prot · G70943 · 1983-12-31 00:00:00 — Vad har LarsSvensson för grund för detta antagande? Ingen alls, enligt min uppfattning.Tvärtom är det mycket som tyder på att detta är fullt möjligt, och vi harframfört detta krav i vårt förslag. Vi har också klart anvisat hur man skallfinansiera det. Varför inte pröva det då, ? Platserna behövs förungdomarna. Stöd vårt förslag och tänk på ungdomarna! 49LARZ (); Det är helt klart, sade , att detär fråga om en försöksverksamhet. Men då måste ju frågan kvarstå, LarsSvensson. Vid tvä, kanske tre, tillfällen under föregående avvisadeLars våra propåer om just ett stimulansbidrag tilllärlingsutbildningen, med motiveringen att det var fråga om en försöksverksamhetoch att man inte kan ändra i regelsystemet när det handlar om enförsöksverksamhet. använde argumentet precis tvärtom. Sedansäger han att det är fråga om en överbudstaktik från vår sida. Var detöverbudstaktik när vi föreslog ett stimulansbidrag tilllärlingsutbildningen? Var det överbudstaktik när vi föreslog det i samband medden s. k. Norrlandspropositionen? Nej, , det här resonemanget gårinte ihop. Jag tror att nu måste erkänna att de förslagsom vi vid upprepade tillfällen har lagt fram var mycketvälmotiverade. har och regeringen anslutit sig till dem. Då ärdet bara att konstatera att det som är bra förslag, det var bra förslag äventidigare. bör bara beklaga att han inte såg till att dettagenomfördes mycket tidigare. Då kanske vi hade haft ytterligare 5 000lärlingsplatser - det hade varit välgörande för de arbetslösa ungdomarna,som så många har talat varmt och vackert för här tidigare. säger att man får pröva gymnasieskolansdimensionering i samband med budgetpropositionen. Han undrade litet försynt omvi inte har varit med så pass länge att vi vet att det skall vara på dettasätt. , vi har varit medså länge, och jag vet att även har varit det, att vi nu kännertill att vi har en annan planeringsordning för gymnasieskolan. är, om jag inte har fel, själv länsskolnämndsordförande, och han harunder hösten suttit i sin länsskolnämnd och prövat kommunernas förslag tillgymnasieskolans organisation och dimensionering inför det kommande läsåret. Somjag sade har många länsskolnämnder fått lov att gå ut till kommunerna ochsäga att ramarna tyvärr är så knappa att de måste skära bort en del avkommunernas dimensioneringsförslag. Man tar bort en klass här och en klass där.Länsskolnämnderna får säga till kommunerna att de tyvärr inte får anordna denutbildning som de vill och kan anordna. Inästa andetag säger länsskolnämnderna; Vi är mycket tacksamma om kommunerna tarvara på alla statsbidrag och ordnar uppföljningsplatser för de ungdomar detgäller - då kanske vi t. o. m. kan övertyga ungdomarna om att gymnasieutbildningär mycket bra. När ungdomarna har genomgått uppföljningsprogrammet under två århoppas vi att de har kommit underfund med att de behöver en utbildning och attde anmäler sig till gymnasieskolan igen som äldresökande. - måste vidock säga till kommunerna att det tyvärr inte finns utrymme för att ordnaplatser för dessa äldresökande. Utbildningsministernhar sagt att man på grund av den här situationen skall prioritera de 16-åringarsom söker till gymnasieskolan. Hur skall det då gå för alla dem som just nu är17,18 och , som av olika skäl har missat en plats i gymnasieskolan? Skallde för alltid vara förvägrade en avslutad utbildning? Eller tänker sig LarsSvensson att detta får bli ett problem för den kommunala vuxenutbildningen?Eller tänker sig att arbetsmarknadsutbildningen skall klara avdetta när dessa ungdomar bhr så pass gamla? vet lika väl som jag att alla de åtgärder som då kan bli aktuella ärmycket kostsammare för samhället än att erbjuda ungdomarna engymnasieutbildning nu direkt. Det är skälet till att vi nu kräver att riksdagenfattar beslut om att gymnasieskolans dimensioneringsramar skall utökas. Detfinns inget skäl till att avvakta behandlingen av budgetpropositionen, eftersomdet är nu som kommunerna behöver få dessa besked, om de skall hinna planera denhär verksamheten till den kommande höstterminen. Får jag , när jag ändå är uppe i talarstolen, säga att när detgäller vår reservation 2, som hänger samman med rekryteringsbidragen och derasfinansiering, har vi i utskottsbetänkandet anmält att den reservationen gällerunder förutsättning av bifall till reservation 38 i arbetsmarknadsutskottetsbetänkande - samma betänkande som har debatterats tidigare här . Det kanfinnas mycket goda skäl att anta att just detta betänkande blir återremitterat.För att inte ställa till med någon oreda i beslutsordningen vill jag redan nuanmäla att jag kommer att avstå från att yrka bifall tillvår reservation 2. Men självfallet står vi fast vid alla åsikter ochuppfattningar som finns i reservationen, och i sinom tid Särskildasysselsättningsåtgärder (UbU) Särskildasysselsättningsåtgärder (UbU) kommer vi säkert att kommatillbaka till den reservationen. I nuvarande läge är det dock mer praktiskt attgöra på det sätt som jag nämnt. Anf.50 (): Jag konstaterar att inte avvisar vårt förslag till nyttstatsbidragssystem när det gäller lärlingsutbildningen, dvs. det system sominnebär att företaget får av lärlingslönen täckt . Efterhand som lärlingen lär sig mer och mer minskar sedan statsbidraget. Dethandlar om att få företagen att ställa upp i större omfattning och ta emot flerlärlingar. Vi är övertygade om att ett sådant system skulle verka i dennariktning. Därför är det bra att inte stänger densocialdemokratiska regeringsdörren till det här förslaget. Från folkpartietssida kommer vi självfallet att fortsätta att bevaka den här frågan, för det ären viktig fråga. Närdet sedan gäller utbildningen av lärare säger att bestämmelsernaser ut på ett sådant sätt att man inte kan ge lärarna en så lång utbildning somdet egentligen vore bra att de fick. Det är riktigt att de lärare pådataområdet som skall gå ut och undervisa i högre specialkurser har en alldelesför kort utbildning.- De får utbildning under endast . Qmbestämmelserna är felaktiga skall man ändra dem. Det finns en byråkratisk regelsom säger att man inte kan ge utbildning . Därför bör manändra på den regeln, och det är precis det som vi för fram i vår reservation.Vi anvisar, fru talman, t. o. m. tekniken för hur det skall gå till när r.janändrar den här bestämmelsen, och vi har pekat på att man klarar det i enbilagetext. Det är litet förvånande att man från socialdemokratisk sida intehar ställt upp och talat om detta för regeringen, så att vi äntligen kan fä enannan ordning och få lärare som har en längre och bättre utbildning. Jagvill slutiigen på den punkten ställa en följdfråga till : Varförhar man inte ställt sig bakom denna markering gentemot regeringen? Det är väländå en rimlig tanke att man ändrar på bestämmelser som inte är bra? 51 (vpk): Från vpk:s sida avfärdar vi inte utbildningsinsatser inommikroelektronik och datateknik. Men vi säger att det inte räcker med den härtypen av utbildningsinsatser. Viär väl medvetna om att arbetslöshet leder fill ohälsa. Ett sätt av många attmotverka detta menar vi skulle vara att förbättra de unga välutbildade, menarbetslösa, människornas allmänna utbildning med avseende på kulturellbakgrund och idenfitet. Det borde även socialdemokraterna vara intresserade av. hänvisade i sitt svar på min fråga till AMU-kurser. Vilka kurser påAMU har den inriktning som vi efterlyser? Han hänvisar till att gymnasieskolansframtida inriktning bereds i . Skall de som är välutbildade,men trots detta arbetslösa, gå om gymnasieskolan när den nya formen träder ikraft? Underdetta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Anf.52 (): Det svar jag gav när det gällde lärlingsutbildningen varatt vi självklart är villiga att diskutera era förslag om hurlärhngsutbildningen skall se ut . Vi har ännu inte sett någotskrifthgt förslag från er. Ni har inte motionerat i samband med att vi nubehandlar frågan. Jag har sagt att vi får tillfälle att pröva era förslag närvi skall diskutera lärlingsutbildningen efter det att budgetpropositionen är.framlagd. Eftersom vi inte har sett något förslag, finns det ingenmöjlighet att ta ställning till det som läste in till protokollet. Närjag säger att vi inte tror på att vi kan få några extraplatser, beror det påatt vi fattar beslut . Det skall sedan gå vidare, och lärlingsutbildningenskall planeras och startas. Därför tror jag inte att det är möjligt att pådenna korta tid öka antalet platser. Vi är inte ovilliga när det gällerlärlingsutbildning, men vi anser att man skall vara realisfisk i sinbedömning. Dessutom får ekonomiska skäl vägas in. frågade varför vi har sagt nej till stimulansbidrag tilllärhngsutbildning och säger ja. Han menar att det finns ett motsatsförhållandemellan att ha en försöksverksamhet och ge stimulansbidrag. Detförslag som vi nu diskuterar är tillfälligt. Det gäller bara från den 1 novemberfram till . Vi kommer att diskutera hur ersättningenskall se ut och vilka regler som skall gälla inom lärlingsutbildningen. Föratt underlätta för fler ungdomar att komma ur arbetslösheten, vilket vi villmedverka till, vill vi under denna begränsade tid pröva stimulansbidraget.Vilken ersättning som sedan skall utgå får vi tillfälle att återkomma till. Närdet gäller dimensioneringen av den stora ramen säger attlänsskolnämnderna och kommunerna har stora svårigheter. Jag är självklartmedveten om detta. Men vi är överens om den ordning som gäller, nämligen attramarna bestäms i samband med budgetpropositionen. Hade vi inte lagt fram enproposition , hade inte frågan kunnat väckas. Särskildasysselsättningsåtgärder (UbU) 53 RUNERYDÉN (m): Jagnoterar positiva inställning till lärhngsutbildningen och hansvilja att diskutera den frågan när den kommer tillbaka. Jag hoppas att han dåkommer att vara lika positiv och att han ställer sig bakom det moderataförslaget. Vivill ha en fri och förutsättningslös debatt om det förslag som vi, bl. a. , har presenterat. Vi tycker också att man skall pröva ohka alternativ, ochvi menar att alla goda krafter nu måste användas för att hjälpa ungdomarna iden svåra situation som råder på arbetsmarknaden. Därför tycker vi fortfarandeatt det ar förvånande att man från socialdemokratiskt håll inte har tagit tillvara den möjlighet som finns att stödja vårt förslag, där vi visar Särskildasysselsättningsåtgärder (UbU) att man kan skaffaytterligare 5 000 ungdomsplatser. Vi har anvisat hur man skall finansieradetta. Dét blir inte någon ytterligare kostnad för statsverket, för kostnadernaminskar då under den tionde huvudtiteln, vilket jag visade i mitt anförande. Jagvill än en.gång vädja till och socialdemokraterna att de skallompröva sin inställning i det här fallet och stödja vårt förslag. Anf.54 (): Den ena villan blir värre än den andra. poängterar attstimulansbidragen till lärlingsutbildningen är av en mycket kort och tillfälligvaraktighet. vet alltså kommunerna ännu mindre vad det är de skall planeraför i fortsättningen. Närdet gäller gymnasieskolans dimensionering kom han fram till etterkännande av att han var medveten om att planeringssystemet och sättet atthantera gymnasieskolans stora ram innebar svårigheter för länsskolnämnder ochkommuner. Det gör det, milt uttryckt. Det innebär stora svårigheter. Nuvill jag påminna om att hans partikamrat ,civilministern, far land och rike runt och säger: skall vi undanröja allatänkbara byråkratiska hinder, som kan stå i vägen för praktiska lösningar. Härskulle vi alltså kunna åstadkomma en sådan praktisk lösning. Ge kommunernabesked om att gymnasieskolans ram utökas, så att de kan ordna de utbildningarde vill. Men, nej, det kan vi inte göra, säger . Vi har vårtregelsystem. Det måste vi hålla oss till. Dethar på ett ganska tydligt sätt visat att argument när det gällerbåde stimulansbidraget och gymnasieskolans dimensionering inte är hållbara. Jagbeklagar att av omständigheterna tvingas att stå och tala motbättre vetande. Anf.55 (): svarade inte på minfråga om det rimliga i att ändra på dåliga bestämmelser, så att vi får enlängre utbildning på dataområdet för lärare som skall undervisa i högrespecialkurs. Jag tror nu inte att det beror på att inte kan svarapå frågan, utan möjligen på att hans tid inte räckte till. Eftersom han nu harbegärt ordet, får han en chans till att svara på min fråga. Jag upprepar denalltså. 56 (): Jag skulle bara kort vilja svara att jag har sagtatt vi i samband med budgetpropositionen kommer att studera frågorna omlärlingsutbildningen, och då kommer vi att bestämma hur lärlingsutbildningenskall se ut . Då hoppas vi att ni skriftligen kommer att lägga framert förslag, så att vi får möjlighet att se på det: TillLarz skulle jag vilja säga att jag trodde att vi var överens om attdet stimulansbidrag som man nu anser förvärrar kommunernas planering avlärlingsutbildningen bara gäller en försöksverksamhet, som upphör den 30 Jag troddevi var överens om, , att vi skulle få tillfälle att fastställaframtidens lärlingsutbildning i samband med behandlingen avbudgetpropositionen. Hur den kommer att se ut fr. o. m. kanvarken eller jag säga. Därför måste kommunerna vänta med dedefinitiva bestämmelserna om lärlingsutbildningen till dess vi får bestämmainriktningen i samband med arbetet med budgetpropositio-. Varken LarzJohansson eller jag kan nu ge några besked om vilka regler som skall gällaefter . Vi får tillfälle att komma tillbaka till den debatten, ochdärefter kommer vi att kunna ge kommunerna de anvisningar som behövs. Detnuvarande planeringssystemet för gymnasieskolan, , beslutades ochinfördes de borgerliga hade regeringsmakten. Det är möjligt attplaneringsperioderna för gymnasieskolan skulle ha förlagts istället för till den tidpunkt då budgetpropositionen behandlas. Men har videnna regel, och ingår planeringen i det äskande man förelägger riksdagengällande de totala kostnaderna för statsverket. I annat fall skulle beslutsordningenvarit en annan, där man beslutar om planeringen för kommande budgetår på hösteni stället för . Men det skulle också bli mycket säreget. Det är dettajag har pekat på för . vet också att en viss ökning i förhållande till förra årets ramkommer att föreslås. Man ökar från till av en 16-årskull och dettakänner väl till. Närdet sedan gäller fråga, så pekade jag på att det finnsavtalsbestämmelser i fråga om rätten fill lön under fortbildningsfiden fördatautbildning. Det var detta jag pekade på, och det går inte att bara genomett klubbslag här i lösa upp de avtalsbestämmelserna. Särskildasysselsättningspolitiska åtgärder (BoU) Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslutetredovisas efter behandlingen av bostadsutskottets betänkande Kammarenövergår nu till att debattera bostadsutskottets betänkande 7 om särskildasysselsättningspolitiska åtgärder för /84 såvitt avserbostadsdepartementets verksamhetsområde. 58 (): Bostadspolitiken bhr i allt större utsträckning sysselsätt-ningspohtik.Gång efter annan.föreslår regeringen härvidlag åtgärder som är befingade avsysselsättningsskäl och inte i första hand av uttalade behov påbostadsmarknaden. Genom att det ställs bidrag och fördelaktiga lån till förfogandelockas bostadsbolagen att vidta kortsiktiga åtgärder som i sin förlängning oftaleder till ökade kostnader. I många fall medverkar också det Särskildasysselsättningspolitiska åtgärder (BoU) statiiga bostadsstödetfill att nödvändiga långsiktiga åtgärder inte vidtas. Qm bostadsmarknaden skallkunna fungera tillfredsställande måste hyresgäster och bostadsbolag få ta egetansvar för detta. Genom ett tekniskt missöde har vi moderater inte väckt någon motion idetta ärende. Vi har dock , i samma frågor, väcktmotioner där vi redogjort för våra ståndpunkter, och jag vill hänvisa tilldessa. Motbakgrund av det ekonomiska läget för både stat och kommuner anser vi att ingaanordningsbidrag, upprustningsbidrag eller lån bör utgå för allmännasamlingslokaler eller inventarier till dessa. Ett samarbete mellan bl. a.föreningar och stiftelser bör i stället eftersträvas i syfte att ökaanvändningen av redan befintliga lokaler. På så sätt kan nya investeringar ochnya kostnader undvikas. Vimoderater har tidigare framhållit att statens stöd till förbättring avboendemiljöerna bör avskaffas. De principiella motiveringar som vi anfört ägerfortfarande giltighet. Vadså gäller stödet till bostadsområden med stort antal outhyrda lägenheter har viavvisat tidigare förslag och gör det även i det här fallet, då några nyasakligt grundade skäl för fortsatta bidrag och lån inte framkommit. Jag yrkarbifall till reservation nr 1. 59 KJELLMATTSSON (c): betänkande nr 7 behandlas framställningar om ökadmedelsanvisning för allmänna samlingslokaler och för boendemiljöbidragen.Utskottets talan i den delen kommer att föras av . Får jag barasäga att vi från sida anser att tillgången till samlingslokalerär oerhört betydelsefull, och därför har vi varit mycket angelägnaom att se till att det finns möjligheter för föreningar o. d. som användersamlingslokaler att få bidrag för att kunna förbättra sina lokaler. Närdet gäller boendemiljöbidragen har vi anslutit oss till att det skall sättas inåtgärder för att förbättra miljön i områden som har ett stort antal tommalägenheter. Det är bara att konstatera att med ohämmadtillväxt, då man koncentrerade byggandet till storstadsområdena i landet, harman både från kommunalt håll och från statens sida gjort avsevärdafelinvesteringar. Det måste vara ett intresse att försöka få till stånd ettförbättrat utnyttjande av de investeringar som är gjorda. Vi har därför ocksåväckt en motion i anslutning till propositionen, i vilken vi föreslår att manskall öka arsenalen av åtgärder som kan vidtas för att minska antalet tommalägenheter. Det är ju en mycket dålig affär att ha ett bostadshus stående utananvändning. Det finns orter med ett ganska stort antal tomma lägenheter, därdet ändå förekommer en viss bostadsefterfrågan. Vi har resonerat somså, att man borde försöka att i stället intressera dem som är i behov av nybostad att gå in med ett större personligt engagemang och överta en fastighetsom står mer eller mindre obebodd. Varför kan man då intevidta de åtgärder som vi föreslår - nämligen att ta bort en del av denbelåning som eventuellt belastar fastigheten - när det gäller dennuvarande ägaren? Vi konstaterar bara att de hyresförhandlingar som förs utgörett hinder, eftersom det ofta ställs krav på att det skall vara generelltsänkta hyror, även i de fastigheter där man har en etablerad högre hyresnivå.Vi tror att om man skall komma en bit på väg på detta område måste man se tillatt det blir en annan ägare av fastigheten. Vi har pekat på att en av demetoder som staten skulle kunna tillämpa är att en bostadsrättsförening bildasoch övertar fastigheten, naturligtvis till ett sådant pris att det framstårsåsom ekonomiskt vettigt och att utrymme ges för den upprustning som man ävenmåste räkna med som nödvändig. Ettsådant här förfarande komriier i och för sig att ytterligare påverka budgeten iden riktningen, att budgetunderskottet ökar. Men vi tycker att det kan vara enriktig affär, därför att det är stora pengar som staten i olika hänseenden harlagt ut på det här området. Hyresförlustlån har beviljats fram till budgetåret1982/83 med 1 646 milj. kr., och kassamässigt har man avskrivit 624 miljoner. Detär bara den stathga delen; till detta skall alltså läggas den kommunala delen,och den är ungefär hka stor. Dessutomhar kommunerna kostnader som oftast härrör jiist från de fastighetersom inte har hyresgäster i tillräckligt stor utsträckning. En uppgift för 1982pekar på att kommunerna totalt tillför sina allmännyttiga bostadsföretag bidragi storleksordningen 270 milj. kr. Av detta är då merparten, drygt 200 milj.kr., hyresförluster. Eftersomdet alltså rör sig om så stora kostnader för både staten och kommunerna tyckervi att det vore värdefullt att man, utan ideologiska skygglappar, vidtog allatänkbara åtgärder för att få ett bättre utnyttjande till stånd. Detär detta som ligger bakom vår motion, som vi följt upp i reservation 4 tillbostadsutskottets betänkande nr 7. Jag ber att få yrka bifall till dennareservation och övrigt bifall till utskottets hemställan. Särskildasysselsättningspolitiska åtgärder (BoU) 60 (): Vi har från i motion 1983/84:34 yrkat avslag på propositionnr 26. Jag vill ta upp några av förslagen i propositionen. Redanvid tidigare riksdagsbehandling har vi från avvisat tanken på envidgning av ramen för de särskilda lokallånen. Det borde räcka med att säga,att det är principiellt fel att använda bostadslån till något annat änfinansiering av bostäder. Jag kan tillägga att de särskilda lokallånen innebären snedvridning av konkurrensförhållandena mellan subventionerade och ickesubventionerade lokaler, beroende på om lokalerna ligger i ett område medlediga lägenheter eller inte. Dettaförsök att klara av problemen med de outhyrda lägenheterna är alltså inget att vidareutveckla.Samma gäller det stöd man vill ge till kommuner som har bostadsområden med storandel outhyrda lägenheter. Vi anser att det är fel i en pressad ekonomisksituation att på detta sätt anvisa pengar från staten. Vi har i stället söktandra lösningar, men därvidlag finns ingen förståelse från socialdemokraterna.Att genom omvandling till bo- Särskildasyssel sättningspolitiska åtgärder (BoU) stadsrätter utförsälja endel av allmännyttans fastigheter har avvisats. Ute i kommunerna är motståndetkompakt från de socialdemokratiska beslutsfattarna, och här i får viupprepade bevis för att man sitter kvar i sitt gamla tänkande. Fråganom boendemiljöbidrag som inte skall kopplas till behovet att rätta, till endålig social miljö har redan tidigare behandlats här i . Den gångengick vi emot utvidgningen. Vi vidhåller den ståndpunkten. Tillsist: Stödet till de allmänna samhngslokalerna är angeläget. Vi stödde detförslag som låg i budgetpropositionen. Att nu gå in med ytterligare medel ärinte möjligt, om vi vill ta ansvar för vår ekonomi. Jagyrkar härmed bifall fill reservation nr 1 i det betänkande vi som behandlar. 61 (vpk); Regeringens förslag i proposition nr 26, bil. 3, är när det gälleråtgärder för att öka sysselsättningen alltför begränsade för att få någrastörre effekter då det gäller ökning av antalet arbetstillfällen inom bostadssektorn.Det behövs, som påpekas i vpk-motioner till propositionerna 26 och 40, heltandra och mera omfattande åtgärder, som vi återkommer till vidbehandlingen av bostadsutskottets betänkande nr 11. Jagskall i detta sammanhang begränsa mig till att tala om förslagen tillförbättring av boendemiljön och boendemiljöbidragen. Vpk föreslår i motion nr154 att ramen för beslut om boendemiljöbidrag vidgas, så att de ansökningar ombidrag som finns hos länsbostadsnämnderna har möjlighet att beviljas, omförutsättningar i övrigt förehgger. Detfinns som bekant stora brister när det gäller bostadsmiljön. Bostadsmiljönsinnehåll och utformning är av mycket stor betydelse för barn, tonåringar,hemmavarande föräldrar, pensionärer och andra som fillbringar en stor del avsina dagar i bostadsområdet. De är starkt beroende av själva lägenhetensnärmaste omgivning - liksom de som arbetar på annat håll. Gemensamt för demalla är att de skall ha rätt att kräva en användbar, upplevelserik,kontaktfrämjande, trivsam och vacker fysisk omgivning, en omgivning som de kanpåverka och anpassa till sina behov. Attde boende själva aktivt kan ta del i och påverka planeringen och genomförandetav förbättringar av boendemiljön är mycket viktigt. Ett sådant reelltboendeinflytande, tillämpat så, att berörda hyresgäster i ett hus eller ettområde skall vara med i planering och utformning av olika åtgärder, hksom i dentekniska och ekonomiska förvaltningen, är ju också vad som f. n. gäller ibostadsområden där s. k. boendeinflytandeavtal träffats mellan hyresgäster ochfastighetsägare. Bestämmelsernaom att låta samverkan mellan fastighetsägare och hyresgäster i form avgemensamt diskuterade planer och förslag till boendemiljöförbättringar utgöraett villkor för att erhålla bidrag har varit positiva som ett konkret uttryckför ökad boendedemokrati.