prot · G70923 · 1983-12-31 00:00:00 — Vadjag interpellerat om och vad som är aktuellt i det här fallet är vad man skallkunna göra med de problem som uppslår i fråga om bilavdrag vid inkomsttaxering.Som vi vet har både pressen tagit upp och enskilda talat om vilka problem somuppstått. Därför vädjade jag till finansministern, att man skulle försöka göranågonfing för att rätta till detta . Jag hade, efter ett uttalande som gjordes i massmedianågon gång , förväntat mig all det redan när samlades den 4oktober skulle föreligga ett förslag, så att man i första instans skulle kunnarätta till problemen, innan taxeringsnämnderna avslutat sitt arbete. Jag menaralt det hade varit väsentligt myckel lättare då. Del har inte skett, och dettycker jag är beklagligt. får man räkna med att del är många som kommer altöverklaga besluten, och del måste medföra en oerhörd påfrestning fördomstolarna. Som jag sade i mitt förra anförande finns det fall där entaxeringsnämnd handlade på ett sätt och en annan nämnd på ett annat sätt, ochdet har t. o. m. gått så långt all del i en och samma taxeringsnämnd tillämpatsolika regler . Jag var kritisk mot sätt alt agera. Jagriktade inte kritik mot finansministern, utan jag ville fästa finansministernsuppmärksamhet på de problem som kan uppslå och som uppstått då reglernafått en helt annan fillämpning än vad egentligen avsåg. Såvitt jagvet rådde del inga delade meningar om vad lagen skulle komma all innebära ipraktiken. 5 protokoll 1983/84:22-26 Om skatteavdragen för bilresor till och från arbetet Jag anserall det i allra högsta grad finns anledning att ha uppmärksamheten riktad pådelta, så all inte beskattningsrätten går över från fill ettämbetsverk. Även om finansministern här sade alt han förmodligen intekommer att vidta några åtgärder, vill jag fortfarande vädja tillfinansministern all undersöka om det inte finns några praktiska möjligheterall förenkla för dem som känner sig nödsakade all överklaga. En sådanförenkling är angelägen för all belastningen inte skall bli alltför stor,framför allt för domstolarna men också för den enskilde. 8ROLF (): Finansministern redogjorde för hela delförslag till ändringar av reseavdragen som antog 1981 och varsfillämpning slagit igenom i laxeringarna. Jag vill barasäga all myndigheterna ofta mycket hårt tillämpar del fill 2 timmarskärpta kravet på den tidsvinst som skall föreligga innan deklaranten får göraavdrag. Myndigheterna drar alltså en myckel skarp gräns i delta sammanhang.Tidsvinsten beräknas på grundval av tidtabell, och vi vet att de resande ibägge ändarna gör lidsförluster som myndigheterna inte lar hänsyn till. Enlidtabellsändring på en eller kan slumpmässigt komma all ändrautfallet. Jag tycker all del finns anledning att se närmare även på den frågan. I detta sammanhang vill jag även peka på attsmåbarnsföräldrar som får barntillsyn på daghem eller på andra ställen rimligenborde ha rätt all räkna in fidsvinster som de gör i samband med all de lämnarin och hämtar sina barn där. Del finns alltså en hel del all diskutera även när delgäller den här punkten. Del är dock den tredje punkten som vi diskuterar,nämligen den som gäller rätten till avdrag för resor mellan arbete och bostadnär man använder bilen i tjänsten. Finansministern har valt all sådan rättskall föreligga när sådana resor görs minst och omfattar totaltminst . Del är daganlalel som jag vänder mig mot. Jag tycker attdel finns anledning alt ha en begränsning av avdragsrätlen i vad gällerkörsträckan. Vi skall naturligtvis inte tillåta avdrag för den som använderbilen enbart för kortare resor-t. ex. för all hämta kaffebröd, somfinansministern nämnde, eller för liknande ärenden - ulan del skall vara frågaom rejäla tjänsteresor. Men i sådana fall är del rimligt att den resande fårgöra avdrag för färden från bostaden fill arbetsplatsen och tillbaka. Del är juhelt klart alt man inte har möjlighet all ulföra tjänsteresan, om man inteförst förflyttar bilen från hemmet fill arbetsplatsen. Det är konstigt ochmyckel orättvist att sälla en gräns vid . Del är ganska myckel. Den somanvänder bilen t. ex. får då inte alls göra något avdrag. Däremot är finansministern generös i andra änden. Hansäger alt den som har använt bilen i tjänsten kan få göra avdrag somom han hade använt bilen i tjänsten alla arbetsdagar . Jag förslåralt avsikten är all del inte skall behöva göras två beräkningar av kostnaderna.Del är möjligt all finansministern har funnit att det jämnar ut sig förstatskassan. går del naturligtvis inte all genomföra några ändringari år, men för framtida deklarationer borde man se över bestämmelserna och fåtill stånd en enhetlig behandling av de resor det gäller. Jag delarnaturligtvis finansministerns uppfattning att del är för extrakostnaderna somman skall ha rätt till avdrag, inte för någonfing annat. Bilen är för de flestaändå huvudsakligen till för det privata bruket. Slutligen, herr talman, säger finansministern att han dessvärre inte kan förverkliga min praktiska lösning alt låtataxeringsmyndigheterna genomföra en förnyad granskning av deklarafionerna ochrätta till dem. Del kräver naturligtvis - jag är medveten om del - att vi här iriksdagen snabbi antar en tillfällig lag. för finansministern in tanken påen retroaktiv lagstiftning. Del är vi moderater egenfligen motståndare till,men i del här fallet är en retroaktiv lagsfiftning till förmån för alla dem somnu fått en felaktig behandling och som i annat fall måste gå vidare ochbelasta skatlebyråkrafin i nästa led. Det var alltså mot bakgrund av dellovvärda syftet som jag framförde tanken på alt vi snabbi skulle anta en extralag, som bara skulle gälla . Om skatteavdragen för bilresor till och från arbetet Jag kanske skall säga några ord fill omtankarna på all nu gå in och ändra taxering. Det är alltså fråga ommed vilken konsekvens som lagstiftningsarbetet skall bedrivas och om hur deskattskyldiga skall anpassa sig till förändringarna. Del är ett problem, tyckerjag, när ledamoten av skatteutskottet ena året uppenbart anseratt något krav skall ställas på regelmässig användning av bil i tjänsten förall avdrag skall tillålas, och efteråt slår här och säger all delinte behövs någon regelmässighel alls. För man har haft med sig bilentill jobbet för alt den har behövts där - även om man inte ens har använt den -skall man tydligen få göra avdrag. Skulle man så snabbi ändra synen på detta, tror jag att viskulle skapa ännu större svårigheter på taxeringsområdel än vad vi faktiskthar. Det enda jag nu kan se all och regeringen kan göra för att ändrapå förhållandena taxering, är att låta den lagstiftning som vi nuföreslår gälla retroaktivt. Men det betyder all en rad skattskyldiga som överhuvud taget inte har yrkat avdrag skulle kunna få göra avdrag. För det som nuföreslås blir en ny lag som icke gällde under laxeringen och vid deklarationen.På nytt skulle orättvisor skapas, på del sättet att de som råkade göra avdragtrots den nya regeln, men som hade användning av bil i tjänsten ett mindreantal dagar, skulle få rätt, medan de som inte yrkade något avdrag skulleställas utanför. Jag vill bara peka på en av de svårigheter som uppslår när manförsöker rätta till något som man ångrar och tycker borde vara annorlunda. Vi har faktiskt en processordning som är uppbyggd på allvåra taxerande och dömande myndigheter skall följa den lag som gäller under denperiod då rättshandlingen har begåtts. Jag vill varna för att vi, därför altmissnöje uppstår med ett beslut som har tagils av , skallförsöka ändra på förhållandena. Ändringarna kan ändå aldrig slå på ett rimligtsätt Om beskattningen av ideella organisationer för deskattskyldiga, som uppenbarligen måste ha utgått från den gällandelagstiftningen när de har agerat. Sedan uppstår ändå problemen för domstolarna när de skalltolka innebörden av en retroaktiv lagstiftning. Jag skulle gärna sett alt vihade kunnat göra detta. Del är inte det all jag inte inser de praktiska problemsom kommer alt uppstå och naturligtvis också det missnöje som finns bland demsom vill ha avdragen. Men jag tror också alt vi måste se praktiskt påinnebörden av de beslut vi fattar och vilka nya problem vi skapar genomretroaktiv lagstiftning. 10 (): Finansministern kritiserade mig därför altjag inte reagerade mot ordet "regelmässigt" den gången vi behandladefrågan i . Det är klart alt man kan föra fram den kritiken. Men denunderlåtenheten delar jag med utskottets övriga ledamöter. Vi litade på att detbara var en praktisk åtgärd all skriva in ordet "regelmässig" ilagtexten, och att del innebar samma sak som tidigare hade tillämpats sompraxis. Del var den utgångspunkten vi hade. Del är klart all vi hade kunnat gåvidare och kräva en definition av ordet "regelmässigt" och ävenskriva in den i utskottets belänkande. Vi litade då, liksom , på att det ipropositionerna redogörs för ord och ställningstaganden som innebär nämnvärdaförändringar. I praktiken visade del sig nu att det var fråga om en helt annantillämpning, och del var då som reakfionen kom. Alla reagerade, ävenfinansministern. Inte minst finansministerns sista ord i det senaste anförandelvittnade härom. Han sade, all hade del varit enkelt praktiskt sett, skulle hanha medverkat. Jag tror därför alt vi är ganska överens om att förändringen avinnebörden av ordet "regelmässigt" kom som en överraskning. Jag är medveten om alt del är svårt alt åstadkomma en ändringså här sent. oroas jag över belastningen på domstolarna, om dessaärenden förs vidare. Del var därför som jag vädjade om all finansministernskulle se över problemet. All jag sedan var krifisk mot berodde påatt vi, enUgt min mening, måste se till all beslutanderätten inte flyttashärifrån. Att se till all vi får en sådan lagtext och motivering till beslutenatt vad som skett inte kan hända är, som jag ser del, engemensam uppgift för både regering och riksdag. Överläggningen var härmed avslutad. 4§ Svar på interpellation 1983/84:33 om beskattningen av ideella organisationer har frågat mig om jag är bereddatt medverka fill att oklarheterna i beskaltningsfrågan för de ideellaföreningarnas pappersinsamlingar försvinner. Hon har vidare frågat om jag ärberedd att föreslåalt de ideella föreningarna befrias från skattskyldighet för insamlingar avolika sorters använt material och - mot bakgrund av bl. a. av altsliflelseutredningen inte skall fortsätta sitt arbete - om jag avser att påannat sätt än genom den utredningen skaffa underlag för en gemensam bedömningav de ideella organisafionernas beskattning. Nya regler för beskattning avideella föreningar tillämpas fr. o. m. Enligt vad jag harinhämtat fungerar de nya reglerna - som för flertalet föreningar innebär fullskattefrihet - på det hela tagel tillfredsställande. För föreningar som driverrörelse har emellertid i vissa fall svårigheter uppkommit vid bedömningen omföreningen skall beskallas för sina inkomster. F. n. gäller all en ideellförening inte beskattas för rörelseinkomsler, som enligt allmänna regler skullevara skattepliktiga, om verksamheten har en naturlig anknytning tillföreningens ideella ändamål eller om den av hävd utnyttjas som finansieringskällaför ideellt arbete. Verksamheter som inte har en naturlig anknytning eller utövasav hävd beskattas på vanligt sätt, även om hela överskottet används iföreningens ideella arbete. Exempel på rörelse med naturlig anknytning är alt enidrottsförening har en mindre servering i anslutning till klubblokalerna ellerall föreningen säljer utrustning huvudsakligen till dem som använder dessidrottsanläggning. Med "av hävd-verksamhet" avses främst bingo ochandra lotterier, försäljnings-och insamlingskampanjer samt fester. Pappersinsamlingar - oftast i form av kampanjer - har idecennier varit en vanhg inkomstkälla för främst idrottsföreningar.Förutsättningarna för en sådan verksamhet har i visst avseende ändrats undersenare år med anledning av riksdagsbeslut om pappersinsamling.Beslutet innebär bl. a. alt insamling av tidningspapper från hushållenregelbundet skall ordnas i alla landels kommuner inom ramen för det kommunalarenhållningsmonopolet. Bakgrunden till beslutet är den svenskapappersindustrins behov av en jämn och säker tillförsel av råvara i form avrelurpapper. Vid riksdagsbehandlingen av denna fråga underströkjordbruksutskottet vikten av att ideella organi-. salioner gavs möjlighet allockså i fortsättningen bedriva pappersinsamling genom att anlitas av kommunenför själva insamlingsarbetet. Enligt vad jag har inhämtat sköts insamlingen imånga kommuner av idrottsföreningar. Den delvis ändrade karaktären av pappersinsamlingarna harsåvitt gäller idrottsföreningarna föranlett osäkerhet om hur verksamheten skallbedömas i skallehänseende. Enligt vad jag erfarit avser ett par representafivaföreningar alt ansöka om förhandsbesked i saken hos . Mitt svarpå första fråga är därför all min medverkan inte behövs på dennapunkt. Vad gäller två andra frågor vill jag erinraom att det alltsedan den nya lagstiftningens tillkomst varit avsikten all dessresultat skall utvärderas efter del all man kunnat få grepp om hur praxisutvecklat sig. Denna utvärdering skall naturligtvis ske trots altsliflelseutredningen upphört. Vid utvärderingen bör självfallet hänsyn lastill utgången av förhandsbeskeden angående pappersinsamling. Med hänsyn fillden betydelse som pappersinsamlingarna har från återvinningssynpunkt och föridrottsrörelsen Om beskattningen av ideella organisationer Nr 23 är det enHgt min mening angelägel alt denna fråga kan lösas så snabbisom Måndaeenden möjligt.Jag har inte nu någon möjlighet att uttala mig om i vad mån 14november 1983 översynen bör leda fill ändringar i beskattningsreglerna. Ombeskattningen av ideella organisationer 12 (): I ställe ber jag alt få lacka finansministern försvaret. Jag tycker all del är ett i huvudsak tillfredsställande svar på någravikfiga frågor. De rör två skilda principer, kan man säga, dels hur man skalltrygga pappersinsamlingen, dels hur man skallevägen kan och bör stödja ideelltarbete. Pappersinsamlingenär ett viktigt inslag i försörjningen av råvara för våra pappersbruk. I dagsamlas del in ungefär 220 000 lon papper, och inte mindre än ca 70 000 lonberäknas bH omhänderhafl av föreningar. Föreningarna gör alltså här en mycketstor och värdefull insats. Om den skulle falla bort är del inte bara en viktiginkomstkälla för föreningarna som faller bort; det är också nationalekonomisktintressant all pappersinsamhngen fortsätter - en betydande ökning av importenskulle sannolikt annars bli nödvändig för att få motsvarande råvara. Del ärnaturligtvis också ett miljöintresse all papperet tillvaratas. Närfrågan nu har aktualiserats äventyras den här insatsen från föreningarnassida. Det råder alltså oklarhet om huruvida skattefrihet råder eller ej. Blirdet en beskattad inkomst överväger ett antal föreningar att lägga nedpappersinsamlingen, och det är inte bara idrottsföreningar, som det verkar avinterpellationssvaret, ulan också bl. a. scoutrörelsen som använder delta sominkomstkälla. blir man olika behandlad i beskattningshänseende, och del är naturhgtvisytterst viktigt att vi här får en rättslig prövning, så att man får fram enenhetlig praxis. Man kan ju fråga sig vad som i det här avseendet menas med enverksamhet som man "av hävd" bedriver för att få inkomst. Iinterpellationssvaret nämns en del exempel, men uppenbarligen är delåtminstone inte ännu hävdvunnet all skaffa sig inkomster med hjälp avpappersinsamling. Man kan ju fråga hur länge föreningarna skall behöva hålla påoch samla returpapper för att det skall vara en hävdvunnen typ av inkomst. Jagtycker också all del finns ett visst motsatsförhållande mellan de regler somriksskatteverket nu tillämpar och vad jordbruksutskottet underströk närlagstiftningen en gång antogs. I anvisningar sägs del, att omman har träffat en överenskommelse med kommunen, alltså ingått ett kontrakt,så har verksamheten en sådan regelmässig karaktär eller är så kommersiell altinkomsterna bör bli beskattningsbara. uttalade, somstatsrådet har läst upp, all föreningar och ideella organisationer också ifortsättningen skulle ges möjlighet att bedriva pappersinsamling genom altanlitas av kommunen. Det är klart alt varken kommunen eller pappersbruken somtar emot papperet vill alt delta skall vara någon tillfällig verksamhet utanvill att den skall ha regelmässig karaktär. Detta måste ut, och såvittjag förstår måste slutsatsen bli att den här verksamheten icke börbeskattas. Nuär det ändå en uppenbar risk alt gällande anvisningar och lagstiftning lederfram fill det motsatta utslaget i rätlen. Vi kan kanske inte komma längre änså, innan frågan har prövats. Jag skall därför inte pressa statsrådet påytterligare uttalanden, men jag utgår från all man i departementet följerverksamheten, så att man återkommer i frågan, om skattemyndigheternas prövningskulle få icke acceptabla effekter. Denandra delen handlar om hur man skattevägen skall stödja ideellt arbete överhuvud taget. Jag skall inte la upp alla de aspekter som kan finnas på denfrågan, men åtminstone i de sammanhang där man så alt säga kan slå två flugor ien smäll borde man ju ta tillfället i akt. Dels kan man ofta få enarbetsuppgift utförd via ideella föreningar som annars inte skulle ulföras, idet här fallet insamlingar av relurmaterial av ohka slag, dels kan man ge ettvärdefullt stöd till ideell verksamhet. När båda dessa förutsättningar föreligger,tycker jag alt skattebefrielse borde vara ensjälvklarhel. Åtminstonedenna principiella syn på hur ideell verksamhet kan stimuleras skattevägenkanske finansministern ändå skulle kunna ställa sig bakom? Ombeskattningen av ideella organisationer Överläggningen var härmedavslutad. 5 §Föredrogs och hänvisades Proposition 1983/84:63 tillskatleutskotlel 6 §Föredrogs och hänvisades Mofionerna 1983/84:58 fillulbildningsutskollel /84:59 fill jordbruksutskoftet /84:60 tillskalteutskollel /84:61 fill finansutskottet /84:62 tillarbetsmarknadsutskottet /84:63 fill skatteutskottet 7 § Föredrogs men bordlades åter betänkanden1983/84:1, 2 och 4 betänkanden /84:1 och 2 8 § Anmäldes och bordlades Propositionerna 1983/84:58 Ändringar ilaxeringsförfarandel m. m. 1983/84:64 Vissa ändringar i företagsbeskattningen 1983/84:67 Ändradebeskattningsregler för realisationsvinster på bostadsrätter 1983/84:75Konkurrensneutral redovisning av mervärdeskatt, m. m. 9 § Anmäldesoch bordlades 1983/84:65av m. fl. Ettnafionelll mikroeleklronikprogram (prop. 1983/84:8) 1983/84:66 av m. fl. 1983/84:67 av BrittaHammarbacken m. fl. 1983/84:68 av 1983/84:69 av /84:70 av m. fl. Åtgärder för elever med handikapp idet allmänna skolväsendet m. m. 1983/84:27) 1983/84:71 av Per 1983/84:72 av . Förslag fill lag om nedsättning avsocialavgifter och allmän löneavgift i , m. m. (prop.1983/84:38) 10 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1983/84:48av Per (vpk) till jordbruksministern om produktionen inom landet avammoniak och salpetersyra: De frågor som tas upp i dennainterpellation har flera aspekter. Att uppehålla produktion av ammoniak ochsalpetersyra inom landet är viktigt ur både beredskaps- och industripolitisksynpunkt. är ju ett land somär alliansfritt i fred för all kunna bli neutralt vid ett krig i dessomgivning. Men ett krig i omvärld kan leda till en avspärrning avutrikeshandeln av samma slag som uppstod under . Entänkbar sådan avspärrning får givetvis betydande konsekvenser, som kan avsevärtlindras om beredskapen planeras redan i fredstid. Vad det i detta sammanhanghandlar om är livsmedelsberedskap vid en avspärrning. Livsmedelsförsörjningenbygger i allt väsentligt på vad det svenska jordbruket kan producera. Ifredstid använder jordbruket stora mängder importerade insatsvaror. En förjordbruksproduktionen viktig insalsvara är handelsgödsel. Vid en avspärrningavser man all avsevärt minska användningen av handelsgödsel och ställa om detsvenska jordbruket till att kunna uppehålla mjölkproduktionen med ettväsentligt utökat antal kor, som då inte får tillgång till dagens kraftfoderoch därför kommer att mjölka mindre. Att utöka stammen av mjölkkor tar ca treår, och del är också den omslällningslid som man räknar med i planeringen. Från miljösynpunkt är användning av handelsgödsel inteönskvärd. En olämplig användning av naturlig gödsel från boskapshållning kanockså ge miljöslöringar. Dagens jordbruk och jordbruksavtalet baserasemellertid på användning av handelsgödsel. En minskning avhandelsgödselanvändningen och ökad användning av naturlig gödsel ochväxtföljder som ger kvävetillförsel måste eftersträvas också i fredstid. Dennivå i fråga om användning av handelsgödsel som man räknar med i ettberedskapsläge är väsentligt mindre än i fredstid, varför en sådan nedtrappningredan nu skulle minska övergångssvårigheterna vid en avspärrning. Behovet av kvävegödselmedel vid en avspärrning harberäknats till räknat som kväve. Dagens produktion i utgörknappt räknat som kväve. Del betyder att knappt hälften av behovetvid en avspärrning produceras inom landet. Otillräcklig produktion inom landetleder till ökad beredskapslagring med ökade kostnader. Nuvarande produktion ochlagring anses kunna tillgodose beredskapskravet under det första avspärrningsåretmen inte . Rådande situation i fråga om försörjningen medkvävegödselmedel lever sålunda inte upp till vad en treårig beredskap kräver.Skulle produktionen i läggas ned, vilket hotar, försvåras givetvisberedskapsläget på ett besvärande sätt. En nedläggning av produktionen i Köpingfår givetvis också följder för sysselsättningen och skulle radera ut dentekniska kompetens som finns att inom landet fillverka kvävegödselmedel. Detanser jag vara olyckligt och förordar därför att tillverkningen i skallbehållas av de skäl som jag här redan anfört. Fabriken i baserade ursprungligen sin produktion påkol som råvara. är del eldningsolja som är råvara. Får tillgångtill naturgas, vilket jag förordar, skulle naturgas kunna bli en råvara förfabriken i . I princip är ju alla vätehaltiga ämnen presumtiva råvarorför framställning av ammoniak och kvävegödselmedel. Det går t. ex. att få vätevia elektrolys av vatten, men det är dyrt och energikrävande. Billigare skulle detantagligen vara att framställa ammoniak ur råvaror som torv eller skogsavfall,som också innehåller kolväten. Men användning av sådana råvaror kräverforskning och utveckling inom förgasnings- och syntésområdet. Inom länhar företrädare från alla partier hävdat att det bort vara fördelaktigt altanvända den nu nedlagda ammoniakfabriken i för alt, samtidigtsom ammoniakproduktionen där fått fortsätta, utföra forskning och utvecklingpå det här aktuella förgasningsområdet. Denna ammoni-akfabrik byggde frånbörjan på tillgodogörande av en inhen-isk råvara -restgaser frånskifferoljeverkel i . Det hade varit logiskt att utvecklingsarbetefått bedrivas för att på nytt få fram en inhemsk råvarubas för att framställakvävegödselmedel. a. en utredning som gjortvisade att en sådan verksamhet också kunde ha blivit ekonomiskt lönsam. ärfabriken nedlagd, försörjningsberedskapen försämrad och den unika tekniskakompetens som fanns i skingrad. Jag kan bara beklaga detta. Trots att den möjlighet som hade funnits till forskningoch utveckling i nu inte längre finns, så måste ändå arbete bedrivasför att föra utvecklingenframåt på utnyttjande av svenska råvaror i handelsgödselsammanhang.Inriktningen i stort måste vara att dels behålla den produkfion avkvävegödselmedel som finns inom landet, dels utveckla teknik för enutbyggnad av sådan produktion från inheriiska råvaror. Med hänvisning till det här anförda hemställer jag atttill jordbruksministern få ställa följande frågor: Kommer regeringen alt verka för attproduktionen av ammoniak och salpetersyra i får fortsätta med minstnuvarande kapacitet? Kommer forskning och utveckling attbedrivas syftande fill produktion av bl. 'ammoniak från inhemska råvaror? 1983/84:49 av () till industriministernom arbetsmarknadssituationen i inland: Hela Norrbollens län kommer altbeviljas nedsättning av arbetsgivaravgiften för att företagsamheten skallstimuleras.