prot · G709147 · 1983-12-31 00:00:00 — Givetvis kan inte skolantillfredsställa alla nycker i fråga om utbildning, men den bör sträva efterkvalitet och valfrihet i sina erbjudanden om utbildning. Deövre tonåren är en kritisk period i de ungas liv. I de åren länkas man in påsin kommande levnadsbana, och i de åren knyter man ofta de sociala kontaktersom blir viktiga för en livet ut. Arbetslöshet är alltid svår attbära, men avsaknaden av en meningsfull sysselsättning bUr mer förödande för densom aldrig fått den styrka en fast förankring i arbetsmarknaden ger åtlivsföringen. Därför är det viktigt att skolan genom den s. k.ungdomsuppföljningen har ett övergripande ansvar för ungdomar upp till 18 år.Det säger sig självt att den uppföljningen lättare kan bli effektiv ju fler avdessa ungdomar som kan inrymmas i den reguljära utbildningen. Från folkpartietssida menar vi därför att det är riktigt att prioritera 16-och17-åringarna vid intagningen till gymnasieskolan. Menför att ytterUgare stärka tonåringarnas utbildningsmöjligheter vill vi ökadimensioneringen av gymnasieskolan i förhållande till budgetpropositionensförslag med 5 000 intagningsplatser på den s. k. stora ramen och 2 000 på denlilla ramen, vilket betyder en väsentlig ökning. Därmed yrkar jag bifall tillreservationerna 14 och 39. Vadlärlingsutbildningen beträffar har den ju visat sig vara en framgångsrik metodatt förmedla yrkesutbildning. Inte har fullföljt sin utbildning,och har fått fast tjänst efter utbildningens slut. Det är tydligtatt den formen av utbildning bör stimuleras, och den bör ses som ett alternativtill annan gymnasieutbildning. har också förslag till en ny formför stimulansbidrag, som går ut på att ge ett lönebidrag på av lönenförsta året, andra året och det tredje året. De timlönekostnader sombidraget gmndas på bör utgå från ett genomsnitt av existerande avtal förlärlingar. Bidraget skulle alltså successivt trappas ner i relation tilllärlingens effektiva arbetsinsats hos företagaren. Detta innebär då också attvi räknar med statsbidrag för färdigutbildning. Vad dimensioneringen avlärlingsutbildningen beträffar anser vi i folkpartet att den t. v. inte behöverbegränsas. Vi är också emot att inrättandet av lärlingsplatser försvåras genomonödiga bestämmelser och förbehåll. Jag yrkar därmed bifall tillreservationerna 3, 4, 8 och 11. Ytterligaretvå reservationer vill jag beröra. Den ena gäller formen för att finansieraborttagandet av självstudiefiden. Där har föreslagit enmodell som vi anser vara bättre än den timreduktion som infördes i höstas.Temastudier skulle kunna organiseras så att man vinner lektionstid, ochdetsamma gäller den tid som avsätts för skrivningar. Den andra reservafionen berör stödet tillsvenskundervisningen i årskurs 2 av de yrkesinriktade linjerna. Jag vill betonaatt vi från folkpartihåll är synnerligen angelägna om att slå vakt omundervisningen i svenska också för den här gruppen elever. Vi har dock detförtroendet för de lokala myndigheterna att vi tror dem om att användaförstärkningsresurserna till detta ändamål utan att pengarna behöverspecialdestineras. Härmed yrkar jag också bifall till reservationerna 20, 30, 36 och 40och i övrigt till utskottets hemställan. Anslag till gymnasiala skolor m. m. 134 (vpk): Jag skall inte bli länge här i talarstolen . Vi får tillfälleatt komma tillbaka och diskutera gymnasieskolan i samband med behandling avpropositionen om gymnasieskolan i utveckling. Då kan vi diskuteragymnasieskolan i ett litet längre perspektiv. Det kan nog bli intressant. Menjag vill i alla fall säga några ord om förslagen i budgetpropositionen. Därföreslås att intagningssystemet till gymnasieskolan skall förändras så, att16-17-åringar skall prioriteras vid intagning till gymnasieskolan. Det är välinget fel i att se till att alla de ungdomar som önskar få engymnasieutbildning skall kunna erhålla en sådan. Men sådana behov anser vi inteatt man tillmötesgår genom att låta åldern vara avgörande vid intagning tillgymnasieutbildning. Det här övergår i en väldigt aktiv handling. Man skullekunna byta ut ordet intag mot "insluk". Vianser att det mest rättvisa tillvägagångssättet i stället är att utöka antaletplatser inom gymnasieskolan. På så sätt slipper man riskera att olikaåldersgmpper spelas ut mot varandra, och man kan möjliggöra för ungdomar över17 år att skaffa sig en utbildning via den vanliga gymnasieskolan. Genom enstörre åldersspridning på de studerande i gymnasieskolan tillförs också skolankunskap och erfarenhet från livet utanför. Det tror vi skolan vinner på ilängden. Förslagetkan också ses som ytterligare ett steg i försöken, om än inte formellt så dockreellt, att införa en elvaårig obligatorisk skola. Vi vänder oss starkt motdessa försök att så att säga smygvägen förlänga skolpliktsåldern. En sak hadevarit om man hade anfört rent utbildningspolitiska skäl för en förlängning avskolpliktsåldern och vi hade haft en bred debatt om detta, men det är inteskälet, utan skälet är rent arbetsmarknadspolitiskt - arbetsmarknadspolitiskti dålig bemärkelse dessutom, för vad som sker är att man gör förlängningen avskoltiden till en ren förvaring av ungdomar som man inte förmår ge rätten tillarbete. Mot bakgmnd av vad jag härsagt vill jag yrka bifall till reservation nr 1. Vadbeträffar gymnasieskolans dimensionering vill jag i första hand yrka bifalltill reservation 15 och i andra hand till reservation 13. Jag ställer också ettsärskilt yrkande, herr talman, som är villkorat till bifall till reservation13. SåtiU detta om lärarlösa lektioner. Från vpk;s sida har vi aUtid hävdat - och därär vi väl överens åtminstone i tal med socialdemokratin - att utbildning måstevara en investering för framtiden. Det innebär inte att vi för den skull serall typ av utbildning som framtidsgagnande för samhället eller individen. Anslagtill gymnasiala skolor m. m. Detfinns skräckexempel på utbildning som ingen vill ha. Omman hyser uppfattningen att utbildning kan vara en investering, beroende på omden syftar till att lyfta fram ett samhälles positioner socialt, ekonomiskt ochkulturellt, då kommer det naturligtvis att ställas kvalitetskrav på såvälutbildningens innehåll som dess form. Självklart är i det fallet att lärarnasinsats spelar en viktig roll. En särskilt viktig roll kan läraren ha när detgäller att vägleda elever som kommer från studieovana miljöer, att vägleda demgenom den kunskapsmassa som de ställs inför i skolan. Då är det heltförkastligt ur såväl pedagogisk som metodisk synpunkt sett att ha lärarlösalektioner. Jagvill därför yrka bifall till vår reservation nr 23, som innebär att vi en gångför alla kan sätta stopp för detta pedagogiska äventyr. Enannan kvalitetsaspekt gäller statsbidraget till inbyggd utbildning inomgymnasieskolan inom området vårdyrken. Som skäl för denna indragning -detgäller drygt 9 milj. kr. - hävdar utskottsmajoriteten att det här är fråga omen befattningsutbildning, dvs. att utbildningen är inriktad på anställning hosutbildningsanordnaren, i det här fallet kommunen. Vi delar inte denuppfattningen riktigt, utan anser att man mycket väl kan komma att jobba åtnågon annan arbetsgivare än kommunen i det yrke man utbildat sig för. Bidragetär dessutom motiverat med hänsyn till de extra resurser som behövs påarbetsplatsen för att eleven skall få en meningsfull praktik. Enkonsekvens av ett slopande av dessa bidrag för vårdutbildningar blirförmodligen en minskning av tiUgången på bra praktikplatser och pä sikt dessvärre en försämring av kvaliteten i vårdutbildningen. Redan nu är tillgången påkvalitativt bra praktikplatser ett problem, och ett indragande av statsbidragenförbättrar ju inte situationen. Ett slopande av statsbidragen kommer också attslå väldigt oUka i landets kommuner. Jagmåste säga, herr talman, att man blir litet konfunderad, milt sagt, närregeringen nu föreslår ett slopande av detta statsbidrag om ungefär 9 milj. kr.till kommunerna och deras vårdyrkesutbildning. Så sent som för någon veckasedan föreslog man att över gymnasieskoleanslaget betala ut 5 milj.kr. till företag som anordnar lärlingsutbildning, ett stimulansbidrag som mansäger. Dåmåste jag fråga företrädare för utskottsmajoriteten och socialdemokratin: Hurmycket av dessa pengar som vi skall anslå till gymnasieskolan finns i reserv,så att säga? Det vore intressant att veta det före nästa allmännamofionstid. Då skulle man veta litet mer vad man har att röra sig med och varman kan plocka pengar. Jag tror kommunernabehöver dessa jjengar bättre än företagen. Jag vill yrka bifall till de av avgivna reservationerna idetta betänkande. Under förutsättning av bifall till reservation 13 yrkar jagockså bifall till mitt särskilda yrkande att till Bidrag till driftenav gymnasieskolor med anledning av motion 1983/ 84:1754 yrkande 4 samt medavslag på proposition 1983/84:100, motionema 1983/84:1243 yrkandena 21,22 och23,1983/84:1706,1983/84:1754 yrkande 3 och 1983/84:2016 yrkande 14 imotsvarande delar samt 1983/84:2097 yrkande 17 för /85 anvisarett förslagsanslag av 3 . 135 (); När nu behandlar utbildningsutskottets betänkande 19angående anslag till gymnasieskolan skall jag beröra de delar som handlar omprinciper för intagning på gymnasieskolan, lärlingsutbildning ochgymnasieskolans dimensionering samt kommunernas uppföljningsansvar. LennartBladh kommer senare att beröra övriga delar av utskottsbetänkandet. Gymnasieskolanär en ungdomsskola. Dess dimensionering och uppläggning är i första handriktad till ungdomar som fortsätter att studera direkt efter grundskolan.Möjlighetema för dessa ungdomar att få arbete är mycket begränsad på gmnd avåldem, arbetsmarknadssituationen och det ökade behovet av utbildad arbetskraft. Trotsen ökning av det totala antalet platser inom gymnasieskolan har många ungdomarsom sökt ej kommit in. I stället har antalet äldre sökande ökat, och de harerhålUt platserna. Regeringenföreslår , vilket utskottsmajoriteten tillstyrker, att ungdomar under 18 årges företräde till de grundskoleanknutna utbildningarna. Därutöver skall i månav plats även äldre sökande beredas inträde. Medden kraftiga höjning av ramarna som föreslås kommer många äldre sökande atterhålla platser. Resten kan utnyttja Komvux som en lämplig utbildningsform. Utskottsmajoritentillstyrker också att de av regeringen föreslagna urvalsgrunderna tillämpas.Utöver betyget skall grunden intresse ersätta tidigare urvalsgrunder. Reservation1 av avstyrker förslaget med hänsyn till att äldre sökande och ungdomari kommunernas uppföljningsansvar drabbas av förslaget. Medhänvisning till vad jag sagt om gymnasieskolans huvuduppgift, deökade ramarna samt att kommunernas uppföljningsansvar gäller åldern , yrkar jag avslag på reservationen. Jagtycker att bör sätta sig in i det förslag som föreligger,nämligen att man skall ge förtur för 16-17-åringar. Det framgår alltså klart avden reservation som har avgivit att man inte förstått att alla de somingår i kommunernas uppföljningsansvar i verkligheten har företräde när detgäller att komma in på gymnasieskolan. Ireservation 2 yrkar att endast betygen skall utgöra urvalsgmnd förintagning till gymnasieskolan. Detta skulle mycket hårt drabba de ungdomar somhar förutsättningar och intresse för en utbildning som leder till ett lämpligtyrke. Det innebär också en sortering av rätt till utbildning som vi inte kan acceptera.Med detta yrkar jag avslag på reservation 2. Regeringenföreslår nu att lärlingsutbildningen skall ingå som en reguljärutbildningsforni inom gymnasieskolan. Den skall vara ett komplement till dereguljära studievägar som finns i gymnasieskolan, inte ett alternativ. Denövervägande delen av grundläggande yrkesutbildning sker i gymnasieskolan.Genom den kraftiga utbyggnad som skett och sker av linjer med Anslagtill gymnasiala skolor m. m. Anslagtill gymnasiala skolor m. m. stortantal grenar och varianter samt specialkurser av varierande längd har vi istort sett en väl fungerande utbildning. Deborgerliga partierna föreslår i reservationer att lärlingsutbildningen skallvara ett alternativ till gymnasieskolans ordinarie utbud. går sålångt att de föreslår att huvuddelen av den yrkesinriktade utbildningen skallöverföras till lärlingsutbildning. De vill riva sönder vårt utbildningssystemmed en bred utbildning inom gymnasieskolan som ger en bra start för inträde iarbetslivet men också möjligheter till fortsatta studier. En utgallring skallenligt förslag ske, vilket innebär att de som väljeryrkesutbildning och därigenom blir placerade i lärlingsutbildning ute iföretagen får det betydligt svårare att senare återgå till studier om de såönskar. I motsats till fidigare år har och folkparfiet nu accepteratmoderaternas principiella syn angående lärlingsutbildningen som alternativ tillgymnasieutbildningen. Hur långt tänker ni gå? Vill ni också riva upp vårtutbildningssystem? Jag skulle här kunna hänvisa till vad sadeförra året när vi diskuterade gymnasieskolan. Han sade så här: Vi i folkpartietanser lärlingsutbildningen vara utomordentligt bra som komplement till annanutbildning. Tydligenmåste här ha skett en omsvängning från sida. Även inom centernhade man ingen annan uppfattning än den vi hade , attlärlingsutbildningen inte borde vara ett alternativ utan komplement till annanutbildning: Viär - och har också tidigare varit - positiva till lärlingsutbildning i de falldär gymnasieskolan ej kan erbjuda utbildning. måste kravet kvarståatt utbildningen skall vara av god kvalitet. Principen med statsbidrag skalläven i fortsättningen vara densamma som vid inbyggd utbUdning, varför den lönsom skall utgå till lärlingen blir en fråga för parterna att avgöra, eftersomlärlingen under utbildningen skall vara anställd av arbetsgivaren. Regeringensförslag innebär också att färdigutbildningen ej skaU ingå i den gymnasialalärlingsutbildningen. Det bör vara en fråga för parterna att avgöra hur den ifortsättningen skall se ut. Statsbidrag utgår ej längre för denna enligt detförslag som föreligger. Då bör man alltså uppmärksamma att det förslag somnu föreligger om att lärlingsutbildningen skall var tvåårig innebär att den ilängden blir jämställd med den yrkesinriktade utbildning som är förlagd tillgymnasieskolan. Iproposition 116 anmäls att departementet genom en arbetsgrupp medrepresentanter för parterna på arbetsmarknaden kommer att behandla samspeletskola-arbetsliv, där denna fråga som gäller färdigutbildningen självfalletockså kommer att upptagas. Denram som föreslås för lärlingsutbildningen innebär inte, som moderaternauttalar i sin reservation, någon minskning. Det är tvärtom en ökning iförhållande till . I nästa års ram ingår ej färdigutbildningen, somenligt tillgängliga uppgifter uppgår till av det totala antaletplatser. Till detta skall läggas att man inte alls ligger på en så hög nivå närdet gäller att utnyttja de platser som är avsatta för lärlingsutbildning som vihade hoppats, så den föreslagna ramen för lärlingsutbildningen är säkerligentilltagen för det behov som föreligger. Med hänvisning till vad jag anfört yrkar jag avslagpå reservationerna 3,4, 5,6,7,8, 10 och 11. Dimensioneringenav gymnasieskolan för kommande budgetår och planeringsramarna /86 och1986/87 behandlas i såväl proposition 100 som proposition 116. Närdet gäller principerna för dimensioneringen anser majoriteten att, Uksomtidigare år, ungdomarnas intresse skall vägas mot arbetsmarknadens behov ochkommunernas möjligheter att anordna utbildning. Att enbart ta hänsyn tillungdomarnas intresse bedömer utskottet ej vara möjligt att göra, och därför avstyrkerjag reservation nr 9. Närdet gäller dimensioneringen för kommande budgetår föreslår regeringen iproposition 116 en utökning i förhållande till budgetpropositionen med 2 000platser på stora ramen och 1 000 platser på lilla ramen. I reservationer från , och vpk föreslåsen ytterligare utökning och i reservation från en annan fördelningmellan sektorerna. Föratt få ordning i debatten om dimensioneringen tycker jag att vi alla från olikahåll som skall delta i debatten bör utgå från den ram som är föreslagen iproposition 116. Det är ju detta förslag som man har lyft över från proposition116 och som vi nu behandlar med budgetpropositionen. Det betyder attde önskemål och krav som har om en utökning med ytterligare 2 100platser tillgodoses med råge, eftersom man föreslår en utökning på den storaramen med 2 000 platser och på den lilla ramen med 1 000 platser. Bådedet av mig tidigare refererade förslaget om prioritering av 16-17-åringar, somutgår ifrån att alla som söker gymnasieutbildning skall erhålla sådan, och detökande antalet äldresökande motiverar att platsantalet på gymnasieskolanutökas. Detta innebär en dimensionering som utgör av antalet16-åringar. Det är den högsta dimensioneringen någonsin, men den är motiveradmed hänsyn till såväl det ökade intresset för utbildning och svårigheterna förungdomarna att få arbete som samhällets behov av utbildad arbetskraft.Utskottet tillstyrker de föreslagna ramarna och föreslår att regeringen fårbemyndigande att, om arbetsmarknadsskäl påkallar det, utöka desamma. Jagtror att det finns anledning att påminna om att det inte är sålänge sedan han försvarade den dåvarande regeringens polifik. Det är ju enmycket kraftig skillnad mellan dimensioneringen av gymnasieskolan och densom gällde vid den fidpunkten. Det har alltså skett en kraffig ökning, och vitycker att det är riktigt. Jag tror att man skall vara litet försiktig med attanvända alltför stora ord när man har den bakgrund som har. Utskottettillstyrker också att regeringen får bemyndigande att göra omfördelning mellanramarna enUgt förslaget. Utskottet vill dock framhålla att fördelning skallkunna ske även från andra sektorer än den ospecificerade inom den stora ramentill den lilla ramen. De här lämnade förslagen skall kunna betyda att riskenför att utlagda platser ej utnyttjas blir mindre. Det förslag som framläggsi proposition 116 om att redan nu skall Anslag till gymnasialaskolor m. m. Anslagtill gymnasiala skolor m. m. fastställaslutgiltiga ramar för /86 tillstyrks, då det underlättarplaneringen för länsskolnämnder och kommuner. Utskottet tillstyrkerdimensioneringen för nämnda budgetår och den föreslagna omläggningen avramsystemet. Utskottet tillstyrker också de av regeringen föreslagna plane-ringsramamaför /87. Deföreslagna ramarna innebär en väsentlig ökning för gymnasieskolan, och de börkunna motsvara de krav och önskemål man kan ställa på gymnasieskolan som enungdomsiitbildning. De framställda yrkandena i de i dessa delar bilagdareservationema får i detta hänseende mer betraktas som överbud och markeringarsom saknar reell grund och verklighet. Med hänvisning härtillyrkar jag avslag på reservationerna 12-19. Tillslut, herr talman, vill jag anföra några synpunkter på kommunernasuppföljningsansvar och reservationerna 39 och 40. Närdet gäller medelsberäkningen är detta ett förslagsanslag och antalet platser enberäkningsgmnd, varför förändring av anslagsbeloppet ej behöver ske. Närdet gäller utvärdering av verksamheten med ungdomsplatser med utbildningsinslaghar SÖ av regeringen redan erhållit uppdrag att följa verksamheten och inkommatill regeringen med eventuella förslag. Därföryrkar jag avslag på reservationema 39 och 40. . Herr talman! Härmed yrkar jagbifall till utskottets hemställan på samtUga punkter. 136 () repUk; sade att han tycker att det är rimligt att16-17-åringarna skall prioriteras. De som är skall tas indärefter, och bedömer att det också finns ett visst utrymme fördem. Hur menar då att det skaU vara exempelvis i vårdutbildningarnaoch jord- och skogsutbildningarna? Vi vet att det på många ställen i landet ärungefär av de intagna eleverna som är . Vi vet också attdet till dessa utbildningar - eftersom de är mycket populära - i förhållandetill antalet platser finns gott och väl behöriga förstahandssökande. MedLars resonemang kan det alltså innebära att man vid denna typ avlinjer, där det är både rimligt, lämpligt och bra att få in äldre sökande,stänger ute praktiskt taget alla dem som är . Hur tänker LarsSvensson lösa den problematiken? sade att resten av de äldre sökande som inte kommer in kan utnyttjaKomvux. Då är min fråga till : Hur stor är och införhösten den lediga kapaciteten i Komvux? Om det inte finns någon kapacitet där -och är nog medveten om att det inte gör det -hur mycket är manfrån majoritetens sida beredd att öka anslagen tiU Komvux, för att ge plats fördessa 18-åringar som stängs ute från gymnasieskolan? Vidaresade att de som ingår under kommunernas uppföljningsansvar harföreträde till gymnasieutbildning. Ja, det är under förutsättning att de harsökt. Men många av dem har avvaktat, för att gå färdigtden tvååriga individuella studiegången - som man har varit överens om - och dehade för avsikt att söka till gymnasieskolan kommande år, när de är . Jaghar frågat om detta vid besök på ett antal sådana här ungdomscentra och fåttbeskedet att 17-åringarna inte visste om att de borde söka , eftersom deinte kände tiU detta beslut det var aktuellt att söka. frågade; Tänker ni riva upp gymnasieskolans yrkesutbildning? Svaretär nej - jag har gett det svaret till åtskilliga gånger tidigare.Vi vill för vår del se lärlingsutbildningen liksom annan företagsförlagdutbildning som ett fullvärdigt alternativ till yrkesutbildning i gymnasieskolan.Eleverna skall ha rätt och möjlighet att välja mellan oUka.utbildningsalternativ. Lärlingsutbildningen skall alltså inte ersätta utan varaett altemativ till yrkesutbildning i gymnasieskolan. Anslagtill gymnasiala skolor m.m. Anf.137 () replik; Beträffande dimensioneringen av gymnasieskolan i stort kan jag anslutamig tiU vad som har sagts här av . Jag skulle också vilja ta uppdet som sades om att och jag skulle ha haft olikauppfattningar när det gällde lärlingsutbildningen. Om det finns någon skillnadoss emellan - nu var jag inte här när höll detta anförande - ärden av mer semantisk än reell natur. uppfattriing beträffandelärlingsutbildningen är att den skaU accepteras som ett alternativ, bl. a. ävenpå orter där det finns annan utbildning att erbjuda. Om den bara är ettkomplement skulle den alltså finnas på orter där det inte finns annanyrkesutbildning tillgängUg. Men vi tror att det är viktigt att den finns somett alternativ också på de orter där annan yrkesutbildning är möjlig att få. 138 ()replik: Beträffande behovet av kompletterande urvalsgrunder gav som helst bärande skäl för att dessa skulle finnas kvar. Det är tydligtatt det enda riktiga i det här sammanhanget är att följa det mode;rataförslaget och låta enbart betygen vara den urvalsgmnd som man gmndarintagningen till gymnasieskolan på. Närdet sedan gällde vårt förslag till lärlingssystem gjorde gäUandeatt vi ville ersätta den yrkesinriktade breda utbildningen med smalspeciaUsering. Men, , det är ingen riktig karakteristik av moderatlärlingsutbildning, därför att utbildningen i det moderata förslaget kommeratt> bli precis Uka bred och omfattande som den är i gymnasieskolansyrkesinriktade linjer. Jagvill erinra om att förslaget bl. a. innebär att undervisningen i allmänna ämnenskall ske inom gymnasieskolans ram en ä . En elev somhar,gått igenom lärlingsutbildning enligt det moderata förslaget, kommer alltsåatt ha precis samma fömtsättningar.att fortsätta sin utbildning på andra håll isamhället som de elever har som genomgår de yrkesinriktade linjerna. 9Riksdagens protokoll 1983/84:146-147 Anslag till gymnasiala skolor m. m. Jag förstår inte, , varför nisocialdemokrater är så fruktansvärt rädda för att låta det härlärlingssystemet fritt få konkurrera med det etablerade reguljära linjesystemeti gymnasieskolan. Låt oss tillåta denna konkurrens, så får vi sedan se om detblir på det sättet som gör gällande, nämUgen att lärlingssystemetskulle slå ut den yrkesinriktade linjeutbildningen. Gör den det beror det påatt lärlingsutbildningen är så otroligt överlägsen. Närdet sedan gällde det nuvarande lärlingssystemet gjorde gällandeatt det inte var fråga om någon minskning från regeringens sida -snarare enökning.