prot · G709132 · 1983-12-31 00:00:00 — Fredaeenden Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 11 av 27 aoril1984 "' ' " '''ölls medacklamation. Bostads- och plan- om. 15 (ränte- och amorteringsfrialån till allmännyttan) administrationen Utskottets hemställan bifölls med277 röster mot 16 för reservation 12 av 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 16 (kommunala bidrag till allmännyttigabostadsföretag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avRolf m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 17 (avveckling av hyresförlustgarantier ochhyresrabatter) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 14 avKjell m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 18 (avveckling av bostadsförbättringsprogrammet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 15 avRolf m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 19 (utvidgning av bostadsförbättringsprogrammet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 16 avTore -bifölls med acklamation. Mom. 20 (särskild konsolideringsfond) Utskottets hemställan bifölls med 275 röster mot 15 förreservation 18 av . Mom. 21 (bostadslån vid ombyggnad av handikappanpassadlägenhet) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den ireservation 19 av m. fl. anförda motiveringen - bifölls medacklamation. Mom. 22 (ett kommunalt ROT-program även ) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den ireservation 20 av m.fl. anförda motiveringen - bifölls medacklamation. Mom. 23 (finansieringen av ett kommunalt ROT-program efterår 1984) Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 21 av - bifölls med acklarhation. Motivering Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation 22 av 54 m. fl. anfördamotiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 24(finansieringsbestämmelser om konstnärlig utsmyckning m. Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 23 av m. fl. - bifölls med acklamafion. Bostads-öchplan- Motivering j > i- Utskottetsmotivering - som ställdes mot den i reservation 25 av m.fl. anförda motiveringen - godkändes medacklamation. Mom. 26 (nytt system för räntebidrag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 27 avRolf m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 27 (vissa kompensatoriska åtgärder) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 28 avRolf m,fl. - bifölls med acklamation. Mom. 28 (avveckling av räntebidraget till underhållslån) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 29 avKjell m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 29 (årlig upptrappning av den garanterade räntan) Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 14 förreservation 30 av , Mom. 31 (avveckling av hyresförlustlånen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 31 avKjell och - bifölls med acklamation. Mom. 32 (återinförande av hyresföriustlånen) Utskottets hemställan bifölls med 283 röster mot 14 förreservation 32 av . Mom. 35 (avveckling av stödet till förbättring avboendemiljön) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 33 avRolf m. fl, - bifölls med acklamation. Mom. 37 (boendemiljöbidrag enligt den s. k.undantagsregeln) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 35 avTore -bifölls med acklamation. Mom. 38 (markförvärvs- och tomträttslån) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 37 avTore -bifölls med acklamation. Bostads-och planadministrationen m. m. Mom. 39 (bidrag tillåtgärder i områden med outhyrda lägenheter) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 38 av m.fl.- biföllsmed acklamation. Mom.40 (ram för bidrag till åtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrdalägenheter) Utskottets hemställan, somställdes mot dels reservafion 39 avRolf m. dels reservation 40 avKjell och , delsreservation 41 av , bifölls med acklamation. Mom.41 (miljöförbättringslån för byggande av kolonistugor) Utskottetshemställan med godkännande av utskottets motivering - som ställdes motutskottets hemställan med godkännande av den i reservation 42 av . anförda motiveringen - bifölls med acklamation. Mom.43 (vidgning av ramen för boendemiljöbidrag) Utskottets hemställan, somställdes mot dels reservafion 45 avRolf m. delsreservation 46 av , bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 (avskaffande avstatens planverk) Utskottetshemställan bifölls med 221 röster mot 77 för reservafion 1 av . Mom.2 (sammanslagning av och statens planverk) Utskottetshemställan bifölls med 241 röster mot 46 för reservafion 2 av . 11 ledamöter avstod från att rösta. Mom.3 (decentraliserad hantering av ärenden om statligt bostadsstöd) Utskottetshemställan bifölls med 177 röster mot 119 för reservafion 4 av . Mom.4 (fastighetsjuridisk rådgivning) Utskoftetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom. 5 (anslag tillbostadsstyrelsen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom. 6 Utskottets hemställanbifölls. 6 § Avgifter inom äldreomsorgen Föredrogs socialutskottets betänkande 1983/84:23 om avgifter inom äldreomsorgen. 45BLENDA LITTMARCK (m): Vi behandlar återigen dedifferentierade vårdavgifterna. För dem av kammarens ledamöter som inte harhaft anledning att sätta sig in i denna fråga vill jag påminna om att riksdageni beslöt att landstingen skulle ha rätt att från utförsäkradepensionärer - både förtids-och ålderspensionärer - ta ut en avgift, som manberäknade efter nettoinkomsten enligt särskilda regler med ettförbehållsbelopp. Det visade sig att hade fattat ettfelaktigt beslut och att landstingen tillämpade de nya reglerna på ett förmånga svårartat skadligt sätt. Ju mer vi tänker på detta, vi som har hållit påmed saken, desto mer förvånade blir vi över oss själva, som den gången gick medpå det här förslaget och stödde det i både utskott och kammare. Det beslutet ärvi alltså alla delaktiga i, utom kommunisterna och , som förstodvart det här skulle leda. har detta blivit en följetong, som liksom segarsig fram; utan att man, som man kanske gör i tidningarnas följetonger, kan seen enda skymt av ett lyckligt slut. Jag har under dessa år stått i talarstolenoch frågat när vi kommer att få ett nytt förslag att direkt ta ställning till.Jag, och många med mig, har önskat att det förslaget skulle innebära att viavskaffade de differentierade vårdavgifterna. Ett sådant förslag har ocksåsocialutskottet beställt , men vi har inte hört någonting. Vi vet att den utredning som tillsattes har kartlagttillämpningen och att den har lagt fram förslag. Ändå kommer det ingenproposition från regeringen. Jag hävdar att regeringen sölar och visar enoacceptabel senfärdighet i detta ärende, utan hänsyn till den oro och ångestsom drabbar dem som står inför en oundviklig sjukhusvistelse. Regeringen tar inte heller hänsyn till det behov avstimulans som finns hos de andligt vitala människor som av sjukdom är låstatill insfitufioner och som på grund av minskningen av sina inkomster inte harmöjlighet att i samma utsträckning som tidigare tillsammans med en vårdare t.ex. resa, gå på restauranger, Operan eller konserter. Avgifterna har ocksåförsvårat för våra ungdomar att resa till exempelvis Årevidden. Någon hänsyn tas inte heller till de kraftigainskränkningar som de differentierade avgifterna har medfört i de anhörigasdagliga liv. Det finns fortfarande många familjer med en inkomsttagare och enhemmafru. När inkomsttagaren hamnar på sjukhus och vårdavgiften fastställs pågrundval av hans inkomst, inskränks helt hemmafruns möjligheter attleva som hon fidigare har gjort. Detta kan även drabba en hustru som kanske meduppoffringar och slit har fördröjt en intagning av mannen påinstitution. Vi i moderata samlingspartiet och människor på många andra ställensom är emot den nu gällande ordningen säger att frun åtminstone borde kunnaleva på samma standard som hon kommer att göra när maken dör. Vi har inte haft något nytt förslag att taställning till. Därför innebär vår reservation till socialutskottets betänkande23 en uppmaning till regeringen att återkomma med ett förslag som skulle göradet möjligt att avveckla de differentierade vårdavgifterna redan den 1 januari1985. I den motion som vi väckte under den allmänna mofionstiden, och som harbehandlats av utskottet, hade vi satt gränsen till , meneftersom vi ännu inte har fått något förslag från regeringen har vi varittvungna att flytta fram tidpunkten. Jag yrkar bifall till den moderata reservationen,som jag förmodligen får anledning att föra en debatt om. I övrigt yrkar jagbifall till utskottets hemställan. Jag hoppas att vi på något sätt kan klara ut dennahistoria, så att följetongen får ett lyckligt slut. 46MARGO (vpk): Efter den riksdagsdebatt om dedifferentierade vårdavgifterna som vi hade har egentligeningenting hänt, mer än att den arbetsgrupp som fillsattes för att seöver fillämpningen av bestämmelserna och eventuellt komma med förslag tilllösningar har presenterat en delrapport. Handikapporganisationerna och pensionärsorganisationernahävdar fortfarande samma åsikt som de har haft , nämligen attsystemet är orättvist och att de differentierade vårdavgifterna skall bort.Stockholms arbetarekommun kräver också att avgifterna avskaffas. Det nya ärmöjligtvis att socialminister , enligt pressen, lär ha uttalatatt avgifterna skall bort. Den delrapport som arbetsgruppen har presenterat visar attsystemet med differentierade vårdavgifter varierar oerhört ute i landstingen.Man kan tala om att pensionärerna faktiskt är utsatta för rena godtycket. Detär klart att de som hävdar att vi inte skall fatta en massa centrala beslututan att besluten skall fattas på det lokala planet, kanske kan hävda att detär bra att det förekommer varierande tillämpningar. Men det får konsekvenserför dem som drabbas, och det får svåra ekonomiska konsekvenser för de utförsäkrade.Det får konsekvenser som strider mot hälso- och sjukvårdslagen, där principenär allas rätt till lika vård på lika villkor utan hänsyn till ålder, socialställning, inkomst och bostadsort. Hela systemet med differentieradevårdavgifter strider mot den principen. Vi kan ta bostadsorten. Rapporten visar att bostadsortenhar en avgörande betydelse för vilken avgift man får, eftersom avgiftssystemettillämpas olika Åldernhar också,en avgörande betydelse, eftersom en stor grupp, nämligenålderspensionärerna, utsätts för detta system. Sjukdomhar en klart avgörande betydelse, för ju mera behov man har av sjukvård, destosnabbare blir man utförsäkrad och utsätts för detta system. Inkomsten har ocksåen viss betydelse, eftersom avgiften är satt i förhållande tiU inkomsten. Mankan emellertid konstatera att vad som sades när de differentierade avgifternainfördes, att folk som ligger på långvården och samlar på sig kapital härigenomskulle få en kapitalminskning, inte stämmer. Någon hänsyn till eventuelltkapital tar man nämligen inte när man beräknar de differentieradevårdavgifterna. Det är en oerhörd skillnad mellan att betala en avgift om manhar en halv miljon bakom ryggen och att betala avgiften om man bara har fullpension och full ATP-poäng. Man kan hamna på samma avgift om man har avkastningpå ett kapital eller om man har full pension, men själva kapitalet berörs inte.En annan sak är vidare att de som har höga inkomster och ett bra kapital bakomryggen knappast ligger på våra långvårdsavdelningar. De löser sinasjukvårdsfrågor på ett annat sätt - det har de alltid gjort och det gör desäkert även . Viskall alltså ta ställning till vilket system vi skall ha i stället för dedifferentierade vårdavgifterna, för det är vår absoluta mening att de måsteavskaffas . Jag vill då erinra om kommunisternas synpå avgifter och sjukvård. Vårprincipiella instäUning är att sjukvård är en rättighet och en absolutnödvändighet. Den skall vara avgiftsfri för patienten, och den skall betalasöver försäkringen och solidariskt över skatterna. Vi skall inte ha patientavgifteri vården. Mot den bakgrunden måste man se pensionärernas avgiftsfria 365 dagar.Vad som skall komma efter dessa kan diskuteras. Detkan givetvis anses rimligt att man när man ligger på sjukhus betalar en låg ochfast avgift för maten. Mat måste vi ju alla ha, oavsett om vi ligger på sjukhuseller om vi befinner oss i hem eller serviceboende av något slag. Men vi harlärt oss, att när man inför en avgift - även om den till en början är låg ochöverkomlig - har den en tendens att stiga i höjden. 7-kronan inomden öppna vården var en utmärkt reform när den kom, men den föreslås blien 50-krona. Så snabbt har det gått . Denarbetsgrupp som gjort utvärderingen av de differentierade vårdavgifterna har isitt siffermaterial visat att även den fasta avgiften, dvs. den avgift med 45kr. per dag som alla betalar på sjukhus och som dras av på sjukpenningen, varför hög för av samtliga utförsäkrade. I gruppen förtidspensionärer var denför hög för . Dettavisar att det även inom den slutna vården måste finnas ett s. k.högkostnadsskydd. Inom den öppna vården tillämpar vi den principen, att vigenom högkostnadsskyddet garanterar dem som har ett stort vårdbehov att deraskostnader för vården inte skall bli för höga. Men inom den slutna vården,framför allt den vård vi ger pensionärer och utförsäkrade, tiUämpar vi en heltmotsatt princip. Ju sjukare man är och ju mer vård man behöver. desto mer får man betala. Om ett avgiftssystem inom denslutna vården införs, då krävs det att man inför någon form avhögkostnadsskydd. Jag yrkar bifall till vår reservation nr 2 i betänkandet. vill jag ställa en fråga till dem som svarar förutskottet eller till statsrådet, som befinner sig i kammaren. Det står iutskottsbetänkandet att arbetsgruppen skall behandla olika förslagfill lösningar för att komma till rätta med frågan om de differentieradevårdavgifterna. Vad avses med ""? När frågan diskuteradesför fick vi alla den uppfattningen att ett förslag skulle läggasfram . Sedan kom, det besked om att ett förslag var att vänta undervåren. sägs det litet lösligt att besked kanske skall komma ,men man skriver "". Jag skulle vilja ha en mer preciseradtidpunkt angiven. 47 (): Jag skall försöka fatta mig kort, så att vikanske kan få en precisering av vad den här skrivningen innebär. diskuterade vi själva principfrågan om huruvidaman skall ha differentierade avgifter eller inte. Vad det nu gäller är faktisktfrågan om ett förslag skall kunna läggas fram. Det är inte mycket som skiljer mellan utskottets skrivningoch reservationerna. Vi anser att det är viktigt att vi får del av de förslagsom arbetsgruppen arbetar med, och vi förutsätter att regeringen skyndsamtbereder ärendet, så att vi kan behandla det under nästa höstsession.Vi har också sagt att det krävs innan ett beslut som fattats iriksdagen kan börja fillämpas. Om ett beslut fattas exempelvis i november månadkan det vara svårt att genomföra beslutet praktiskt. I moderatreservationen sägs: "Förslag finns vidaretill lösningar i motioner som under föregående väckts i frågan. "Ja, det fanns bl. a. en moderatmofion som gick ut på att man skulle ta bort de365 avgiftsfria dagarna. Jag är inte övertygad om att de människor som berörsär tilltalade av det förslaget. Med detta, herr talman, ber jag attfå yrka bifall till utskottets hemställan och avslag på reservationerna. 48BÖRJE (): Alltsedan systemet med differentieradevårdavgifter infördes på förslag av mittenregeringen har jagintagit en kritisk hållning till dessa avgifter. Jag ställde inte heller uppbakom beslutet om införande av avgifterna. Jag har tidigare i debatter anförtskäl för mitt ställningstagande, och jag vill i korthet bara nämna deviktigaste argumenten. Jag menar att systemet strider mot principen om ensjukvård på lika villkor. De höga avgifterna drabbar de sjukaste och mestvårdbehövande i vårt samhälle och är därmed orättvisa. Differentierade avgifterverkar rehabiliteringsfientligt på så sätt att höga avgifter undanrycker denekonomiska grund soni är nödvändig för att t. ex. ha kvar sin bostad ellerkunna hålla kontakten medsamhällslivet utanför sjukvården. Rätt till bostad, en hygglig social ochkulturell standard är viktiga förutsättningar för att man skall kunna startaett nytt liv, vilket det oftast är fråga om efter en långvarig vistelse inomvårdsektorn. Systemetmed inkomstprövade avgifter drabbar inte förmögna i samhället, vilket kanskemånga tror. Dessa kommer ju allfid undan. De skaffar vård på annat sätt, ellerockså gör de omplaceringar av sin ekonomi, så att inkomstprövningen inte slårså hårt. Avgifternadrabbar i stället vanliga inkomsttagare, framför allt ungdomar och medelålderssom behöver sina pensioner för att kunna känna trygghet den dag då de kanåtervända hem. Underde år som inkomstprövade avgifter fillämpats har opinionen vuxit mot dem. Alltfler uttalar sig kritiskt mot avgifterna och kräver att systemet omprövas, ochdet sker nu också. Visom är motståndare till differentierade avgifter såg fjolårets beslut om atttillsätta en arbetsgrupp för omprövning av frågan som en framgång.Arbetsgruppen, som skulle föra överläggningar med , harockså att finna andra lösningar och bl. a. att pröva de alternativa förslag somfördes fram i riksdagsmotionerna. Det är också mycket viktigt att gruppenarbetar i nära kontakt med handikapp- och pensionärsorganisationerna ochutnyttjar de erfarenheter och kunskaper som där finns. Enligt rapport frånutredningsarbetet så sker detta också. Enligttidsplanen skall arbetsgruppens arbete vara slutfört för attsedan ligga till grund för regeringens ställningstagande. Gruppenbefinner sig alltså i slutskedet av sitt arbete, och jag tycker det är kloktatt invänta utvärderingen och arbetsgruppens synpunkter. Då får vi ettordentligt underlag för ett slutligt avgörande. Regeringenhar alltså uppdrag i detta avseende, och jag förutsätter attregeringen så fort det någonsin är möjligt återkorhmer till med ettförslag som innebär en förändring av dessa avgifter. 49 (vpk) replik: Jag ber om överseende för att jag begär en replik. Jag vet att allaönskar att den här debatten skall ta slut, så att man får åka hem. Men fråganär så viktig att jag måste uppta kammarens tid. här frågan finns det två läger. Det ena lägret består av socialdemokrater,centerpartister och folkpartister, som står för utskottets skrivning, och devill inte avskaffa de differentierade vårdavgifterna. Det andra lägretbestår av moderater med sin motivering till att avskaffa differentieradevårdavgifter och vpk, som i en särskild reservation yrkar på avskaffande av dedifferentierade vårdavgifterna. Vi anser att det beslutet kan fattas ochatt det skall fattas för att vi därmed skall ge till känna enviljeyttring att vi vill ha bort dessa avgifter. Mankunde ju tänka sig att de som är företrädare för majoriteten, socialdemokraterna,skickade fram någon som företrädde majoriteten och talade om varför man väljeratt ha kvar dessa avgifter. Det gör man inte, och A vgifter inom äldreomsorgen jag erkänner att det är ett skickligt taktiskt drag attskicka fram talare från majoriteten som säger att de personligen är kritiskatill differentierade vårdavgifter och vill se att det systemet avskaffas. Underden förra debatten i den här frågan var det som skickadesfram som socialdemokratisk representant. Hon talade också om de differentieradevårdavgifternas alla fasor och orättvisor. Men ni ställer er ju ändå tilsyvende og sidst när vi skall rösta på den andra sidan. Jag tycker, herr talman, att det är ojust avsocialdemokraterna att inte skicka fram någon i den här debatten som stöderutskottsskrivningen, så att vi kan få en debatt om de differentieradevårdavgifternas vara eller icke vara. 50MARGARETA (): Först vill jag bara säga följande till MargöIngvardsson. Om jag vore Margö skulle jag vara tacksam för att deflesta som bestiger denna talarstol för att tala i detta ärende är kritiska motsystemet i fråga. De differentierade vårdavgifterna är fortfarande enskamfläck för svensk sjukvård. De hör inte hemma här. De strider mot hela vårgrundläggande sjukvårdspolitik. På grund av vårdavgifterna utsätts människorför en förnedrande granskning. Det är inte att förglömma att långt fler än de70 000 som är utförsäkrade kan drabbas. Hundratusentals pensionärer befinnersig i riskzonen, och de upplever rädsla och oro. Dessa avgifter måste alltså bort.. På den punkten är jaghelt överens med moderater och . Det är vi senast debatterade den härfrågan. Den stora skillnaden i samhällsdebatten är nog att vi nu befinner oss ien situation där vi diskuterar hur avgifterna skall avvecklas och inte om deskall avvecklas. Det är en stor framgång att vi har kommit så långt. Efterdebatten här fick ju regeringen i uppdrag att återkomma tillriksdagen med ettnytt förslag. kommer vi att få ta ställning till ettsådant. lägger arbetsgruppen fram sina beräkningar förregeringen. Därefter skall regeringen presentera ett förslag för . Jag håller med dem som säger att det har tagit för långtid. Det har verkligen gått alldeles för långsamt. Äntligen står vi alltsåinför det faktum att utredningen är klar. Desto större är således kraven påregeringen att skyndsamt bereda det här ärendet. Det måste ske i god tid.Riksdagen måste nämligen hinna behandla frågan, så att det är möjligt attinföra ett nytt avgiftssystem fr. o. m. . Även utskottet hari sitt betänkande sagt att regeringen måste behandla ärendet skyndsamt. Jagvill kraftigt understryka detta. Mer kan vi egentligen inte göra . Jag vill ändå framhålla att reservation gårut på att man klart tar ställning för att systemet med det fria året förpensionärer skall avskaffas, så att man skall kunna finansiera borttagandet avde differentierade vårdavgifterna. I reservationen hänvisar man till uttalandensom gjorts om hur det skulle gå till. Det gäller de förslag som moderaternalagt fram och de tankar som jag gett uttryck för i en motion som jag väckteförra . Tanken varatt systemet med det fria året skulle kunna avskaffas, om det bara fanns enspärregel av det slag som gäller för andra - nämligen att man aldrig betalarmer än en tredjedel av sin sjukpenning. I praktiken skulle det innebära att envanlig folkpensionär aldrig skulle betala mer än kanske . Det som sipprat ut från den arbetsgrupp som arbetat meddessa frågor visar uppenbarligen att det inte är så enkelt. Det skulleförmodligen medföra en ny och omfattande byråkrati samt ett förnedrandeuppgiftslämnande för alla pensionärer, eftersom de inte är sjukpenningplacerade.Sannolikt måste den tanken således avvisas. Om systemet med det fria åretslopas, måste nämnda spärregel som sagt finnas. Annars blir avgifterna alldelesför höga. Även handikapporganisationerna och pensionärsorganisationerna hartagit avstånd från detta. I det sammanhanget vill jag skicka med ett uppslag tillregeringen. I stället för att slopa systemet med det fria året, något somuppenbarligen diskuteras, kanske man kunde ta ut en liten summa per dagmotsvarande de kostnader för mat som pensionären skulle ha haft om han vorehemma. Om man tar ut en avgift på . av de pensionärer som ärpå sjukhus, får samhället direkt in exakt lika mycket som de differentieradevårdavgifterna ger i merintäkter. Och en summa på . motsvarar ungefärvad en vanlig pensionärslunch kostar. Naturligtvis vore det allra bästa om vi slapp rucka på detfria året, och budgetläget har också förbättrats kraftigt. skallvi veta att kostnaderna för sjukvården ligger på 40 miljarder. Av de kostnadernafår landstingen in 225 miljoner i merintäkter genom de differentierade vårdavgifterna.I det perspektivet kanske man kan tycka att vi har råd att slopa dedifferentierade vårdavgifterna utan att plocka av några andra pensionärerpengar. Sammanfattningsvis: De differentierade vårdavgifternamåste bort. Regeringen måste skynda sig, så att har möjlighet attbesluta om ett nytt avgiftssystem som kan träda i kraft senast den 1 januari1985.1 stället för att göra kalkyler över att ta bort det fria året bör manfundera över att ta ut en liten avgift på . , som kompensationför matkostnaderna.