prot · G70932 · 1983-12-31 00:00:00 — har den en förlamandeeffekt. Om man i riksdag skall gå in på att kritiserafackföreningsrörelsen är jag inte särskilt intresserad av att ta upp de inreförhållandena, men jag skall ändå beröra dem eftersom gör det. Hansäger att en kritik mot utvecklingsavtalet är kritik mot fackföreningsrörelseni sig och dess organisationer. Då kan jag berätta all inom Metall har del inte varitnågon omfattande förhandsdiskussion om innehållet i utvecklingsavlalet. Fackföreningsrörelseni hela satt och väntade på att centralorganisationerna skulle tecknaavtalet, . Det kritiserar jag, men det är en intern demokralifrågai fackföreningsrörelsen, som högerkrafter utnyttjar därför all medlemmar iblandär missnöjda. Del skulle vara klokt, säger , alt inte talaom klassamarbete. Hur skulle det vara, , alt överge klassamarbeteti stället? Världen är inte konfliklfri och del är inte heller Sverigesarbetsliv. Ser man inte all striden slår mellan arbete och kapital, förblindasman naturligtvis. Men se upp litet grand i alla fall. Titta vad som hände här utanför ! Vilka vardet dä som reste sig? Och vad är del vissa fackföreningsledare säger? Jo, alldå reste sig högerkrafterna i landet. De försvarar sina intressen och villflytta fram sina positioner på arbetarnas bekostnad. Det var inte motlöntagarfondsförslaget man demonstrerade, utan det var mot arbetarnasgrundläggande intressen som hela demonstrationen riktade sig. Det ser jag sommycket allvarligt i del här lägel, likaså hur man möter de diskussioner som t.ex. säger all MBL i sig innebär övergrepp motenskilda människor, men lagstiftningen skulle ju vara till för de enskilda. Ja,hur är det egentligen? MBL öppnar för alt ett fåtal i del här samhället fårsätta sig på enskilda arbetare när del gäller rätlen till arbete, när detgäller utkomstmöjligheterna osv. Några få säger till den enskilde arbetaren: får inte vara bättre. Du får slitas ut, du kan få cancer och vadsom helst, för vi har inte råd! Så går det till därför att arbetarna inte harnågon makt via MBL. Delta kritiserar inte ulan del försvarar han,men jag vill göra någonting ål del. Är detta en lagstiftning som stärker den enskildesinflytande? Nej, tvärtom. När talar om alt värna den enskildamänniskan, är del den enskilde kapitalistens möjligheter del gäller, för delkan absolut inte vara den enskilde arbetarens. är i själva verketvargen som går omkring i fårakläder och utnyttjar den situation som föreliggeri dagens arbetsliv. Medbestämmandefrågor m. m. Nr 32 Därför tycker jag att skall la sig en funderare över hurdel Torsdaeen den verkligenser ut och hur den lagstiftning skall vara beskaffad som understöder fackliga kampen mot högerkrafterna. 55 (): fråeor m. m. P''"talman! Det är intressant att lyssna till , Han har en svår sak att försvara, gav jag exempel på fackliga övergrepp. Alt sådana förekommer förnekade inteheller , Däremot försökte han göra gällande all del var enstakahändelser, men så är inte fallet, Enmansföretagare som saknar anställda utsättsför blockader för alt de inte vill teckna kollektivavtal. Fackföreningsfolk larlagen i egna händer och belägger i praktiken företagare med näringsförbud, fastderas enda "brott" är att de är enmansföretagare. Dekollektivansluter sina medlemmar till socialdemokratiska partiet, och dekollektivansluter medlemmar till hemförsäkringar. Som loppen av alltihop vägrarman all låta medlemmar träda ut ur fackliga föreningar om de så önskar. Deltaär, som jag sade i går, utslag av ett kolleklivistiskl totalitärt länkande somborde vara en demokratisk rättsstat främmande, .Tyvärr, , är detta ganska vanligt förekommande. Om det är så allLars Ulander inte lyssnade i går - timmen var sen - vill jag upprepa: Det är enutveckling som måste djupt beklagas. De fackliga organisationerna harotvivelaktigt spelat en väsentlig roll för såväl demokratiska somekonomiska utveckling. De har en stor uppgift att fylla på arbetsplatserna somkritiker och övervakare av såväl arbetsgivarna som de politiska makthavarna. Dehar också en stor uppgift all fylla genom alt medverka i den strukturförändringsom del svenska samhället slår inför. Del är här de fackliga organisationernahar sin stora avgörande uppgift att fylla. LarsUlander tar avstånd från kommunisternas tänkande i denna fråga. Det framgårockså klart av utskoltsmajoritetens motivering för avslaget päkommunislmolionen. Där konstaterar man all vpk-förslagen sammantagna skullemedföra en långtgående omgestaltning av del rättsliga syslem som har fungeratpå den svenska arbetsmarknaden sedan mer än ett halvt sekel. Samtidigtkonstaterar man all del finns enskildheter i den kommunistiska motionen som mankänner sympatier för. Vi får veta all en del av de frågor som las upp imotionen behandlas i en beredningsgrupp i departementet. Del framgår dock intevilka förslag i motionen som omfattas av regeringspartiets sympafier utöver detvå exempelsom anges i motionen - del är underförstått att del finns flerförslag som tydligen socialdemokraterna och regeringen kan ställa sigsympafiska gentemot. Inserdå inte socialdemokraterna att de missförhållanden som medbestäm mandelagen lett till, och som vi påpekar i våra reservationer, ocb ett fortsatt tillmötesgående av krav av det slag kommunisterna framför sammantaget leder just fill del man vill undvika, nämligen en långtgående omgestaltning av del rättsliga systemet på den svenska arbetsmarknaden? 42 Del är detta vi moderater framhåller och påpekar. Iförening med fackföreningsfonder innebär delta en fortsatt utveckling mot ettkorporativt samhälle där demokratin sitter trångt. Vimoderater slår vakt om den enskildes rätt mot övergrepp från starkaorganisationer. Jag vill än en gång referera vad säger när manbehandlar den negativa föreningsrätten i samband med den föreningsrätt somfinns inskriven i om de mänskliga fri- och rättigheterna, påsamma sätt som den finns inskriven i FN-deklarationen om de mänskligarättigheterna. Så här säger : "Medan det tidigare handladeom all skydda kolleklivets rättigheter gentemot staten har sedermera ocksåbehov uppstått all skydda individens frihet gentemot kollektivet." Påden grunden slår man fast att med föreningsrätt följer också en negativföreningsrätt. Del är precis den uppfattning vi moderater också förfäktar. 56 (): säger all jag har missuppfattat delta med hur mansamarbetar med anställda och företag ute på de enskilda arbetsplatserna. Delkan kanske tro, men jag har ändå erfarenhet av precis densituationen. Jag har det största förtroende för enskilda medlemmars ochenskilda lokala fackliga organisationers effektivitet, vilja till samarbete ochvilja till att träffa överenskommelser som gagnar såväl förelaget, förelagelsframtid som de enskilda medlemmarna. Delär inte detta vi talar om, . Det vi talar om är att en för stor delav inflytandet har via MBL:s nuvarande utformning lyfts över de enskildamedlemmarnas och de lokala fackhga organisationernas huvuden. Särskilt gällerdetta hos de små och medelstora företagen. Del är det vi talar om. Vitalar också om huruvida det skall vara möjligt all. lämna en fackligorganisation bara genom alt kort meddela all man vill gå ur eller om del inteskall vara på del sättet. Vi talar om var gränsen går för de centrala fackligaorganisationernas representativitet i olika frågor. Vi talar om huruvida defackliga organisationerna skall kunna anse sig företräda alla anställda ellerbara dem som är medlemmar. Vi talar om var gränsen går för de centrala fackligaorganisationernas bestämmande över enskilda medlemmar. Vi talar också omhuruvida det enligt försvararnas uppfattning finns något område som skallreserveras för de enskilda människornas bestämmande. Det är sådana saker vitalar om, . Parfikollegertill åker nu land och rike runt och talar om all vi måste skapaett friare . Skillnaden mellan oss moderater och socialdemokraterna äratt vi vågar formulera hur ett friare skall se ut medan ni bara talarom ett friare . Under delta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Medbestämmandefrågor m. m. 57 i Benglsfors (c): har många motståndare här ,och det känns inte så upplyftande alt man slår och skäller på bara en person.Därför skall jag försöka vara så mild som möjligt. MBL har en del svagheter, och det bör därför göras vissaförändringar. De tre viktigaste frågorna gäller medbestämmandets utformning ide mindre förelagen, blockad mot enmansföretag - något som slår myckel hårt ochsom kan anses helt omotiverat - och medbestämmandet inom den offentligasektorn. Detta är tre viktiga områden som har debatterats och därdet bör ske förändringar. Socialdemokraterna vill emellertid inte ha någraförändringar, ulan hänvisar till utredningar och, i del här fallet, tillförhandlingar. Det är nog bra med förhandlingar, men när de inte ledertill några som helst resultat måste man visa handlingskraft och på andra sättförsöka få förändringar till stånd - förändringar som leder till förbättringar.Del vill vi inte medverka till alt förhindra genom långvariga förhandlingar,utan här bör man visa ett visst mått av mod och ta i med litet kraftigare hand. Vi är inte alls avogt sinnade mot fackföreningsrörelsenför alt vi på politisk väg vill la i litet hårdare än vad socialdemokraternavill. Vi är inte överens med fackföreningarna om allting. Det kan inget partivara, och jag kan här bara hänvisa till frågan om löntagarfonderna. Tag denutsträckta handen, , så blir del resultat! 58ANDERS HÖGMARK (m): har, som flera talare noterat,varit ganska hårt trängd. Han har tvingats att prioritera, och han har dåprioriterat bort frågorna om MBL och den politiska demokratin. Del valet fårhan själv slå för. Jag vill bara notera alt vi inte har fått någrabesked när det gäller varför socialdemokraterna i utskotlet valde att köra överpartifränderna i . Jag noterar detta tillprotokollet. har inte givit några besked om varför oronför den politiska demokratin ute i kommuner och landsting uppenbarligen, enligtregeringen, har varit ogrundad, så all den inte behövt bli föremål för översyn.Han har inte givit något besked om vad som i är mindreändamålsenligt i fråga om förhandiingsverksamhet när det gäller regeringenspropositioner, och han har valt all inte ge besked om han kan länka sig enförändring, så att regeringen föreslår lagstiftning vad gällerförhandlingsarbetet. Eftersom vi inte får några besked här och troligtvis intekommer att få del senare heller, vill jag bara notera att moderatasamlingspartiet kommer att nogsamt följa de här frågorna. Vi lär återkomma.Vill inte via utskottet ge något besked, må vi vända oss till densom uppenbarligen är mera villig alt prata i ärendet, nämligen civilministern. 59 (): Jag vill nog återigen börja med Lars-OveHagberg. Jag skulle vilja råda honom all sluta med resonemanget om alt defackliga företrädarna när de arbetar med sitt förhandlingsarbete sysslar mednågon form av klassamarbete. Alla vi som har hållit på med förhandlingar vetvad det innebär att förhandla. Naturligtvis händer det då och då alt man fården kritik som här riktar, men jag tycker att den är på någotsätt ovärdig. Man skall vara alldeles på det klara med att det vardagligaförhandlingsarbete som pågår både centralt och lokall inom fackföreningsrörelsenär till för att medlemmarna skall få bästa tänkbara utfall av sitt arbete. På något sätt känns det litet fel alt slå i och behöva föra den här diskussionen, mellan en byggnadsarbetare och enmetallarbetare. Den gynnar naturligtvis inte några andra än dem som villfackföreningsrörelsen illa. När det sedan gäller utvecklingsavlalet vet ju altdet är precis på samma sätt med del som med övriga avtal. Del är ett kollektivtavtal. Han säger all Metall inte har varit med om avtalet. Men del är klart attde har. Den uppbyggnad av förhandlingsarbetet som man har innebär att Metallnaturligtvis är med i hela detta arbete lika väl som alla övriga delar avfackföreningsrörelsen. tyckte all det var intressant att lyssna påmig. Jag skulle helst ha velat slippa den diskussionen, men den kom ju inte uppdärför att jag har något horn i sidan till personligen. Del jag harett horn i sidan till är de uppfattningar som har presenterats, ochpresenterats på ett sätt som gör all man måste reagera. Vad som är märkligt ärju att bara fortsätter all stapla påståenden och beskyllningar -allting som man inom de fackliga organisationerna på demokratiskt sätt harkommit fram till är fel. Man kan naturligtvis kritisera olika saker, men gör detinte med utgångspunkt i alt delta är någon sorts rövarorganisalioner, som interiktigt vet hur de skall bedriva detta röveri. Det gäller mycket seriöstarbetande organisationer, och utan dem skulle som sagt ha sett illa ut.Den organisation som man verkligen måste vara rädd för är moderatasamlingspartiet, för skulle dess uppfattningar bli de rådande, ja, då skulle vifå del myckel stökigt i del här samhället. Del har blivit naturligt för moderater att kasta infackföreningsfonderna, som man säger, eller löntagarfonderna i debatten. Dendiskussionen kommer vi ju all ta , Pä vilket sätt fonderna ärfackföreningsfonder har inte och de som driver frågan kunnatbelägga på något sätt, men man fortsätter att använda ett begrepp som man trorskall vara nyttigt från negaliv synpunkt. Jag tror dock att man gör ett stortfel. har en mycket stabil ställning inom den störstadelen av befolkningen, och därför är jag inte så rädd för detta. Så några ord till . Jag tvingas tyvärr tatalarna i tur och ordning, vilket gör att det kan bli litet hackigt. EnligtBengt Wittbom påstod jag att han hade missuppfattat hur arbetet medmedbestämmandefrågorna går till. Det påstår jag fortfarande. Det är inte decentrala fackliga Medbestämmandefrågor m. m. Medbestämmandefrågor m. m. organisationernasom sysslar med dessa frågor, ulan det gör man ute på arbetsplatserna. Jag vetall har erfarenheter av förelagande. Han bör därför vara på delklara med all del är på den nivån som man använder sig av de rättigheter somfinns enligt den svenska lagstiftningen. Del är också där som del skall ske. Del är flera talare som har tagit upp frågan om MBL imindre förelag. Skall medbestämmandelagen ha någon funktion måste den ocksåkunna hanleras. Del är klart all man överallt där man har en möjlighet att fåett reellt utbyte av medbestämmandelagen använder den direkt påarbetsplatserna. Att den lokala fackliga organisationen sedan ger ett stöd tillden arbetsplatsen för alt följa upp vissa saker bör rimligen den organisationenkunna göra upp med resp. arbetsgivare om. Jag förstår inte hela dettaresonemang - i Benglsfors har ju också varit inne på delta medMBL och de mindre företagen. Jag vill dessutom påslå all detta inte är någotproblem ute i del verkliga livet. Problemet uppslår när moderater och andraskall skriva motioner. Då blåser man upp saken och gör den större än vad denegentligen Låt mig - för att inte även gå förbi IngvarKarlsson - säga all blockadvapnel mot enmansföretag kan diskuteras. Men jagtror all både och socialdemokraterna har en riklig utgångspunkt närde säger alt del här är saker som skall avgöras på annat ställe än i denlagstiftande församlingen. Börjar man peta i delta regelverk är det sedan svårtalt vela var man skall sluta. 60LARS-OVE (vpk): Kollekfivavtal skall vi naturligtvis ha, LarsUlander. Jag är helt för dem. Jag är också helt för att de centrala fackligaorganisationerna skall samordna och stödja de lokala fackföreningarnasgrundläggande intressen. Jag hoppas all vi är överens om det. Egentligen finnsdel ingen konflikt här. Jag har - del vill jag säga direkt - påtalat ett helt annatproblem. Innan utvecklingsavlalet träffades hade det icke förts ut till engrundläggande debatt i fackföreningsrörelsen. Det hade inte varit ute påremiss, utan avtalet slöts i stort sett ovanför huvudena på medlemmarna. Del ärmedlemmarna som jag talar om här - inte organisationsledningarna, tycker all jag skall sluta tala omklassamarbete. Del måste väl ändå tillåtas mig och vpk att göra en analys avinnehållet i ett avtal. Vi har här ett avtal som utgår från all två parter harsamma intresse. Den ena parten är ägare av produktionsmedlen och styr därmedproduktionen. Enligt MBL-avlalel har den som äger produkfionsmedlen rätt attbesluta på egen hand, när man inte kommer fram fill en gemensam uppfattning.Men i det här aktuella avtalet säger man alt dessa båda parter bar gemensammaintressen. Dessutom upphäver egentligen avtalet till viss delförhandlingsrätten - om det inte är en stridande fackförening. Då må väl jag haall rätt all säga alt delta är ett uttryck för klassamarbete. Eftersom jagnär jag inte är här i är aktiv i fackföreningsrörelsen och med idel vardagliga tillvaratagandet av en grupps intressen i en industri, vet jaghur MBL fungerar i praktisk tillämpning. Vad jag är orolig för är all MBLdelar upp människor i en grupp som är med i MBL-systemet och en grupp som ärutanför. Jag har redan sagt att del samverkanssyslem som MBL befordrar gör altde som är med i MBL-arbetet vet vad som händer, medan de utanför inte vetnågonting. Detta är en facklig demokratifråga, som inte minst la på verkligt allvar. Denna uppdelning profilerar nu högerkrafternaenvist på genom att den skapar ett missnöje i fackföreningsrörelsen. Det är judel som är del beklagliga. Just detta att MBL befrämjar en klassamarbelspolilikgör det besvärligt för arbetarrörelsen i dess helhet. Dessutom bordesocialdemokrafin belänka att man inte får huka sig för sådana attacker somSonja Rembo nu kommer med, innebärande att socialdemokratin skall skämmas föratt vara överens om de förslag som vpk har lagt fram. Vi har presenterat heltrimliga förslag om en utvidgad förhandlingsrätt, utvidgad informationsrätl,utvidgad strejkrätt även på lokal nivå, möjlighet all ha fackföreningsmölen påbetald arbetstid och all forskare och andra skall kunna göra fackföreningentjänster fullt ut. borde inte skämmas för det, utan borde istället tala om all det är nästa etapp som skall genomföras. Om det vore så,kanske denna debatt mellan och mig vore mera konfliklfri. Mentyvärr är det inte så - glider undan. Medbestämmandefrågor m. m. 61 (): Vi skäller inte på person. Vi kritiseraravarter i ett system, och har oluren all representera delta syslemhär i kammaren. Del förekommer inom de fackliga organisationernaövertramp, och de övertrampen skapar reella problem, för enskilda människor.Del är problem av den arten all man inte kan avtala bort dem, ulan det behövslagstiftning. Del handlar om den enskildes rätt, och del är frågor som denlagstiftande församlingen, dvs. , inte kan delegera. Jag beklagar den inställning somLars Ulander och socialdemokraterna har i denna fråga. Genom all odlaofelbarhetsdogmen, genom all vägra inse all dessa problem finns och skaparytterligare problem ute på arbetsplatserna för enskilda människor, cementerarman motsättningarna. Vad vi behöver i är inte konfrontation ochmotsättningar, ulan del är samverkan, samarbete, och det är vår uppgift här ikammaren alt se till alt förutsättningar skapas för att åstadkomma en sådansamverkan. Det är i det syftet vi moderater kräver förändringar i den arbelsrättsligalagstiftningen, enligt förslagen i del belänkande vi nu har under behandling. 62LARS ULANDER (s): Jag skall falla mig mycket kort. När detgäller och min diskussion visar del sig att vi inte kommeratt enas om de frågor som han tar upp. Jag tycker fortfarande att resonemangetom klassamarbete är närmast störande och stötande, men del tycker inte han. Får jagsedan säga till alt vi naturligtvis inte odlar någon Medbestämmandefrågor m. m. ofelbarhelsdogm inom fackföreningsrörelsen. Allt mänskligthar naturligtvis sina fel. Men alt moderata samlingspartiet i sina speciella syftengår ut på bred front och angriper fackföreningsrörelsen är helt klart. Jag sågi morse i den förnämliga SlockholmsTidningen ett referat, där ut och berömde Mrs. Thalcher för alt hon lyckats tämjafackföreningsrörelsen. Del är ett exempel på vad man från moderatasamlingspartiet egentligen är ute efter. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1-3(tidsbegränsade anställningar m. m:) Utskottets hemställan bifölls med 216 röster mot 79 förreservation 1 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 4 och 5 (permitteringslön m. Utskottets hemställan bifölls med 281 röster mot 15 förreservation 2 av . Mom. 6 (åleranställning vid entreprenader) Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 16 förreservation 3 av . Mom. 1 (ändringar i förlroendemannalagen) Utskottets hemställan bifölls med 281 röster mot 15 förreservation 1 av . Mom. 2 (skyldighet för multinationella företag att bekostafacklig verksamhet) Ulskollels hemställan bifölls med 278 röster mot 18 förreservation 2 av . Mom. 1(ett nytt arbetsrättsligt system) Hemställan Ulskollels hemställan bifölls med 280 röster mot 14 förhemställan i reservation 1 av . 1 ledamot avstod från allrösta. Utskottets motivering godkändes med 163 röster mot 128 förgodkännande av utskottets motivering med den ändring däri som föreslagits ireservation 2 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 2(precisering av arbetstagarbegreppet) Nr 32 Ulskollels hemställan bifölls med 216 röster mot 80 förreservation 3 av Xorsdapen den m. fl. Mom. 3 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 4 (medbestämmandets utformning i mindre företag) Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservation 4 av m. dels reservation 5 av i Benglsfors ochCecilia Jensfelt, bifölls med acklamation. Mom. 5 (negativ föreningsrätt m. Ulskollels hemställan - som ställdes mot reservation 6 avAlf Wennerfors m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 6 (facklig vetorätt vid anlitande av entreprenör) Ulskollels hemställan - som ställdes mot reservation 7 avAlf Wennerfors m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 7 (begränsning av blockadrätlen) Ulskollels hemställan - som ställdes mot reservation 8 avAlf Wennerfors m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 8 (blockad mot enmansföretag) Utskottels hemställan bifölls med 172 röster mot 122 förreservation 9 av m, fl, 1 ledamot avstod från all rösta. Mom. 9 (redovisning av konfliktbidrag) Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 134 förreservation 10 av m, fl, . Mom. 10 (skadestånd enligt den arbelsrättsligalagstiftningen) Ulskollels hemställan - som ställdes mot reservation 11 avAlf Wennerfors m, fl. - bifölls med acklamation. Mom. 11 (medbestämmande.inom offentlig sektor) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avAlf Wennerfors m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 12 (medbestämmandets utformning inom regeringenskansli) Ulskollelshemställan, som ställdes mot delsreservation 13 av m, fl,, dels reservation 14 av i m,fl., bifölls med acklamation. 4 protokoll1983/84:32-34 Planeringen av bebyggelse iglesbygd Mom. 13(chefstillsättningar inom den offentliga sektorn) Utskottets hemställan bifölls med 172 röster mot 122 förreservation 15 av m. fl. 1983/84:1om vissa planfrågor, 1983/84:3om regler om byggande m. m. och 1983/84:5om ändring i 12 kap. 15 § jordabalken (prop. 1982/83:146). Bosladsulskolletsbetänkanden 1, 3 och 5 kommer att behandlas i lur och ordning. Voteringarnaäger rum i ett sammanhang efter avslutad debatt. Först upptas alltsåbostadsutskottets belänkande 1 om vissa planfrågor. Planeringen av bebyggelse i glesbygd Anf.64 (): Till bostadsutskottets belänkande nr 1 finns en moderatreservation som grundar sig på en motion från vårt parti, där glesbebyggelsentas upp till behandling. Av den framgår alt vi anser all bebyggelsen iglesbygden är myckel viktig och angelägen och att den skall kunna fortgå även iframfiden. Utskottet delar i och för sig motionens syn när det gälleratt betona viklen av bebyggelse på landsbygd och i glesbygd, men deltauttalande återspeglas tyvärr inte i vad utskottet i sin hemställan föreslårriksdagen alt besluta. Utskotlet hänvisar till del nu pågående PBL-arbelet.PBL-förslaget fillgodoser enligt utskottets uppfattning de krav som motioneninnehåller. Dessutom hänvisar ulskollet till att det pågår vissa studier iolika organ i vårt samhälle. Dessa studier belyser frågorna beträffandeglesbygden.