prot · G709162 · 1983-12-31 00:00:00 — Reservationerna 6, 7 och 8 handlar om vårdnadsersättning.Denna fråga har diskuterats åtskilliga gånger i denna kammare och kommer upp isamband med behandlingen av den familjepolitiska propositionen nu på onsdag.För att undvika dubbeldebatt i slutet av riksdagsarbetet yrkar jag avslag påreservationerna 6, 7 och 8. Med det anförda yrkar jag i samtliga delarbifall till hemställan i utskottets betänkande nr 31 och avslag på samtligareservationer. 133INGEMAR () replik: anförande i den del som handladeom bok var väl en replik till nämnde : att rätta sig efterpartikongressens beslut och propositioner, som han har varit med om att läggafram. Men skillnaden i åsikter inom socialdemokratin och mellan partierna är juav intresse också i debatten här. Därför tycker jag inte att man kan skjutaifrån sig frågorna med hänvisning till den debatt som pågår internt i detsocialdemokratiska partiet. Det var ju så, , att regeringen i dess helhetstår bakom den proposition som vi nu diskuterar. Jag antar att detsamma gälldepropositionen om änkepensioneringen. kom man emellertidfram till - också då i enighet, antar jag - att man borde dra tillbakapropositionen, därför att den innehöll brister. Jag gav uttryck för min önskanatt man skulle komma till samma insikt också beträffande den proposition som vinu behandlar. Detta skulle lända regeringen till heder mer än till klander.Skälet härtiH är så mycket begripligare, eftersom det uppenbarligen ändå pågåren diskussion inom socialdemokratin, där just denna fråga prövas på nytt. säger att hon inte vill diskutera saken,eftersom boken än så länge inte finns tHlgängHg, Hon säger sig inte viljadiskutera på basis av lösryckta citat. De sidor som är relevanta i sammanhangethar jag en kopia av här, som jag kan överlämna till . Hon kan alltsåfå direktcitat av vad skrivit, och hon kan alltså bemöta hansuttalanden - inte prompt därför att vi skall ha den interna debatten inomsocialdemokratin här i kammaren utan därför att det är av intresse för den frågasom vi behandlar här och . klarade sig undan aUa frågor genom att i stortsett bara förbigå dem med tystnad. Jag vill emellertid på nytt fråga vad somegentligen menas med att en huvudman fördaghem skall ha anknytning till en förening. Vad menas med det? Menas attKonsum kan driva daghem men inte ICA, att HSB kan driva daghem men inte ettprivat fastighetsbolag, osv.? Eller hur skall detta tolkas? Får vi så småningomse en ny proposition, på grund av att man har stött på tolkningsproblem? Sistmen inte minst: Ni har trots allt accepterat föräldrakooperativ somdaghemsform. Varför kan ni då inte också komma fram till ett ställningstagandesom innebär att ni slutar diskriminera den formen av daghem? 134 ANN-CATHRINEHAGLUND (m) replik: måste ändå medge att vad har sagt och somhär har citerats är av mycket stort intresse i denna debatt, som handlar justom de privata daghem och de.daghem i företagsform som haryttrat sig så positivt om. hade här också.ett klart behov av attbemöta detta. AinaWestin har inte givit några hållbara ytterligare skäl för att man skallinskränka statsbidragsrätten för daghem som drivs i företagsform. att om vinstintresset är avgörande, blir det segregation och allt möjligtannat. Men är det ju så att man i barnomsorgsplanen prövar kvaliteten ochjust sådana faktorer som säger utgör skäl mot daghem iföretagsform. Jag tycker att man skulle kunna lita på att kommunerna gör enordentlig prövning. Den enskilda kommunen känner ju faktiskt mycket väl tillbehov, förutsättningar och villkor vad gäller daghemmen inom sitt område. Jagställde frågan: Vad innebär vinstsyfte och vinstintresse? Jag tycker inte attvi har fått något klart besked på den punkten. Var går t. ex. gränsen meHanvinst och försörjning, och vilken gräns skall man sätta för försörjning ochvilken för vinst? Skall existensminimum vara en gräns, eller vad menar manegentligen? ex. föräldrakooperativ går ihop, blir det också då fråga om vinst, eller vadär det fråga om? Vad skaH då hända med statsbidraget till föräldrakooperativet? Ytterligareen fråga som jag ställde men inte fått något svar på: Vad händer om någraförskollärare, mot bakgrund av dagens kärva arbetsmarknad, slår sig samman ochvill starta ett daghem på en ort där det kanske saknas barnomsorgsplatser?Kanske får de en bra lokal, föräldrar vill lämna sina barn tiH detta daghem,och dessutom är kommunen villig att ta upp daghemmet i sin barnomsorgsplan.Varför skall detta daghem, om det drivs i företagsform, icke vara berättigattill statsbidrag? Förskollärarna har ju utbildning och förutsättningar för attskapa en mycket bra barnomsorg. Nej,detta håller inte. Det är kvaliteten som skall vara avgörande för vHka som skallfå statsbidrag'- inte huvudmannen och formen, utan kvaliteten. Det skall ocksåvara neutralitet meHan de oHka barnomsorgsformerna. Något annat är interättvist och rimligt. 135 INGA (vpk)replik: Jag tycker att försökte klara sig litet för enkelt undandebatten om vårdnadsbidrag eller vårdnadsersättning, när hon sade att det bHren dubbeldebatt. Jag skulle vilja veta hur socialdemokraterna ser påvårdnadsbidrag, med tanke på den mycket luddiga skrivning som man presenterat iutskottsbetänkandet. Jag menar att det är livsfarligt att ge ens ett lillfingeråt tanken på vårdnadsbidrag. Vi vet att kvinnors arbetstillfällen ärhotade. Även barnomsorgen och kvinnors ekonomiska oberoende är hotade. I detläget är det mycket vikfigt att klart markera avstånd till tankar påvårdnadsbidrag. Jag är ledsen att socialdemokraterna inte har gjortdet. Men jag skulle vilja fråga hur hon ser på spörsmålet omvårdnadsbidrag. Vidaresade att man skall ge personalen större inflytande på barnstugornaför att på så sätt få till stånd ett bättre resursutnyttjande. Också jag tyckeratt man skall ge personalen ett större inflytande, men inte för att få tillstånd effektivitet eller bättre resursutnyttjande utan för att görabarnomsorgen bättre för personalen, barnen och föräldrarna. Detfinns vissa ord som jag tycker är viktiga att komma ihåg när man diskuterarutveckHng av barnomsorg: självförvaltning, decentralisering, kreativitet ochflexibilitet. Men jag tror att barnomsorgen har ett stort behov av nya impulseroch av ett aktivt utvecklingsarbete för sin egen skull. Det är inte fråga omnågori privatisering eller några pysslingsobjekt, utan allt detta kan mycketväl ske inom den kommunala ramen. Jag vet att fidigare har citeratMao och sagt: Låt tusen blommor blomma. Varför inte låta tusen blommor blommainom den kommunala verksamheten? Jag tycker i likhet med att det ärviktigt att ge personalen större inflytande, men det skall inte ske för attskapa ett bättre resursutnyttjande utan för att göra barnomsorgen bättre. Denandemeningen viH jag lägga fill. 136 () repHk: Av inlägg kan man dra slutsatsen att klyftan inomsocialdemokratin vad gäller barnomsorgen tydligen är djupare än hon själv villfillstå. I ett program i TV välkomnade den socialdemokratiskepartisekreteraren inlägg och menade att det berikade denfamiljepoHtiska debatten. Men vill tydligen hålla sig helt utanförden debatten här. Hon hänvisar till det som har sagts tidigare, nämligen attstatsbidrag ges under vissa förutsättningar. Densom läser propositionen noggrant finner emellertid att uppfattningarna gårhelt isär. Daghem med vinstintressen skall inte få statsbidrag. Men tyckersocialdemokraterna att det är önskvärt att daghem som drivs av exempelvisideella organisationer, kyrkor och samfund får statsbidrag? I propositionenstår det nämligen att kontinuiteten garanteras bäst om kommunen själv driververksamheten. Dét står vidare: "Om däremot den som lämnar tjänsten har enideeH bevekelsegrund eller en annan intressegemenskap med föräldrar och barnär givetvis denna risk avsevärt mindre." Så uttrycker man sig inte om manser alternativ barnomsorg som något positivt. Ikommuner där tanken har väckts hos t. ex. en grupp föräldrar att själva svaraför ett fristående daghem, vållar ett sådant initiativ oftast en häftig debatt.Att det nästan regelbundet sker beror i regel på följande tre saker: Närföräldraengagemanget väl är väckt, väjer det inte för en strid för en rättighetsom uppfattas som viktig. Informationen om de ekonomiska möjligheter somfaktiskt står till buds har nått ut mycket dåligt. Den socialdemokratiska majoriteteni kommunen har inte särskilt stort intresse för fristående daghem. Dessutom göri praktiken socialdemokraterna ute i kommunerna nästan vanemässigt motstånd. Jagbeklagar att inte här vill debattera frågan om vårdnadsersättning.Den frågan skall ju diskuteras under behandHngen av detta betänkande, och vihar också avgett en reservation. Vårt förslag i fråga om vårdnadsersättninglöser faktiskt problemet för många familjer och inte minst ensamståendeföräldrar när det gäller att minska arbetstiden från åtta till sex timmar.Förslaget ger dem alltså möjlighet att utnyttja den lagstadgade rätten tillkortare arbetsdag. Bl.a. har många av LO:s medlemmar uttalat sig positivt förrätten till sextimmarsdag för småbarnsföräldrar. 137 ()replik: TiH vill jag säga att för mig är det viktigaste vadsom sägs i proposition 1983/84:31. Det är högt i tak i vårt parti när vidiskuterar dessa frågor. Det tycks det däremot inte vara i . Gör nii ert parti aldrig några omprövningar? Det viktigaste är således vad regeringensäger i propositionen. ViHtar faktiskt på kommunerna, , vad gäller utbyggnaden avbarnomsorgen. Men vi litar kanske inte i lika stor utsträckning på företagen idetta fall. Jag tycker att det klart framgår av propositionen och iutskottsbetänkandet vilka regler som skall gälla för de daghem som drivs ivinstsyfte. IngaLantz tyckte att vi i utskottsmajoriteten är luddiga när det gällerinställningen till frågan om vårdnadsersättning. Vi anser i utskottet att denfamiljeekonomiska beredning som tillsattes och skulle göra en samlad översyn avförslagen från de olika utredningar som har arbetat skall få bedöma också dennafråga. Vi menar att man inte skall föregripa det utredningsarbetet och redan nuslå fast att vårdnadsersättning inte skall på något sätt bli föremål förbehandling här. Som jag har sagt tidigare kommer denna fråga att debatteras ikammaren även . Detär viktigt ätt personalen får ett större inflytande. Men skall mannaturligtvis diskutera med utgångspunkt i barnets bästa. Kan man fåett bättre resursutnyttjande är väl detta positivt, . Närdet gäller vårdnadsersättning, , och över huvud taget utbyggnadenav barnomsorgen vill jag betona att de borgerliga partierna varansvariga för dessa saker. Visserligen har detta framförts ikammaren, men det förtjänar att på nytt upprepas. Ni kunde inte komma överens ide borgerliga regeringarna - om utformningen av en Inteheller är ni överens om hur denna vårdnadsersättning skall utformas. Detre borgerliga partierna litar nu till att barnomsorgen skall byggas ut med hjälpav företagen. Jag vill slå fast att utbyggnaden av barnomsorgen är -en kommunalangelägenhet, som är inskriven i socialtjänstiagen. Det är också en samhälletsangelägenhet. Den kan inte göras till föremål för spekulation och ekonomiskvinning. Barnet måste stå i centrum, inte avkastningen på ett kapital. Anf.138 () replik: frågade mig om det inte pågår någon omprövning inomfolkpartiet. Jodå, det gör det. är välkommen att ta del i dendiskussionen om hon vill. Hon frågade också om det inte finns någon fråga, därvi är oense. Det gör det säkert, även om jag inte just för fillfället kan kommapå någon sådan. Om gör det, skall jag inte dra mig undan en diskussionom den frågan. Nuvill emellertid uppenbarligen dra sig undan debatten om en fråga,där man är oense inom socialdemokratin. Jag tycker att det är Htet synd, förfrågan är verkHgen värd att diskutera. Innan man har diskuterat färdigt, är detju dumt av socialdemokratin att binda sig. Det är bakgrunden till att jagtyckte att man kunde ta tillbaka denna proposition på samma sätt som man utanprestige uppenbarligen gjorde när det gällde änkepensione-ringén. Beträffandesakfrågan tror jag att barnomsorg i enskild regi måste ha ett inslag av ideellverksamhet för att gå ihop. Jag tror att barnomsorg i företagsform kan bli baraen marginell företeelse. Varför inte våga ge dén chansen. Med all den möjlighettiH kontroll som kommunerna har kan ju de farhågor som här staplas på varandraundanröjas. Såvittjag förstår bottnar det hela i att socialdemokrater och kommunister här iriksdagen misstror kommunerna och även de förtroendevalda i kommunerna när detgäller att värna om de kvalitetskrav som vi vill sätta upp. Men de som sitter ide kommunala instanserna är faktiskt precis lika kloka eller lika litet klokasom vi är här i . Varför inte överlåta åt dem som har en skyldighetenligt lag och författning att tillhandahålla god barnomsorg att även granskaom kvalitetskraven är uppfyllda och ge alla som klarar kraven rätt att drivadaghem med statsbidragshjälp? Varför, , fortsätter ni att diskrimineraockså en form av barndaghem som ni ändå talar så vackert om, de ideellt drivnaoch föräldrakooperativen? Ni åker här snålskjuts på det frivilliga arbete somföräldrar och föreningsmänniskor av olika slag lägger ned. Kan ni inteåtminstone ta det steget att uppmuntra denna idealitet, i stället för attdiskriminera den? 139 ANN-CATHRINEHAGLUND (m) repHk: Herr talman! sade att socialdemokraterna litarpå kommunerna, men inte på företagen. Jag tycker att det är ett ganskaförskräckligt' uttalande, att man intelitar på seriösa företag. Att ni litar på kommunerna är inte den härpropositionen något bevis för. Denbarnomsorg som skall drivas i företagsform skall godkännas av kommunerna.Innehåll, utformning och drift - allt detta - skall granskas av kommunen föratt daghemmen skall tas med i barnomsorgsplanen, och att de kommer med ibarnomsorgsplanen är ett villkor för att de skall få statsbidrag. Ni litar intepå att kommunerna kan bedöma detta. Ni litar inte på de förtroendevalda som i kommunernahar ansvar för dessa frågor. Det visar denna proposition alldeles klart. AinaWestin säger att det av propositionen klart framgår vad man menar med begreppetvinstsyfte, men jag har inte förstått det. Jag har inte heller fått något svarpå frågan varför förskollärare som har utbildning, erfarenhet och vilja attåstadkomma bra barnomsorg och som startar eget, börjar driva barnomsorg iföretagsform, inte skulle vara berättigade till statsbidrag. Jag kan inteförstå det. Vivet att det finns efterfrågan på barnomsorg, men vi vet också attföräldrarna framför allt vill ha valfrihet. De vill dels kunna utforma sitt livpå det sätt som de tycker är bäst, dels bestämma den arbetsfördelning de viH hai familjen och dels kunna välja den barnomsorg som de tror på och tycker passarbarnen. Vihar i debatten varit inne på vårdnadsersättningen. Envårdnadsersättning ger föräldrarna ökad valfrihet. De kan välja mellan debarnomsorgsformer som de tror på, eller låta en förälder vara hemma helt ellerdelvis. Vårdnadsersättningen är bra för barnfamiljerna just därför att den gervalfrihet. Detär viktigt att vi finner nya lösningar för att driva barnomsorg, finansierabarnomsorg och ge god barnomsorg. Det som vi diskuterar , barnomsorg iföretagsform, är en ny väg. Den säger ni socialdemokrater nej till. Alternativbarnomsorg i form av föräldrakooperativ och barnomsorg i ideell regidiskriminerar ni genom att ge den mindre statsbidrag. Det är att förhindra attvi får en framväxt av nya idéer och nya barnomsorgsformer. Det har börjat växafram sådana under stort motstånd, men vi skall spä på den utvecklingen ochdriva fram alternativ. Det är bra för svenska familjer och för barnen iSverige. 140 () replik: Till vill jag återigen säga att vårdnadsersättningenintroducerades som vi hade en trepartiregering. Undersökningarhar också visat att en majoritet av föräldrarna vill ha vårdnadsersättning.Det gäller faktiskt också bland socialdemokrater. Därför kan man förvånas överatt inte ni socialdemokrater stödjer utbyggnaden av en vårdnadsersättning. Vårdnadsersättningenär, som läget är , ett uttryck för en helt annan familjepolitik än den somsocialdemokraterna arbetar för. Vad har ni egentligen att komma med som hjälpert. ex. ensamstående föräldrar att förena förvärvsarbete med föräldraskap utanatt barnet kommer i kläm och att utnyttja sinlagstadgade rätt att minska arbetstiden ? Barn tillföräldrar inom LO-kollektivet, och då särskilt de ensamståendes barn, har faktiskt.de längsta vistelsetiderna på daghemmen. Mångaföräldrar har uttryckt önskemål om ett system med vårdnadsersättning somkomplement till daghemmen. Närdet gäller alternativ barnomsorg vill jag säga att motivet för att manengagerar sig i frågan om de oUka formerna för barnomsorg faktiskt är att manär emot monopol av varje slag. Det måste enligt vår uppfattning finnasvalfrihet för föräldrarna när det gäller barnen. Det förutsätter att det finnsalternativ att välja emellan. Det kan vara föräldrakooperativ, det kan varaförskolor som varierar i pedagogiskt avseende. Framför allt skulle, om man hadeett sådant system, kvaliteten bibehållas eller t. o. m. höjas. Att,som man gör i proposition 177, skilja mellan daghem som är drivna i ideelltsyfte och andra är faktiskt att göra en konstlad uppdelning. Det ena drivs medvinsfintresse, säger man, men det gör inte det andra. Jag tror att det ärfarligt att, som man gör, förbjuda all verksamhet under förutsättning att detockså finns ett vinstintresse i den. Jag undrar just hur mycket arbete somutförs i vårt land utan att det finns ett visst vinstintresse. En annan sak ärnaturligtvis om det är enbart vinstintresset som styr. Men här kan faktisktkommunen bestämma förutsättningarna och villkoren - det är ju avsikten. Anf.141 INGA (vpk) replik: När det gäller vårdnadsbidraget hänvisar till översynen av barnfamiljernas situation. Såvitt jag förstår kan alltså den här frågan bli föremål för behandHng på ett annat sätt än jag kanske har trott socialdemokraterna om. Man kan med andra ord tänka sig någon form.av vårdnadsbidrag. Man öppnar för det genom sin skrivning och även här i debatten, tycker jag. Jag skall förenkla min fråga till närdet gäller vårdnadsbidrag: Vad tycker själv om vårdnadsbidrag?Åtminstone det skulle man väl kanske kunna få ett svar på i den här debatten. 142 ()replik: Jag vill börja med att svara och säga: Jag anser intevårdnadsersättning vara ett alternativ till barnomsorg. heller anser jagvårdnadsersättning vara ett alternativ till ett förvärvsarbete. Envårdnadsersättning kan aldrig bli så utformad att den på något sätt ersätterett förvärvsarbete. vill jag säga: Vi misstror inte kommunerna -jag tror påkommunerna i det här avseendet. Ger man kommunerna resurser och möjlighet attbygga ut barnomsorgen klarar de också av det. I den verksamheten - tillskillnad från verksamheten i daghem som drivs i vinstsyfte och av aktiebolag -har kommunen ett inflytande. Även de anställda har ett inflytande på verksamhetensutformning och bör fortsättningsvis också kunna få ett bättre inflytande. Idaghem drivna i aktiebolagsform har vi knappast något inflytande påverksamheten. Ann-CathrineHaglund talar enbart om förskollärare som skall gå samman och bilda en form avdaghem. Det är också så man har tänkt sig de företagsdrivna daghemmen: Manskall satsa på enbart förskollärare. Men det finns fakfiskt, Ann-CathrineHaglund, också andra, mycket vikfiga yrkesgrupper inom den kommunalabarnomsorgen , nämligen barnskötare och ekonomipersonal. Har ni alldelesglömt bort de här båda yrkesgrupperna? Hur skall deras situationfortsättningsvis se ut? Är det de som skall bedriva verksamheten i de kommunaladaghemmen och förskollärarna stå för verksamheten i de företagsdrivnadaghemmen? Såtill talet om valfrihet och om vilken valfrihet vi har . Både Ann-CathrineHaglund och tror att man ökar valfriheten genom att erbjudavårdnadsersättning. Jag vill säga till att jag har ganska godkännedom om förhållandena för LO-kollektivet och om dess synpunkter. Många årserfarenhet från det området har gjort klart för mig att vårdnadsersättning inteär något alternativ för LO-grupperna. Nej, det gäller att ge arbete åt alla -de som vill ha ett arbete skall också få det -och det gäller att åstadkomma enutbyggd barnomsorg. På det sättet kan vi förbättra LO-gruppernas situation. Tredjevice talmannen anmälde att , och anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare repliker. 143 BENGTSILFVERSTRAND (s): Det vi fått lyssna till här från borgerliga språkrör ibarnomsorgsdebatten är på sätt och vis ganska typiskt. När de inte har någotatt hämta ur egen fatabur, lutar de sig mot den socialdemokratiske finansministersom de kommer att gjuta all sin galla över i denna kammare, därföratt han inte under de som gått har fått gräset att åter grönskapå alla de ängar som brändes under sex borgerliga regeringsår. Ensak som, av förklarliga skäl, inte återfanns i citat men somär värd att lägga märke till är att finansministern i sitt uttalande ombarnomsorgen har ställt bestämda krav på enskilda daghem i fråga om bl. a.kommunalt inflytande för att statsbidrag skall utgå. Så t. ex. anser han attbarnen skall tas ur den kommunala kön. De viHkor han ställt uppfylls definitivtinte av flera av de s. k. föräldrakooperativ som florerar . Jag skallstrax ge exempel härpå. Konservativaoch nyliberala grupper med anknytning tHl inflytelserika ekonomiska intressenhar hävdat att den gemensamma sektorn är för stor, otymplig,oekonomisk och ineffektiv och att den därför måste skäras ner. Men efter handhar kritiken tagit delvis nya banor. Det börjar mer och mer att handla om attnäringsHvet viH bryta sig in på en ny marknad, när industrins andel avproduktionen sysselsättningsmässigt minskar i betydelse somtjänstesektorn - inte minst inom vård- och omsorgsområdet -erbjuder nyaexpansionsmöjligheter. Statsbidrag till alternativa barnomsorgsformer På en punkt tycks enighet numera råda, nämligen attbehovet av en utbyggnad av barnomsorgen är mycket stort. Flera initiativ har tagits - bl. a. iStockholmsområdet och i - för att starta daghem på helt kommersiellbasis. Initiativtagarna och deras politiska huvudmän hävdar energiskt atteffektivitetsvinster kan göras inom barnomsorgen, om bara vinsten får användassom drivfjäder. Man kräver en övergång från skattefinansiering tillmarknadsfinansiering av de flesta tjänster som tillhandahålls av dengemensamma sektorn, och från moderat håll har man t. o. m. gått så långt gjort direkta jämförelser meHan å ena sidan barnomsorg och å den andrasidan sophantering och städning, som av kommunerna redan utlämnats påentreprenad. Allting går att sälja med mördande reklam, sägs det. Ochför att hitta de riktigt besfickande och anslående namnen på vissa former av s.k. enskild barnomsorgsverksamhet har man begett sig tHl . Namn som Pysslingen och Bullerbyn har använts som fikonlöv, avseddaatt dölja de verkliga avsikterna med en marknadsstyrd barnomsorg som kommer attskumma grädden av denna marknad men överlåta åt kommunerna att ta hand omproblemen, t. ex. barn med särskilda behov. Den som kan sin vetemellertid vad som döljer sig bakom fikonlöven. Pysslingen hade det intesärskilt ombonat, utan han bodde närmare bestämt i ett råtthål. Att detdefinitivt inte är fråga om "Alla vi barn" i den Bullerby som skapatsi form av ett s. k. föräldrakooperativ i min egen hemkommun, , kan jagförsäkra. Formellt finns det tidigare handelsbolaget , numerakosmetiskt förklätt till ett s. k. föräldrakooperafiv, upptaget i kommunensbarnomsorgsplan, men i villkoren för verksamheten görs följande synnerligenanmärkningsvärda reservationer. För det första: Kommunen påtar sig inga förpliktelsergentemot barn eller personal i den privata verksamheten. För det andra: förmedlar inte barntill det privata daghemmet. För det tredje: Daghemstaxan har en sådan konstruktion attdet praktiskt taget är omöjligt för ensamstående i normala inkomstlägen attkomma i fråga i det här föräldrakooperativet. I barnomsorgsplanen prövas ju kvalitet, sade Ann-CathrineHaglund.