prot · G70998 · 1983-12-31 00:00:00 — Studie- och yrkesorienteringen bedömdessom så viktig att varje skola skulle tillförsäkras möjligheten att få en"egen" syo-konsulent. Detta uppnåddes genom den föreslagnakonstruktionen. Det bedömdes också som angeläget att arbetslivsorienteringenblev en integrerad del i all undervisning, vilket hade större utsikter attförverkligas om syo-konsulenterna också deltog i undervisningen. Förfolkpartiet är det uppenbart att elevernas rätt till studie- ochyrkesorientering bäst tillgodoses om tjänsterna konstrueras så att en undervisningsdelalltid skall ingå. Det motionerade vi om och det har vi tillsammans medmoderaterna följt upp i en reservation. Vitycker från sida att det i en ny syo-utbildning även reguljärtskall ingå ämnesteoretisk och praktisk-pedagogisk utbildning i något skolämne.Det bör vara möjligt att reducera vissa delar i den av regeringen tänktautbildningen för att skapa utrymme för ett läroämne i utbildningen. Dettjänar utbildningen på och det tjänar syo-verksamheten på. Också denna frågahar vi följt upp reservationsvägen. Jag yrkarbifall till reservationerna 1 och 2. Statligtreglerade tjänster för syo-funktionärer, m.m. 81 (): Frågan om syo-funktionärernas ställning i skolan har varit föremål förmånga och långa överväganden. Här om någonsin kan det vara motiverat att talaom långbänk. Via en lång försöksperiod med åtföljande utvärdering ochremissbehandling och med inte mindre än tre regeringspropositioner är vi nuäntiigen framme vid ett beslut som kan samla en bestående majoritet iriksdagen. Förslageti propositionen är inte tiU alla delar fullkomligt, men med de klarläggandensom har gjorts under utskottsbehandlingen vågar man nog påstå att resultatet ärganska tillfredsställande. Och om det skulle visa sig att brister kvarstår ärde nog inte större än att de går att korrigera efter hand som vi vinnererfarenheter i den praktiska tillämpningen. Jagsade tidigare att utskottet gjort vissa klarlägganden, men vi har ändå intevarit tydliga nog. Själv har jag fått ett flertal frågor om hur utskottsbetänkandet skall läsas och uppfattas. Och det är klartatt det måste vara svårt för människor utanför det här huset att uppfatta helafinessen i att motioner som till stora delar resulterar i ett i förhållandetill propositionen förändrat beslut ändå skall betraktas som avstyrkta. Mendetta hör ju till arbetssättet här i , och jag skall inte orda mer omdet. Statligtreglerade tjänster för syo-funktionärer, m.m. Däremottror jag att det vore välgörande om utskottsmajoritetens företrädare, , ville bekräfta den tolkning som jag nu gör. Beslutet innebärsjälvklart att hela syo-tjänster skaU vara statligt reglerade. Men det innebärockså att beträffande en tjänst där syo ingår men där man av olika skäl, t. ex.för att undvika ofrivillig deltidstjänstgöring, valt att kombinerasyo-uppgiften med andra arbetsuppgifter, skall hela tjänsten vara statligtreglerad. Dessa andra arbetsuppgifter kan då vara arbete som SSA-sekreterareeller i kommunens intagningsnämnd eller liknande. Jagtror att det är viktigt att detta blir sagt, så att vi inte riskerar att fåbefattningshavare anställda på två olika avtal . Lika viktigt är attslå fast att de som är anställda med syo-uppgifter i kommunens uppföljningsansvarockså skall ha statligt reglerade tjänster. Detta är naturligtvis viktigt förde befattningshavare som berörs, men också därför att vi skall ha godamöjUgheter att rekrytera behöriga syo-funktionärer, gärna med lång erfarenhet,till dessa arbetsuppgifter. Dethar också stor betydelse för att markera samhörigheten mellan gymnasieskolanoch ungdomsuppföljningen. Det har funnits vissa tendenser till attuppföljningsansvaret - kanske lokaliserat till ett särskilt ungdomscenter -utvecklas till en parallell skolform avsedd för "B-laget". Så fårnaturligtvis inte ske, och därför skall syo-funktionärerna i uppföljningsansvaretha samma status som sina kolleger i gymnasieskolan. Man arbetar ju med sammamål - att ge alla ungdomar en avslutad utbildning. Jagvill än en gång understryka hur bra det är att vi har kommit överens på dennapunkt. Denenda punkt där vi inte är helt nöjda är frågan om SSA-sekreterarnas ställning,men här har vi nöjt oss med ett särskilt yttrande. När det gäller blandadetjänster, SSA kombinerat med syo, är det inget problem. Då bUr tjänstenstatligt reglerad. Men för de kommuner, större och medelstora, som har inrättathela tjänster som sekreterare i , kan vi se vissa svårigheter. Dessatjänster skall då även fortsättningsvis vara kommunalt reglerade, och det kankomma att innebära vissa rekryteringsproblem. Vidare kommer befattningshavarnaatt ställas utanför den fortbildning som syo-funktionärerna kommer att hatillgång till, och det är synd, eftersom man har så likartadefortbildningsbehov. För oss är SSA-verksamheten en viktig del i skolansarbetslivsförberedelse och därmed en integrerad del av skolans syo-verksamhet. Jag har inte för avsikt att ställa några yrkanden utan är helt tillfreds om jag av utskottets talesman kan få bekräftelse på att min beskrivningav vilka tjänster och arbetsuppgifter som skall omfattas av den statUgaregleringen är korrekt. Jag yrkar således bifalltill utskottets hemställan i dess helhet. 82 (vpk): Äntligen kommer syo-verksamheten i skolan in i reguljär form ochverksamhet. De gmndläggande villkor för syo-funktionens utförande som vpk harhävdat som frågan stötts och blötts tillgodoses i alltväsentligt genom det betänkande som ligger på bord. Betänkandetär ett resultat av den uppgörelse vi träffade med socialdemokraterna iutbildningsutskottet i samband med förra årets behandling av studie-ochyrkesorienteringen i skolan. Viktiga linjer för syo-verksamhetens utförande kommer nuatt genomföras. Det gäller t. ex. reglerandet av tjänster som syo-funktionär-de blir nu statligt reglerade och kommer därmed att överensstämma medtjänsteformen för den övervägande delen av övrig skolpersonal. Problemet medden ofrivilliga deltidstjänstgöringen kommer att lösas. Därvidlag förutsättervi att syo-funktionen blir det centrala i syo-konsulenternas uppgifter. Det ärviktigt att studie- och yrkesorienteringen i skolan har en fast anknytning tillarbetslivet och att det produktiva arbetets betydelse för samhällsbygget får enframskjuten plats i den undervisning som syo-konsulenterna skall delta i. gäller det att de lokala skolledningarna verkligen seröver och utnyttjar den kunskap och kompetens som syo-konsulenterna besitter. Enviss garanti för det produktiva arbetets givna plats i undervisningen ges av deinträdeskrav som ställs för inträde till syo-linjen, nämligen yrkeserfarenhet.Det vore bl. a. i detta sammanhang oklokt att inte ta syo-konsulenternaskompetens och erfarenhet till vara i olika undervisningsavsnitt inom de ämnen iskolan där det är naturUgt att göra så. Vi kommer från vpk:s sida att nogafölja utvecklingen. Jag yrkar bifall till utbildningsutskottets hemställan. Statligt reglerade tjänster för syo-funktionärer, m. m. 83LARS (): har vidåtskilliga tillfällen diskuterat studie- och yrkesorienteringen inom skolan. Påflera punkter har stor enighet rått mellan partierna.Detta har gällt såväl behovet av syo som inriktningen av verksamheten. Så ärfallet även . Vi är överens om att eleverna skall få kunskaper omarbetsliv och utbildning samt om sambandet däremellan. Detta skall gälla allaelever, men som tidigare betonats måste extra insatser göras för resurssvaga grupper- samt för att motverka att yrkesvalet begränsas av kön, social bakgrund m. m.Vi är också eniga om att alla som arbetar i skolan skal! medverka till attförbereda eleverna för fortsatt utbildning och för arbetslivet. Huvudansvaretåvilar syo-funktionärerna både när det gäller information om arbetsliv ochutbildning och när det gäller enskild vägledning till eleverna. Propositionen, som behandlas i det betänkande vi nudiskuterar, gäller att stadigt reglerade tjänster inrättas i ,gymnasieskolan och Kom-vux. Dessutom föreslås hur utbildningen för dessatjänster skall ske. Tjänstekonstruktionen skall byggas upp utifrån de mål ochriktlinjer som tidigare enhälligt beslutat om. Dessutom skall densikta till att man lättare skall komma till rätta med den ofrivilligadeltidstjänstgöringen. För att man skall kunna lösa problemet med ofrivilligdeltidstjänstgöring måste en kombination med annan verksamhet ske. Som tidigareframhållits när vi behandlat denna verksamhet är kombination med undervisningmycket lämplig. Skola och arbetsliv intar en allt centralare plats i skolansundervis- 12 protokoll 1983/84:95-98 Statligtreglerade tjänster för syo-funktionärer, m. m. ning, och därför bör enkombination av syo och till syo anknuten utbildning vara den bästa lösningen.Annan kombination är självfallet också möjlig, exempelvis inom kommunernasuppföljningsansvar och i SSA-råden. Det är kommunen, dess skolledning och iskolan berörd personal som skall avgöra hur tjänsteinnehållet skall se ut. Dockmåste syo aUtid ingå i tjänsten. Jagskall nu gå över till att behandla reservationerna 1 och 2. Dessa reservationerfrån moderata samlingspartiet och - om att syo alltid skallkombineras med undervisning i läroämne - innebär att hela tjänster för syo ejfår inrättas och att utbildningen av syo-funktionärerna inte kan inrymmas inomden föreslagna ramen av 120 poäng. Det har visserligen framhållits att detta ärmöjligt, men den utredning som UHÄ gjorde när vi förra gången behandlade dethär ärendet konstaterar att det inte är möjligt att ge en ämnesutbildning,såvida man inte bara siktar till att ge ämnesutbildning i samhällskunskap. Ochvi vet hur situationen är för lärarna i samhällskunskap. De skäl som anförs ireservationen - att en kombination av syo och ämnesutbildning skulle ge störremöjligheter för syo-funktionärerna att få förtrogenhet med skolans övrigaarbete och ökad kännedom om eleverna - bUr bättre tillgodosedda genomutskottsmajoritetens förslag. Detta framgår av vad jag tidigare framhållit omkombination av tjänsternas innehåll. Därför yrkar jag avslag påreservationerna 1 och 2. Jagbörjade mitt anförande med att konstatera att vid flera tillfällenbehandlat syon och tjänstekonstruktionen för tjänsternas innehavare.Avslutningsvis vill jag konstatera att det förslag som behandlas är på flerapunkter är klart överlägset tidigare förslag. Det stärker syons ställning iskolan, det löser problemet med ofrivillig deltidstjänstgöring, och det skerinom den utbildningsram för tjänsterna som har uttalat sig för. Jagnoterar också att vi har en klarare majoritet för förslaget än vadsom var fallet tidigare. Detta talar ju också för att det är ett bättreförslag. Jag yrkardärför bifall till utbildningsutskottets hemställan. Jagskall bara svara på en fråga som ställde. Det framgår av såvälutskottets betänkande som av propositionen att tjänster, där syo ingår, aUtidskall vara statligt reglerade. Med detta tror jag att jag har klarat ut dethela. Förde tjänster som kommunen själv beslutar om kan däremot inte samma bestämmelsergälla som för en statligt reglerad tjänst. 84 (): Jag vill bara till säga att det är fullt möjligt att inomen utbildningsram om 120 poäng ge utbildning dels i syo, dels i ett läroämne.Detta är möjligt även beträffande andra ämnen än samhällskunskap. och jag förde en debatt om detta , och jag vill barahänvisa till vad jag då sade. 85LARZ (): Nr 98 Jag skall inte förlänga debatten. Jag vill bara kort ge ct a a Svenssonen ytterligare bekräftelse på att syo-funktionärer inom kommuner- . nas uppföljningsansvar ingår i de tjänster som skall varastatligt reglerade. 86 (): Vad beträffar inlägg vill ävenjag hänvisa till den debatt som vi tidigare fört. Då åberopade jag också UHÄ:syttrande att det inte är möjligt att anordna någon ämnesutbildning inom ramenför 120 poäng. Jag Utar nog mer på UHÄ än på i det här fallet. När det sedan gäller tjänstens konstruktion framgår detklart att uppgiften syo skall vara med i tjänsten för att denna skall kunnabetraktas som statligt reglerad. Därmed harjag besvarat inlägg. 87 (): Jag vill bara till säga att jagden lyckades bevisa att UHÄ har fel på denna punkt. Jag vidhållermin uppfattning. 88 (): Jag uppfattar något kryptiskasvar som ett ja. Men det hade varit ett klarare.besked om han hade sagt: Ja,dessa tjänster skall ingå. 89 (): Jag hänvisar tiU min bevisföringden , då jag förklarade att det inte är möjUgt att kombinera syomed läroämne. Till vill jag säga att det framgår av mitt inläggatt uppgiften syo skall ingå i de tjänster som är statligt reglerade. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 2 (statligt reglerade tjänster för syo-funktionärer) Utskottets hemställan bifölls med 223 röster mot 97för reservation 1 av Per m.fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 13§ Förslag till ädellövskogslag Föredrogs jordbruksutskottets betänkande 1983/84:23 omförslag till ädellövskogslag, m. m. 1983/84:94). Anf.90 (): Moderata samlingspartiet anser liksom övriga politiska partier här ilandet att ädeUövskogen är en viktig naturresurs och ett omistligt inslag i detsvenska landskapet. PoUtisk enighet om att bevara de bästa delarna av dennalandskapstyp råder. Detfinns ytterUgare en väldigt viktig faktor när det gäller ädeUövskogen. Enabsolut klar majoritet av ägarna till dessa skogar är mycket positiv tiU attbevara denna skogstyp. Inte minst framgår detta av reaktionerna i samband medtillämpningen av skogsvårdslagen när det gäller de s. k. Detär, herr talman, viktigt att bevara detta skogsbruk såsom ett aktivt ochrationellt skogsbruk. För detta fordras efterfrågan, avsättning och inte minstlönsamhet. Samtliga intresseorganisationer och intressenter i detta skogsbrukhar här en stor uppgift att fylla så att vi åtminstone kan få lönsamhet. Såsomframhålls i propositionen har de flesta remissinstanser förordat attädeUövskogen skall bevaras genom utvidgning och tillämpning av skogsvårdslagen.Samtiiga skogliga instanser och LRF har förordat denna väg. Regeringen går dockden andra vägen och föreslår att nuvarande bokskogslag avskaffas och i ställetinarbetas i en ny lag benämnd ädellövskogslagen. Den kommer då att omfattasamtiiga ädellövskogar här i landet. Moderatasamlingspartiet anser att det inte finns behov av en speciallagstiftning pådetta område. För skogsbrukaren är det naturligt med en skogsvårdslagstiftningoch en handläggande myndighet. Nuvarande bokskogslag har visat sig stelbentoch byråkratisk. Handläggningen har legat hos två myndigheter,och . Detta förhållande överflyttas nu tillden nya lagstiftningen. Inom moderata samlingspartiet anser vi attskogsvårdsstyrelsen är den självskrivna tillsynsmyndigheten när det gäller attbevara ett aktivt ädelskogsbruk. Byråkratin kan ge en minskad motivation för enaktiv skogsskötsel. Vianser även att det kan finnas motiv för att ge myndigheterna möjlighet attingripa med restriktioner, när uppenbara naturvärden står på spel.Naturvårdslagen är det medel som vi kan använda härför. Denövervägande delen av ädellövskogsarealen kan bevaras, om den ändring avskogsvårdslagen genomförs som vi inom moderata samlingspartiet och de skogUgaremissinstanserna förordar. Vi vänder oss med skärpa mot vad som ipropositionen anförs beträffande markägarnas brist på rätt till ersättning. Detkan inte från vårt håll accepteras att markägare utan ersättning skaU hindrasatt välja en lönsammare inriktning av driften av sitt skogsbruk. Vi yrkardärför på att ett förslag till ersättningsregler framläggs av regeringen. Detär inte rimligt att en grapp företagare tvångsvis och utan ersättning skallåläggas betydande inskränkningar i sin näringsutövning för att tillgodose andraintressen. Jag yrkar bifall till den moderata reservation som är fogad till dettabetänkande. 91 (): För vår natur- och landskapsbild betyder ädeUövskogen mycket, samtidigtsom den ur rent skoglig synpunkt är en viktig naturresurs med värdefullaegenskaper. Den producerar virke som vi annars skulle få importera. Det ärangeläget att vi för framtiden bevarar våra ädellövskogar. Vid utformningen avden nya lagen har avsikten varit att man genom ett rationellt ädellövsko'gsbrukskall kunna bevara huvuddelen av våra ädellövskogar. Äventidigare har det funnits skydd för ädellövskogar, men då i form av enbokskogslag. utvidgas lagstiftningen till att gälla alla s. k. ädellövträd,detta beroende på att de små bestånd av ädellövträd som finns bör skyddas såatt arealen inte minskar. Vidslutawerkningar i ädellövskogsbestånd är det angeläget att ny ädellövskoganläggs. Finns det lämpligare marker på annan plats inom en brakningsenhet somi stället kan planteras med ädellövskog, kan undantag medges. I första hand ärdet nämligen inte avverkningarna som sådana som hotar ädeUövskogen, utan det ärövergången till annat trädslag efter avverkning som är ett hot. Frånutskottsmajoritetens sida anser vi det vara så angeläget att bevaraädeUövskogen att vi finner det motiverat med en särskild lag; det räcker intemed särskilda bestämmelser i skogsvårdslagen. Jag delar den uppfattning somframförts i propositionen och som också utskottet har givit uttryck för,nämligen att de kunskaper som behövs för att utforma föreskrifter om avverkningoch föryngring av ädellövskog i första hand finns på resp. skogsvårdsstyrelser. Sammanfattningsviskan man säga att vi i miljö- och naturvårdshänseende, Uksom från skogligsynpunkt, behöver slå vakt om våra ädellövskogar. Det vill vi göra i ensärskild ädellövskogslag, som kommer att ersätta den nuvarande lagen ombevarande av bokskog. Det här handlar varken om ökad byråkrati eller annatkrångel, utan om det angelägna i att bevara den stora tillgång som våraädellövskogar utgör. Självfalletär det viktigt med ett aktivt skogsbrak, om man skall kunna bevara den tillgångsom ädeUövskogen utgör. Ett samarbete mellan markägarna ochskogsvårdsstyrelserna är därför en angelägen uppgift. Jag vill yrkabifall till utskottets hemställan i dess helhet. 92 (): Jag delar den uppfattning som gjorde sig till tolkför då det gäller den betydelse ädeUövskogen har, och jag ansluter migtill de synpunkter som han framförde om hur viktigt det är inte minst urnaturskyddssynpunkt att vi bevarar dessa skogar. Men jag vill också understrykavikten av vad han sade om att det måste vara ett aktivt skogsbruk. När vikräver att man skall föryngra ädeUövskogen, måste vi också skapa möjligheterför detta. Dåvi moderater tog upp frågan om bokskogslagen ochbokskogsodlingen, förde vi också ett resonemang om den stelbenthet som fanns då det gällde tillämpningen av lagen. a. kundeman inte ersätta bokskog som växte på olämplig mark med annan skog och odlabokskog på ny mark. Genom förslagen i propositionen anvisas nu den möjligheten,och detta har också fastlagts i utskottsbetänkandet. Vi tycker att det är positivt,för det var just det vi ville ha. Skogsägarna ser emellertid den nya lagen, med denutvidgning som kommer att beslutas, som ganska onödig och ocksåmotsägelsefull. kom en lag som berör 5:3-skogarna, och enligtdenna lag skulle vissa bestånd av dessa s. k. skräpskogar avverkas senast inom15 år. Enligt den nya lagen skall nu delar av just dessa skogar skyddas. Det äralltså inte helt enkelt att hänga med i svängarna som skogsägare. var ett bra bokollonår, och under ett sådantblir det i praktiken så, att de pengar som är avsatta för stöd tiUbokskogsodling inte kommer att räcka till. Vi hoppas att man vid tillämpningenav den nya lagen skall skapa möjUgheter för större rörlighet mellan olika år,för det är de facto på det sättet att vissa år går det bra att föryngra, andraår är det praktiskt taget omöjligt. Och skall man göra det, skall mansjälvfallet göra det när förutsättningarna är som bäst. Därför måste man närman fördelar stödet också göra det på ett sådant sätt att det får det mestpositiva resultatet för framtiden när det gäller skogen. När nu skall utformatillämpningsföreskrifterna borde man också - vilket inte har uppmärksammats ipropositionen och tyvärr inte heller av utskottet - ta upp frågan om att gemöjligheter till stöd när det gäller grenkvistning av ekskog. Det är ett stortintresse bl. a. för industrin att just ekskogen kvistas i rätt tid, så attkvaliteten på det virke vi därigenom får bUr så hög som möjligt. När man skallutforma tillämpningsföreskrifterna hoppas vi alltså att detta kommer att tasupp i sammanhanget; annars får vi återkomma . Från moderat sida har vi menat att det vore lika enkeltatt inrymma de regler som krävs för att skydda den här skogen inom dennuvarande skogsvårdslagstiftningens ram, och vi har reserverat oss till förmånför detta. Vi kommer att följa utveckUngen, och vi hoppas alltså att det skallgå väl. I annat fall kommer vi att ta upp frågan på nytt. Vår förhoppning äratt den här lagen inte skall bli till mer ohägn än den behöver bU. Viljan är juatt skapa positiva möjligheter för skogsbruket också när det gällerädeUövskogen. Jag yrkar bifaU till den moderata reservationen. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med237 röster mot 79 för reservationen av i m. fl. Arbetsmarknadsutskottetsbetänkande /84:13 Vissa pensionsfrågor (prop. 1983/84:74) 15§ Bidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet, m. m. Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande1983/84:14 om anslag till statUg personalpolitik m. m. 1983/84:100delvis). Anf.93 TREDJE VICE TALMANNEN: Ifråga om detta betänkande hålls gemensam överläggning för samtliga punkter.Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställas beträffandesamtliga punkter i betänkandet. Bidragtill kvinnoorganisationernas centrala verksamhet, m. m. 94 iVisby (m): Vi moderater har åter reserverat oss i detta ärende, som gällerstatsbidrag till kvinnoorganisationerna. Tiden är kort och jag skall fatta migkort - fast jag skulle vilja säga väldigt mycket. Fråganom statsbidrag till de opolitiska kvinnoorganisationerna aktualiserades ibörjan av av . Åtskilliga uppvattningargjordes hos regeringen, åtskilliga skrivelser avfattades. Riksdagsmän frånolika partier uppmanades att agera. Detta resulterade 1979 i att de politiskakvinnoorganisationerna i en gemensam skrivelse hemställde hos regeringen omstatsbidrag till kvinnoorganisationerna. Jag förmodar, herr talman, att de idenna skrivelse avsåg de partipolitiskt obundna kvinnoföreningarna, den del avFolkrörelsesverige som alltid varit utan stöd från statens sida. Själva har jude poUtiska kvinnoföreningarna alltid haft det stödet att luta sig mot. Resultatetav hemställan blev en enmansutredning. Slutresultatet blev ett regeringsförslagom ett nytt statiigt stöd till kvinnoorgani-sationerna och, som det står ipropositionen, "ett stöd tiU de organisationer som i första hand arbetarpå att förbättra kvinnans ställning i samhället och aktivt arbetar förjämstäUdhet mellan kvinnor och män". Herr utredaren ansåg alltså att detfortfarande fanns åtskilligt att göra. Och det finns åtskilligt att göra! Arbetsmarknadsutskottettillstyrkte regeringens förslag om ett statsbidrag tillkvinnoorganisationernas centrala verksamhet. Detsamma gör utskottet detta år.Anslaget är nu 2,1 milj. kr. Bidraget är dock så konstruerat att mellan 60 och70 % går till de poUtiska kvinnoorganisationerna. Härigenom bUr stödet ireaUteten ett utökat partistöd. Mot detta reserverade vi moderater oss i fjoloch vi gör detsamma . Partistödet är ca 80 milj. kr., och det anservi också bör täcka de politiska kvinnoförbundens verksamhet. Initiativtagaren tillutredningen, , får detta Bidrag till kvinno-organbationernas centrala verksamhet, m. m. budgetår knappt 150 000kr. av dessa pengar. I propositionen står att läsa att statsbidraget skallbidra till en grundtrygghet i verksamheten. När jag nu åter läst propositionenställer jag mig frågan om utredaren egentiigen hade fullt klart för sig vad uppdragetgällde. Många kvinnoföreningar, bland dem , dras medstora ekonomiska svårigheter , och detta bidrag - . av över 2miljoner - räcker inte långt när det gäller att klara de löpande utgifterna förett centralt kansli med väl utbildad personal.