 (); Det är så att skogsnäringen är huvudnäringen i , och när mantalar om utveckling av näringslivet där ligger det mycket nära till hands atttänka på vidareförädling av skogsprodukter. Husbyggnadsproduktion, med dettraditionella kunnande som finns inom berörd yrkeskår, är en sådan basindustrisom vi har haft. Det har därför chockat många människor att det här privataföretaget plötsligt lagt ner sin tillverkning. Underårens lopp har jag tagit upp frågor som rört , men noterar jagmed tillfredsställelse det svar som jag fått av industriministern och somgäller utvecklingsinsatser för den östra länsdelen. Jag ber att få tacka fördet. Får jag-tillägga något som jag kanske borde ha sagt fill KerstinNilsson i mitt förra inlägg, nämligen att statsrådet avser attta upp frågan om trähusproduktion och trähusexport liksom snickeriexport i enproposition om exportfrämjande åtgärder. I det program för vilketindustridepartementet har gett statens industriverk pengar behandlasträindustrin alldeles speciellt. På det sättet kommer de frågor och problem somKerstin berörde att uppmärksammas också av statens industriverk. Överläggningenvar härmed avslutad. Om bibehållande av i 11 §Svar på fråga 1983/84:370 om bibehållande av i har frågat mig vilka åtgärderjag avser att vidta för att förhindra nedläggning av skogsmaskinstillverkningenvid i . Statsföretag har ansvaret för att verksamheten inom Statsföretagsgruppenbedrivs på ett effektivt sätt och är inriktad mot de mål som statsmakterna harangett. , som ingår i Statsföretagsgruppen,tillverkar bl. a. skogsmaskiner i och . har undersenare år haft en vikande försäljning av främst större avverkningsmaskiner. Enligt vad jag har erfarit har Industri ABkontakter med flera företag för att se om det finns förutsättningar för enstrukturförändring inom skogsmaskinsbranschen. Oavsett om en sådan kommer tillstånd eller inte kan sysselsättningen vid Industris divisionSkogsmaskiner i komma att påverkas negativt. 1 den mån uppkommandesysselsättningsproblem inte kan lösas inom får deåtgärdas med sedvanliga arbetsmarknadspolitiska medel. 64 (vpk): Jag tackar statsrådet för svaret. Just nu pågår diskussioner inom och Statsföretagom en överflyttning till av en del av tillverkningen vid iSöderhamn, nämligen tillverkningen av skogsmaskiner. Däremot skall forsknings-och utvecklingsavdelningarna och administrationen vara kvar i . Detinnebär, lågt räknat, att 25 jobb försvinner i . Statsrådet känner mycket väl till deproblem som redan nu finns i . Företagsnedläggningar har förekommitunder och in . Arbetslösheten är ganska stor. Omytterligare 25 arbetstillfällen försvinner, blir det ännu en hård smäll förSöderhamns kommun. På något sätt måste man få kompensation. Jag menar då attregeringen och Statsföretag måste ta det ansvaret. De privata företagen harinte tagit något ansvar för de jobb som försvunnit. Jag vet inte om det är tillräckligt med den här åtgärdennär det gäller saneringen av skogsmaskinstillverkningen i vårt land. Jagtvivlar på det. Men om det är på det sättet, är det naturligtvis bra. Då fårman acceptera en överflyttning av tillverkningen till . Samma sortstillverkning finns ju där. Men en förutsättning är naturligtvis att Söderhamnfår ersättningsjobb. Det är absolut nödvändigt. I botten av denna problematik finns emellertid också enannan fara, nämligen det faktum att Rauma-Repola, som äger i ochsom är ett finskt bolag, deltar i diskussionen om ett övertagande avskogsmaskinstillverkningen både vid i och i . Därmed skulle iförsta hand drabbas ännu hårdare. Dessutommåste man ifrågasätta om det är vetfigt, ur svensk synpunkt, att avhända sighela tillverkningen av skogsmaskiner och överlåta den fill utländskaintressenter. Jag tror inte att det är en klok åtgärd. Men om en sådan åtgärdskulle vidtas, har då statsrådet samma uppfattning som jag och de fackligaorganisafionerna, att en dylik konstruktion kräver svensk ägarmajoritet? Detvore intressant att få höra vilka synpunkter statsrådet har i det avseendet. Vidaremåste, som sagt, ersättningsjobb ordnas. Det är inte tillräckligt med enbartarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Vad som krävs i är såledesnya industrier, nya verksamheter av olika slag. Är statsrådet, som ju är denhögste ansvarige för Statsföretag, beredd att aktivt medverka till att sådanaersättningsindustrier kommer till stånd? Överläggningen var härmedavslutad. 12 §Föredrogs och hänvisades Proposition 1983/84:85 tillfinansutskottet 13 §Proposition 1983/84:107 föredrogs och hänvisades till utbildningsut skottet utom i nedan särskilt angivna delar, vilka hänvisades till utskottenligt följande; 5 såvitt avsåg avsnittet samhet m. m.................. 7 såvitt avsågavsnitten 3.1, 3.2 och 4 beträffande arbetsmiljöforskning såvitt avsåg avsnitten 1, 2 och 3 i övrigt samt 4 i övrigt ............ 14 §Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1983/84:111 till justitieutskottet /84:113 och 114 till försvarsutskottet /84:115 till utbildningsutskottet Nr91 15 § Föredrogs och hänvisades den Förslag och redogörelse 1983/84:18 till trafikutskottet _ 1983/84:19 fill finansutskottet 16 § Föredrogs ochhänvisades Motionerna 1983/84:2547-2553 tillsocialförsäkringsutskottet 17 § Föredrogs men bordlades återFinansutskottets betänkande 1983/84:25 betänkanden1983/84:21-26 och 31 betänkanden /84:13-15 Lagutskottetsbetänkanden /84:12, 17 och 20 betänkande 1983/84:9Socialförsäkringsutskottets betänkande 1983/84:15 betänkande1983/84:12 betänkanden /84:11 och 12 Trafikutskottetsbetänkanden /84:12 och 13 betänkanden /84:21 och 22Näringsutskottets betänkande 1983/84:20 betänkande1983/84:16 18 § Anmäldes och bordladesProposition 1983/84:135 Industrielltillväxt och förnyelse 19 §Anmäldes och bordlades Mofionerna 1983/84:2554 av OlleGrahn och 1983/84:2555 av och /84:2556 av m.fl. Förslag till lag om kontrollavgift vid olovligparkering, m. m. 1983/84:104) 1983/84:2557av m.fl. 1983/84:2558 av AllanEkström 1983/84:2559 av KarinIsraelsson och 1983/84:2560 av 1983/84:2561 av GunnelJonäng 1983/84:2562 av 1983/84:2563 av HansPetersson i m.fl. 1983/84:2564 av GunillaAndré 1983/84:2565 av SiriHäggmark 1983/84:2566 avMargareta m.fl. 1983/84:2567 avMargareta och 1983/84:2568a\ m.fl. 1983/84:2569 avPer-Olof m.fl. Ändring i brottsbalkenm.m. (sexualbrotten) (prop. 1983/84:105) 20§ Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1983/84:119 av UlfAdelsohn (m) till finansministern om tullens kroppsvisitation av svenskaresenärer; beordrade i februari 1984genom direktiv till alla gränsbevakningsstationer, att samtliga resande frånSverige skulle kroppsvi-siteras. Syftet var att söka spåra olovHg utförsel avvaluta. I enlighet med dessa direktiv genomfördes kroppsvisitering på samtligautresande mellan och 14.00, mellankl. 12.00 och 20.00, och mellan och 22.00. Principernaför kroppsvisitation vid gränsbevakningar finns närmast reglerade i Lagen omstraff för varusmuggling, 1960:418,19 §, vilken också anförts avgeneraltullstyrelsens generaldirektör som stöd för masskroppsvi-sitafion.Paragrafen lyder, i fillämpliga delar; "Omvederbörande chef för tull-, kust- eller gränsbevakning finner skärpning avtullkontrollen å persontrafiken till eller från utlandet med viss lägenheteller för viss tidrymd å någon plats-pundgängligen nödvändig, må efterbevakningschefens förordnande kroppsvisitation verkställas å envar, som medlägenheten eller under tidrymden till platsen ankommer eller från platsenavreser till utlandet. Sådant förordnande skall ofördröjligen underställasgeneraltullstyrelsens prövning men går likväl genast i verkställighet." Lagenställer som krav för kroppsvisitation att sådan är "oundgängligennödvändig", därför att det finns skäl misstänka smuggling med "visslägenhet", under "viss tidrymd å någon plats". Kroppsvisitationär ett intrång i den personliga integriteten som känns förödmjukande ochkränkande för den som visiteras. Respekt för rättssäkerhet och integritetkräver att det måste till mycket starka skäl för att tolererakroppsvisitationer av vanliga resenärer, som inte misstänks för något olagligt.Denna uppfattning framkommer också i förarbetena till lagen om straff förvarusmuggling. Ytterstär det en fråga om gränsdragning: Hur mycket skall vanliga männsiskor behövaoffra av sin personliga integritet, och hur mycket kontroll skall de behövaunderkasta sig, för att underlätta tullens arbete? Den gränsdragningen kanförvisso vara svår i enskilda fall, men har genom sinamassvisitationer överskridit sina befogenheter. Det går ej att finna stöd förtullverkets tolkning i vare sig lag, förarbeten eller medborgarnasrättsmedvetande. Mot bakgrund av vad jag anfört villjag fråga statsrådet och chefen för följande: Vad avserfinansministern att göra med anledning av det inträffade? Harfinansministern för avsikt att genomföra några insatser för att förhindra attmassvisitationer av upprepas? 1983/84:120av () fill statsrådet om etableringen avprivatläkarpraktik; På en konferens anordnad avLandstingsförbundet presenterade den s. k. Dagmar-gruppen vissa idéer ochförslag angående privatpraktiserande läkare. I korthet synes dessa idéer gå utpå att landstingen skall ges kontroll över när, var och hur privatpraktiserandeläkare skall verka i praktiken, aUtså en etableringskontroll. Det förefallergälla både heltidspraktiker och s. k. fritidspraktiker. Enligt Dagmar-gruppensförslag skall dessutom ersättningen från sjukförsäkringen för privatläkarnasverksamhet avräknas från sjukvårdshuvudmännens (dvs. landstingens)försäkringsersättning. Var och en inser att ett sådant förslag i praktikeninnebär att landstingen får ett ekonomiskt intresse av att hålla antalet privatläkarenere. Antalet privafläkare som är anslutna till den allmännaförsäkringen var länge relativt . Antalet heltidspraktiserande minskade något, med an antalet fritidspraktiker ökade. har minskningen av heltidspraktikerna stannat av, som antalet fritidspraktiker har ökat. Antalet besök hos privatläkare har som en följd av detta upphört att minska. Enligt min uppfattning är det positivt om antaletprivatpraktiserande ökar. Det medför större valfrihet och ökad konkurrens inomsjukvården, vilket är till fördel för de människor som behöver läkarvård. Enligt min uppfattning är det individernas vårdbehov sombör vara avgörande för sjukvårdens utveckling och inriktning. Det viktiga äratt få en så bra vård som möjligt för de resurser som avsätts för vården, inteatt den drivs i offentlig regi. Att en vårdproducent - landstingen - skulle gesrätt att kontrollera omfattning och etablering av andra vårdproducenter, dvs.de privatpraktiserande läkarna, innebär ett otillbörligt intrång i den friaetableringsrätten. Ett förslag med denna innebörd är därför av stor principiellräckvidd. Jag villdärför fråga statsrådet : Avser statsrådet lägga fram förslag på grundval avDagmar-gruppens förslag? 2: Om svaret är ja, kommer Dagmar-gruppens förslag attförst på vederbörligt sätt presenteras för att möjliggöra en bred diskussion avden principiellt viktiga frågan om läkares etableringsrätt resp. offentligtmonopol inom sjukvården? 21 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1983/84:384 av () tillbostadsministern om hyresgästs skydd mot buller m. m. Enligt 12 kap. jordabalken - ävenkallad hyreslagen - finns i §25 föreskrivet en skyldighet för hyresgäst attiaktta vad "som fordras för att bevara sundhet, ordning och skick inomfastigheten". Detta gäller även hyresgästs familjemedlemmar, inneboendeoch/eller gäster. Om hyresgäst försummar sina skyldigheter och ej rättar sigefter upprepade tillsägelser, förlorar vederbörande sin hyresrätt och kanuppsägas. Om avflyttning då ej sker kan hyresvärden gå tillfastighetsdomstolen. Besittningsskyddet gäller i detta fall icke. Om domstolenkonstaterar, att vad som lägges hyresgästen till last inte befinnes ringa, kandomen innebära vräkning. Då man kunnat konstatera ätt nämnda lagparagraf ej synesge tillfredsställande skydd för enskilda hyresgäster, ber jag att tillvederbörande statsråd få ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att stärka denenskilde hyresgästens möjlighet att i sin bostad i rimlig utsträckning varaskyddad mot buller och andra störningar? 1983/84:385 av () till jusfifieministernom utfärdandet av pass: utfärdas ca 500 000 pass i . Detta sker f.n. för hand. Vilka åtgärder tänker justitieministern vidta för att pass skallutfärdas mera rationellt och med minskade kostnader? 1983/84:386av () till industriministern om åtgärder för att underlättaföretagsetablering i ; Vilka åtgärder är statsrådet bereddatt vidta för att underlätta för företag att etablera sig i ? 1983/84:387 av () till försvarsministernom anstånd från värnpliktstjänstgöring för tillsyn av eget barn: Det finns många (totalt settdock alldeles för få) exempel på barnfamiljer där föräldrarna delar på ansvaretför barnomsorgen. Från är vi angelägna om att samhället ocharbetsgivarna på skilda sätt skall medverka till att det skall finnas inte baraformella utan också reella möjligheter att utnyttja föräldraledigheten. Dethar, som vi tidigare redovisat i motioner till , dock visat sig attförsvaret inte i tillräcklig utsträckning medger anstånd från grundutbildningoch repetionsutbildning för fäder, vilka har föräldraledigt. Den prakfiskakonsekvensen av att sådant anstånd inte lämnas måste då bli, att modern pånågot sätt försöker få ledigt från sitt arbete. Att detta leder tillutomordentligt besvärliga problem är uppenbart. Det rimliga måste enligt våruppfattning vara, att försvaret beviljar anstånd från grundutbildning ochrepetitionsutbildning i de fall där den inkallades barnomsorg inte annars kanordnas. Jag vill med anledning av detta fråga försvarsministern: åtgärderämnar försvarsministern vidta för att underlätta för personer vilka inkallastill grundutbildning och repetitionsutbildning att få anstånd då derasbarnomsorg inte annars kan ordnas? 1983/84:388 av Jan-ErikWikström (fp) till finansministern om tullens kroppsvisitation av svenskaresenärer; genomförde densvenska tullen en razzia vid landets gränspassager. Aktionen, som syftade fillatt finna personer som illegalt för ut valuta ur landet, genomfördes genomvisitafion av de resande och deras bagage. 19§ i varusmugglingslagen medger kroppsvisitation i vissa fall, men enligt minuppfattning inte razzior av den omfattning som har genomfört. Jag vill med anledning avdetta fråga finansministern: Vilkaåtgärder avser finansministern vidta för att undvika en upprepning av sådanaaktioner som genomförde ? 1983/84:389av () till jordbruksministern om reformering av skördeskadesystemet: Det ovanligt kraftiga vårrregnet under 1983förorsakade att flera tiotusentals hektar nysådd ställdes undervatten. I enskilda fall - inte minst i - blev de ekonomiskaskadorna avsevärda. Sedandess har en sedvanlig långt utdragen handläggningsprocess ägt rum vad beträffarberäkningen av skördeskadeersättningen. Först vid månadsskiftet februari-mars1984 har skördeskadenämnden kunnat ge besked till dem som ansökt om ersättning. Utfalletav dessa besked är nedslående. Missnöjet bland berörda lantbrukare är mycketstort. Resultatet av prövningen visar att det nuvarande skördeskadesystemet imånga enskilda fall inte fyller sin funktion. En reformering är ofrånkomlig. Jag anhåller därför atttill statsrådet få ställa följande fråga: Nr 91 Vilka åtgärder överväger regeringen att vidta med avsikt att Tjcriapp a möjligt reformera skördeskadesystemet? 22§ Kammaren åtskildes . TOMT: SON THYBLAD