prot · G70930 · 1983-12-31 00:00:00 — Vi har från utskottets sida instämt idet, och vi har vid de övervägandena vägt in de resonemang som Per OlofHåkansson förde om att man skulle ha lyft upptillslåndsgivningen till länsstyrelsenivå. Vi tror att det här rör sig om enlokal verksamhet av det slaget att man bör lägga tillslåndsgivningen påpolisen, som också har erfarenheterna av den utryckningsverksamhet som polisenbedriver. Det är kunskaper som gör det motiverat att välja polisen somtillståndsmyndighet på det här området. Jag vill, herr talman, yrka bifall tillutskottsmajoritetens förslag. Vi skall nu se vilka erfarenheter vi får och omdet är nödvändigt att från samhällets sida göra ytterligare insatser för attkomma till rätta med problemet. Problemet är stort - det torde vi kunna varaeniga om i kammaren. av utryckningarna från polisens sida beror på falskalarm. Därför är det nödvändigt att man verkligen vidtar åtgärder för att minskamisshushållningen med polisens resurser. Såsom har sagts i debattenrör det sig om ett spill på ungefär 40 årsarbetskrafter i denna verksamhet. Vivet att polisens insatser behöver utnyttjas på ett bättre sätt än som sker f.n. Jag vill med detta yrka bifall tillutskottets hemställan och avslag på de två reservationer som är fogade tillutskottets belänkande. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (tillstånd för larminstallationsverksamhet) Först biträddes reservation 1 av m. fl. -som ställdes mot utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes avbifall till motion 1982/83:2402 av Per - med acklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 174 röster mot138 för reservation 1 av m. fl. Mom. 3 (lägre prioritet för vissa larm) Ulskollels hemställan bifölls med 171 röster mot 143 förreservation 2 av m. fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 1983/84:3Förenklat förfarande vid dödande av förkommen handling Utskottets hemställan bifölls. 8 § Ägarlägenheter och bostadsrätt Föredrogs lagutskottets betänkande 1983/84:4 omägarlägenheter och bostadsrätt. 26PER-OLOF (): I lagutskottets belänkande 1983/84:4behandlas dels ett motionsyrkande i parlimotionen 1982/83:362 från moderatasamlingspartiet om införande av äganderätt till lägenheter i flerbostadshus,dels en mode-ralmotion av m. fl. med begäran om att möjlighetenalt inleckna bostadsrätt skall utredas. Bägge dessa motioner avstyrks avutskottets majoritet. I reservationerna 1 och 3 har vi moderater yrkat bifalltill dessa motioner. , som går på avslagslinjen när det gäller införandeav äganderätt till lägenhet, har i reservation 2 markerat ett annat motiv försitt avstyrkande än vad socialdemokraterna har. Däremot har anslutitsig till reservation 3. Socialdemokraterna, vars intresse för de här frågornaär minst sagt begränsat, har traditionsenligt gått på avslagslinjen. Att äga sin bostad har många fördelar. Bostadsägaren harmöjlighet alt på olika sätt själv bidra till att hålla nere driftkostnadernagenom egna arbetsinsatser, omsorgsfull vård och fortlöpandeunderhåll. Känslan av att äga bostaden är nog någonting alldelesspeciellt. Utan tvivel tvingas den som äger sin bostad oftast avstå från en delkonsumtion därför att bostadsägandel innebär ett kontinuerligt sparande; ettsparande som inte bara är bra för den enskilde utan även är mycket värdefulltur samhällsekonomisk synpunkt. För oss moderater är det självklart att samhället skallunderlätta ägandet av den egna bostaden. Det är de enskilda människornasönskemål som skall vara styrande. Bostadsmarknaden skall anpassa utbudet avbostäder till bostadskonsumenternas önskemål, och detta kan endast ske inom enfri marknad. Det var också glädjande att del regeringsförklaringuttalades att bättre möjligheter för den enskilde att äga sin bostad bör prövasbl. a. genom att underlätta för hyresgäster att i bostadsrättsföreningens formeller genom direkt ägande svara för sitt boende. I betänkandet redovisas utförligt hur frågan om äganderätttill lägenhet prövats av under nu snart ettkvarts sekel, men lagutskottets majoritet kan märkligt nog inte heller nu finnanågra egentliga fördelar för de boende om äganderätt till lägenhet införs. visade i sitt betänkande att ettsystem med ägarlägenheter mycket väl kan inpassas i den fastighetsrätlsligalagstiftningen även i vårt land, och en lång rad remissinstanser var mycketpositiva till tanken. Kritikerna utgår nu liksom tidigare från oron för alltförhöga överlålelsekostnader och anser att boendeinflytandel bör grundas på boendetoch inte på ägandet. Det är enligt min mening inget som helst tvivel om attutbudet av ägarlägenheter - om ett sådant syslem infördes - skulle bli av ensådan omfattning alt dessa farhågor för överpriser är helt omotiverade. Ett småhus kan innehas med äganderätt, medbostadsrätt eller med hyresrätt. Detsamma bör kunna gälla även för en lägenhet.Därmed vidgas möjligheten att äga sin bostad till att omfatta allt fler. Meddetta yrkar jag bifall till reservation 1. Motionen om all frågan om möjlighet att få inteckning ibostadsrätt skall utredas har remissbehandlats, och många instanser är positivatill att frågan övervägs. är allmänt positivt till bostadsrätten som bostadsform och anser attinteckningsrätt skulle vara gynnsam för möjligheterna att utveckla dennaboendeform. vill kraftigt tillstyrka utredning, och ävenBankföreningen är positiv. Socialdemokraterna i lagutskottet är däremot negativa. Jagskall tillstå att det finns remissinstanser som är det också. Majoriteten i lagutskottet för egentligen ettmotsägelsefullt resonemang. Först säger man: "Som bankinspektionenframhåller i sitt remissyttrande, är del vidare tvivelaktigt om ettinteckningsförfarande skulle ge bostadsrättsha-varna så mycket gynnsammarekreditvillkor än de som finns ." Sedan yttrar man: "Dessutom kanbefaras att nya lånemöjligheter skulle kunna få vissa från bostadspolitisk synpunkt negativa effekter.Utskottet vill härvidlag peka på risken för att prisnivån påbostadsrättsmarknaden ytterligare höjs." Av det senare citatet drar jag slutsatsen att ettinteckningsförfarande skulle innebära fördelar för den som har bostadsrätt. Ochdet är ju det som åsyftas med den moderata motionen. yttrande finns ytterligare en skrivning somjag finner anmärkningsvärd: "Vidare kan man inte bortse från risken förall bostadsrättshavare skulle utnyttja lånen till privat konsumtion i ställetför till boendel." Vilken hemsk tanke! Tänk om enbostadsrättshavare skulle inleckna bostadsrätten för något konsumtionsändamålsom vederbörande då förmodligen finner angeläget! Sådant kan ju inteaccepteras- i varje fall inte av socialdemokrater. Nog borde vi kunna överlåta ål den enskilde att få avgörasin konsumtion. Dessutom är det ju i allmänhet så, att långivaren noga prövarde motiv man anför för att få ett lån. Med detta,herr talman, ber jag även att få yrka bifall till reservation 3. 27MARTIN (): I det aktuella betänkandet behandlar vifrågor om ägarlägenheter, bostadsrätter och möjlighet att inlecknabostadsrätt. Frågan om ägarlägenheter behandlar vi med anledning av en moderatpartimotion med krav på all skall uttala att ett system medäganderätisupplåtelse av lägenheter i flerfamiljshus bör införas. Frågan om införande av ett system med ägarlägenheter ivårt land, liknande de syslem som förekommer i flera länder på kontinenten, hardiskuterats vid många tillfällen. Som redan har nämnts av utskottetsordförande, uttalades regeringsförklaring, som lämnades av den dåtillträdande trepartiregeringen, att det var angeläget att öka de enskildamänniskornas inflytande på sitt boende och att bättre möjligheter för denenskilde att äga sin lägenhet borde prövas. I enlighet med detta uttalandetillsattes en utredning för alt pröva frågan om möjligheterna att införa ettsystem med ägarlägenheter. I utredningens avlämnade betänkande lade man framförslag till bl. a. ändring av jordabalken och införande av en särskild lag omägarlägenheter. Genom en uppdelningsförrätlning skulle en byggnad kunna delasin i ägarlägenheter, som då registreras som särskilda fastigheter. Utredningensförslag innefattar också bestämmelser om vad som skall anses höra tillägarlägenheterna och hur de delar av byggnaden som inte hör till de enskildaägarlägenheterna skall förvallas. Utredningens betänkande har remissbehandlats.Remissopinionen är splittrad, vilket knappast är förvånande med hänsyn till deolika synpunkter, värderingar och strävanden som finns inom detta område. Fleraav remissinstanserna tillstyrker utredningens förslag, men flera avstyrkermedan andra anser alt i stället för införande av ett system med ägarlägenheterbör möjligheterna till belåning av bostadsrätt förstärkas och förbättras. Som vi har hört i föregående inlägghar reserverat sig för bifall till motionskravel. Vi trecenlerledamöter i lagutskottet - är orepresenleral i detta utskott- anser inte att skall bifalla motionskravel om alt framläggaett förslag till ett system med ägarlägenheter. Vi biträder alltså majoritetensavslagsyrkande. Däremot har vi, som framgår av reservation 2, en annanmotivering. Vi anser all beredningsarbetet bör fullföljas.med anledning avutredningens förslag och de inkomna remissynpunkterna, så alt vi får klarhet idels behovet av, dels för- och nackdelarna med ett system med ägarlägenheter. En annan fråga som behandlas i ulskollsbelänkandet, där viinte heller uppnått enighet, gäller molionskrav om utredning av möjligheternaatt inleckna bostadsrätt för alt underlätta belåning och därmed finansieringför inköp av bostadsrätt. Motionen har remissbehandlats, och majoriteten avremissinstanserna har tillstyrkt utredningskravet. Som framgår av reservation3 av moderater och centerpartister i utskottet, anser också vi ättmotionskravel bör bifallas. Detta motsätter sig dock majoriteten i lagutskottet. Vi reservanter anser att upplålelseformen bostadsrätt ilikhet med småhusägandet har betydande fördelar ur både samhällsekonomiska ochfamiljeekonomiska synpunkter. Det finns därför skäl som talar för attbostadsrättens värde som kreditsäkerhet bör stärkas ytterligare. Dettaframhölls för resten även av flera remissinstanser när de yttrade sig överägarlägenhetsulredningens förslag. I det av oss reservanter begärda utredningsarbetetbör bl. a. behovet av möjligheter alt inleckna bostadsrätt prövas. Vi anseräven att konsekvenserna på bostadsmarknaden av ett sådant inteckningssystem börundersökas. Med detta korta inlägg ber jag att få yrkabifall till dels reservation 2, dels reservation 3. 28 LENNARTANDERSSON (s): Frågan om äganderätt till lägenheter iflerbostadshus är en fråga som har aktualiserats i många gångertidigare. Av lagutskottets betänkande framgår vid vilka olika tillfällen dennafråga har behandlats i , och del är överflödigt att här rekapitulerahela denna utomordentligt fina redovisning. Vid samtliga tillfällen harriksdagen avslagit dessa framställningar. Det enda positiva beslut som harfattal i denna fråga är att den dåvarande majoriteten beslöt all tillsätta dens. k. ägarlägenhetsutredningen, som lämnade sitt förslag 1982. Denna utredninghade till uppgift att utreda de tekniska förutsättningarna för att skapa ettsystem med äganderätt till lägenheter i flerbostadshus. Men utredningen hadeinte att avgöra om det fanns något behov eller några sociala motiv för en sådanåtgärd, utan här föreligger nu rent politiska bedömningar. betänkande har varit ute påremiss, och vi kan konstatera att visserligen har några remissinstansertillstyrkt, men ett flertal och myckel stora remissinstanser avstyrker, bl. förbund,HSB, och . När det gäller de sociala motiveringarna för alt avstyrkaförslaget om äganderätt till lägenheter ber jag att i första hand få hänvisatill bostadsutskottets yttrande. Del har framhållits där men även i andrasammanhang att ett syslem med äganderätt till lägenheter skulle varadiskriminerande eller i varje fall nedsättande för alla de människor som harmycket låga inkomster, och del skulle dessutom skapa en del andra problem avsocial karaktär på bostadsmarknaden. majoritet har inte kunnatfinna några motiv för all tillstyrka en ytterligare utredning för att skapadetta system. Vi anser att del system vi har med hyresrätt och bostadsrättmycket väl täcker den efterfrågan som finns. När del gäller den andra motionen, om möjligheter attinteckna en bostadsrällslägenhet, kan detta motionsyrkande vid första anblickenverka rätt beslickande. Men jag vill hänvisa till vad bl. a.bankinspektionen skriver i sitt remissvar. Bankinspektionen ifrågasätter omett system med möjlighet till inteckning skulle ge bostadsrättshavarna någrabättre möjligbeter än vad som finns. Man hänvisar till det systemmed panträtt som utnyttjas av många människor som vill skaffa sig enbostadsrällslägenhet och till att bankerna också har infört speciella låneformerför de människor som vill skaffa sig en bostadsrättslägenhet. Det allra viktigaste i den här debatten är, tycker jag, enprioriteringsfråga. Den prioritering som har övervägt för oss inom utskottetsmajoritet är att se till att det finns pengar, så all de människor som villköpa sig en bosladsrältslägenhet på något sätt skall kunna få låna pengar tillinsatsen och skaffa sig den boendeform de önskar. Vi har kunnat konstatera attdetta krav och detta önskemål mycket väl tillgodoses av det system som finns. Denna prioritering överväger mycket starkt för oss, framför attkanske förbättra inteckningsmöjligheterna för de grupper av människor som redanhar en bostadsrättslägenhet att skaffa sig ett större kapital att utnyttja tillolika ändamål. Jag ber att med dessa ord få yrka bifall tillutskottets hemställan. 29 (): Jag skall inte närmaregå in på de olika detaljerna i vice ordförandens uttalanden. Men jag måste sägaatt jag reagerar bestämt mot påståendet alt förslaget om införande avägarlägenheter skulle vara diskriminerande gentemot de lägre inkomsttagarna.Det är tvärtom en strävan från moderata samlingspartiet att vidga möjlighetenatt äga sin bostad till allt större grupper i samhället. Jag är utomordentligtförvånad över att socialdemokraterna ännu inte har uppläckt detta. 30LENNART (): En kort replik: Reservanterna skriver i sinreservation att det vore önskvärt med ett mycket stort utbud av ägarlägenheterpå bostadsmarknaden. Jag frågar mig: När kommer en sådan möjlighetatt finnas. om vi eventuellt skulle starta ett nytt system ? Ochvad händer för stora grupper av människor , kanske tio , innan vi har kommit fram fill ett något så när brett utbud? Detinnebär att stora grupper av människor aldrig någonsin skulle kunna skaffa sigen ägarlägenhet även om de så önskade. 31 (): Frågan om när systemet med ägarlägenheter kanvara infört ligger tydligen i första hand i händerna på socialdemokratin. Dendag de upptäcker att detta är någonting som bostadskonsumenterna vill kan visätta i gång. Då har vi också möjlighet att genomföra det så snabbt sommöjligt, till båtnad för dem som vill ha en egen bostad och äga den. 32 (): Nej, , beslutet i dennafråga beror nog inte enbart på socialdemokraternas inställning. Vi har ocksåatt ta hänsyn till de ekonomiska realiteter som vi lever under i delta land. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (ägarlägenheter) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 232 röster mot 83 förbifall till hemställan i reservation 1 av m. fl. Utskottets motivering godkändes med 184 röster mot 61 förgodkännande av den i reservation 2 av m. fl. 69 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 (möjlighet att inleckna bostadsrätt) Utskottels hemställan bifölls med 171 röster mot 143 förreservation 3 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. () anmälde alt hon avsett att rösta nej menmarkerats ha avstått från alt rösta. Mom. 3 Utskottets hemställanbifölls. 1983/84:2 Godkännande av ändringari den nordiska samarbetsöverenskommelsen () (prop.1983/84:24) 1983/84:3Åtgärder mot narkotikamissbruk Vadutskotten hemställt bifölls. Vissa krav för erhållande av svenskt medborgarskap 10 § Vissa krav för erhållande av svenskt medborgarskap Föredrogs socialförsäkringsutskottelsbetänkande /84:5 om vissa krav för erhållande av svenskt medborgarskap m.m. 33 (): I motion 1982/83:655 har ochjag tagit upp frågan om kunskaper i svenska språket som en förutsättning för erhållandeav svenskt medborgarskap. Anledningen till motionen är bl. a. ett uppmärksammatfall, där en svensk medborgare hävdade alt han inte kunde fullgöra sinvärnplikt därför alt han inte begrep svenska. Utskottet påpekar i sitt betänkande att krav på kunskaperi svenska inte uppställs i medborgarskapslagen men att i motiven till denna lagutsågs att stor betydelse bör tillmätas sökandens kunskaper i svenska språketvid naluralisalion. konstaterar utskottet att intyg om dessakunskaper numera inte krävs. De slopades 1979. Det synes märkligt alt kunskaper i svenska inte längrebehöver redovisas mot bakgrund av vad utskottet sedan säger om betydelsen avsådana kunskaper: "All ha kunskaper i svenska språket har många gångeravgörande betydelse för invandrarnas levnadsvillkor i . Bristandekunskaper i svenska påverkar bl. a. invandrarnas förhållanden påarbetsmarknaden och möjligheter att delta i utbildning. Dessutom innebär det enbegränsning i de sociala kontakterna om man inte behärskar svenska. Utskottetanser därför att del för den enskilde invandraren är utomordentligt viktigt attha kunskaper i svenska språket och att man på allt sätt bör underlätta förinvandraren alt få sådana kunskaper." Mot bakgrund av detta uttalande från utskottet skulle mankunna vänta sig att utskottet skulle förorda ett återinförande av kunskapsintyg- men alls icke! Man hänvisar i stället till att personer som invandrar vid högålder kan ha stora svårigheter alt lära sig svenska, och så avstyrker manmotionen. Jag har full förståelse för att t. ex. äldre människor kanbehöva få dispens från kravet på kunskaper i svenska. Därför har vi i vårmotion också påtalat alt om särskilda skäl föreligger dispens bör kunnameddelas. Detta har över huvud tagel inte berörts i utskottsbelänkandet. Vart tog del vackra talet om svårigheterna påarbetsmarknaden och begränsningen i de sociala kontakterna vägen? Varför är manså rädd att ställa krav som positivt kan påverka invandrarnas situation? 34ULLA (): Vart tog det vackra talet vägen? Ja, det har utmynnat i krav på ökade kunskaper i svenska och ökademöjligheter att tillägna sig kunskaper i svenska språket för de grupper somhaft problem i . Vi var på besök hos statensinvandrarverk och fick då en redogörelse för hur man planerar undervisning isvenska för invandrare, hur manförsöker få tag i de hemarbetande kvinnorna, som är en stor grupp som harproblem när det gäller att lära sig det svenska språket, och de äldre. Det är skillnad mellan all ge kunskaper och erbjudakunskaper å ena sidan och att fordra ett intyg på minimikunskaper å andrasidan. Ett sådant krav skulle skapa problem för vissa människor när det gälleralt få medborgarskapet godkänt. Kravet på intyg logs bort 1979. Men i motiveringen för dennya medborgarskapslagen sägs alt man skall ta hänsyn till kunskaper i svenskaspråket. Då är det angeläget alt de som skall ge dessa kunskaper söker upp demänniskor som behöver dem och att vi sprider förutsättningarna ute i kommunernaatt ge kunskaper i svenska språket åt våra olika invandrargrupper. Detta innebär ingen negativ inställning till önskemåletatt invandrarna skall lära sig så mycket svenska som möjligt. Det innebär enuppmaning till oss alt medverka fill alt vi ger dem chansen att lära sigsvenska, om vi sedan längre fram skall kunna ställa sådana krav. Jag tror att hela utskottet är enigt i uppfattningen attdet gäller att erbjuda kunskaper i svenska språket men att vi inte bör krävaintyg på minimikunskaper. Därför ber jag alt få yrka bifall till utskottetshemställan. Vissa krav för erhållande av svenskt medborgarskap 35 (): Jag vill fortfarande ställa frågan: Varförvill man inte ha ett krav på kunskaper? Det skulle vara en stimulans för demsom trots alla de erbjudanden som görs inte bryr sig om, som isolerarsig, som inte kan följa med i samhällsdebatten men som ändå skall vara med ochpåverka besluten, t. ex. i val. Del är olyckligt för dessa människor att maninte hjälper dem och stimulerar dem till all verkligen skaffa sig dessakunskaper. Trots alla erbjudanden som samhället ger finns det förfärligt mångamänniskor som underlåter att ta vara på dessa erbjudanden. Man skall inte ivårt samhälle vara rädd för att ställa krav på människorna. 36 (): Det är skillnad mellanatt å ena sidan ställa krav på ett intyg på kunskaper i svenska språket för skall få svenskt medborgarskap och å andra sidan ställa krav på allinvandrarna skall kunna skaffa sig kunskaper om del svenska samhället, klara desociala kontakterna och klara den utbildning som kan erbjudas påarbetsmarknaden - även den undervisning i svenska som arbetsmarknaden skallerbjuda. Del är skillnad på dessa båda saker. Vi ställer delta krav, eftersominvandrare som inte haft dessa kunskaper har isolerats. Det är vår uppgift attse till alt de inte blir isolerade. 37OLLE (): Men ni ställer ju inga krav. Det är just föratt invandrarna skall kunna medverka i samhällsarbetet när de blivit svenskamedborgare som det faktiskt krävs kunskaper. Vi har ju en ledamot här ikammaren -- som kan medverka i samhällsdebatten justdärför Vissa krav för erhållande av svenskt medborgarskap att han ärså skicklig i svenska. Jag har träffat många invandrare som stöder den härmotionen. De säger: Det är ett stöd för oss invandrare att samhället verkligenställer krav på oss. Det ärdärför vi motionerat. 38 (): Jag skulle egentligen ha kunnat sluta ,eftersom motionärerna inte yrkat bifall till sin motion och jag har svarat påden fråga som ställts. All utskottet gjort detta ställningstagande beror på altvi tycker att kravet på intyg på minimikunskaper i svenska innan man fårmedborgarskap inte är rimligt. Det finns ju grupper som får svensktmedborgarskap - barn, åldringar och fruar som följer med - och får det ganskasnabbt. De kan lära sig svenska efter del alt de blivit medborgare i . 39OLLE (): Man har tydligen i utskotlet inte observeratatt det i motionen slår att kravet på kunskaper i svenska skall varahuvudregel, men att det måste finnas dispensmöjligheter, t. ex. för dem som tarhit sina gamla föräldrar som sedan vill söka svenskt medborgarskap. Det ärklart alt sådana dispensmöjligheter måste finnas. Huvudregeln bör dock vara altskall man vara med i del svenska samhället och vara svensk medborgare, då börman kunna tala svenska. Överläggningen var härmed avslutad. 1983/84:4om avlägsnande av utlänning, 1983/84:6om vissa handikappfrågor och 1983/84:7om socialförsäkringsförmåner fill missbrukare. Socialförsäkringsulskottets betänkanden 4, 6 och 7 kommernu att behandlas i tur och ordning, och voteringarna äger rum i ett sammanhangefter avslutad debatt. Beträffande socialförsäkringsulskottets betänkande 4 omavlägsnande av utlänning har ingen talare anmält sig. Först debatteras alltså socialförsäkringsutskottetsbetänkande 6 om vissa handikappfrågor. 41 MARGÖ (vpk): I en motion har och hemställt att hos regeringen begär en utredning omersättning för förlorad arbetsinkomst till anhörigsom deltar i rehabilitering - och detta under vissa förutsättningar. Det är helt klart att den ersättningsform som mofionärernaefterlyser inte täcks av den allmänna försäkringen och inte heller av densärskilda handikappersättningen. Motionen avstyrktes i utskottet, medmotiveringen att de här frågorna behandlades i den s. k anhörigvårdskommittén. var situationen den att vpk inte hade någonrepresentant i utredningen. Det betänkande som kommittén skulle avge fannsalltså ännu inte tillgängligt då beslutet togs i utskottet. Jag tyckte altmotionärernas krav var mycket rimligt och att det var bra och borde stödjas.Det framstod inte som meningsfullt att yrka bifall till krav på en utredningnär det redan fanns en utredning, som dessutom skulle avlämna sitt belänkandesamma dag som frågan behandlades. Om jag då hade vetat vad jag vet , nu när jag tagitdel av anhörig-vårdskommilténs betänkande, hade mitt ställningstagande blivitannorlunda.