prot · G70911 · 1983-12-31 00:00:00 — Det är därförnödvändigt att snabbt förbättra och utvidga svenskundervisningen. Utan godasvenskkunskaper är det omöjligt för en invandrare att hävda sig i det nyahemlandet, och det går inte att fullvärdigt ta del av den svenska kulturen ochsvenskt samhällsliv. Svenskundervisningen måste därför reformeras. Svenskundervisningen för vuxna invandrare (SFI) företer en mycket splittrad bild. SFI anordnas av studieförbunden, iarbetsmarknadsutbildning (AMU), vid arbetsmarknadsstyrelsensmottagningsförläggningar för flyktingar (AMS), vid folkhögskolor och inomhögskolan samt inom kommunernas utbildningsväsende. SFI har också varierande inriktning, uppläggning ochfinansiering beroende på om det är fråga om anställda invandrare, invandraresom omfattas av arbetsmarknadspolitiska åtgärder, flyktingar,högskolestuderande eller övriga. Frågor om mål för undervisningen,lärarkompetens och studiestöd har kommit att behandlas på skilda sätt, beroendepå vilken utbildningsanordna-re som står för undervisningen. Anordnarnasideologiska profil, övergripan- de mål och resurser styr verksamheten. Med nuvarandesystem nås inte heller alla grupper. presenterade sittslutbetänkande med förslag till en förändrad SFI-utbildning. Förslaget är nuremissbehandlat. Trots att det skedde för länge sedan och vidfrågor i kammaren sagt att detta är ett angeläget ärende har ingenting hänt. Tycker inte socialdemokraterna att svenskundervisning förinvandrare är ett viktigt område att reformera? Här finns förslag som innebäratt man genom omorganisation och rationaliseringar kan fördubbla antaletundervisningstimmar för invandrarna. Ändå görs ingenting. En förutsättning för att vi skall kunna tala om jämlikhetär att invandrarna i realiteten har tillgång till samma utbildningar och yrkensom infödda svenskar. Vi måste arbeta bort de psykologiska spärrar som finns , t. ex. föreställningen hos många att invandrare bör eller endast kan städaeller arbeta i sjukhus och restaurangkök. Dessa föreställningar finns hos såvälsvenskar som invandrare, inte minst hos vissa grupper bland invandrarungdomarna.Därför är det angeläget att ge goda förebilder. Det måste finnas invandrare iolika yrkesskolor. Detta kräver särskilda stimulansinsatser från samhälletssida. Denna stimulans kan ges på flera sätt. En gammal brist i vår invandrar- och flyktingpolitik ärvår oförmåga att ta till vara invandrares och flyktingars utbildnings- ochyrkeskvalifikationer. Särskilt bland flyktingar är det en stor andel somkominer till med en kvalificerad utbildning och yrkesverksamhet bakomsig. Detta är naturligt eftersom intellektuella ofta är särskilt hårt drabbadei diktaturstaten. Dessa medförda kunskaper utnyttjas i alltför litenutsträckning. Det skulle inte behöva vara så, om det funnits en större öppenheti bedömningen av deras kvalifikationer och om de fick visa vad de kan. Istället för att tvinga dem igenom fullständiga svenska utbildningar borde viutveckla metoder för att värdera och komplettera kunskaperna till svenskkompetens. Detta kräver kompletteringsutbildningar vid våra högskolor ochuniversitet. För att invandrare skall kunna och önska anamma detsvenska samhällets livsmönster krävs ofta att de inte behöver befara att mistaden egna kulturidentiteten. Endast den som känner sig tryggt förankrad i denegna kulturen kan vara generös mot andra kulturyttringar och öppen för nya intryck. Värdet av invandrarföreningar kan inte överskattas. Det ärsvårt och för somliga omöjligt att hålla kontakten med sitt ursprung levande omdet inte finns en förening där man kan arbeta gemensamt och utveckla sinatraditioner. Därför bör invandrarnas egna organisationer förstärkas och detkulturella utbudet för invandrare utökas. utgår föreningsstöd dels från invandrarverket tillriksomfattande föreningar, dels från lokala myndigheter. Reglerna för vilka somkan erhålla bidrag från landsting och kommuner är emellertid mycket hårda, ochdet tas ofta ingen särskild hänsyn fill de speciella förhållanden som gällerför invandrargrupper. Så har mant. ex. krav på ett bestämt antal medlemmar i viss ålder inom ett landsting för att bidrag skall utgå. I realiteten har endel livaktiga föreningar aldrig någon möjlighet att få bidrag därför attreglerna kräver fler ungdomar i vissa åldersgrupper som föreningsmedlemmar änvad hela invandrargruppen omfattar i landstingsområdet. En anpassning till delokala förhållandena bör därför göras. föreslår att invandrarverketfår i uppdrag att sammanställa de regler som gäller lokalt och kartläggaföreningsverksamheten samt framlägga förslag till hur verket med statsmedelskall kunna bidra till ett rimligt föreningsstöd även till små aktivaföreningar utan riksomfattande organisationer. Ett kriterium för stöd kan t.ex. vara att en viss andel av gruppen kan registreras som medlemmar iföreningen. En akfiv minoritetspolitik bör grundas på behovet av stöd,inte på regler som arbetats fram för svenska ungdomsföreningar eller liknande. Betydelsen av information till majoritetsbefolkningen ärstor. undersökningar visar dock att det som mestvaraktigt ändrar människors attityder är vardagskontakter mellan svenskar ochinvandrare - i skolan, på jobbet och i bostadsområdet. Förutsättningen för attsådana kontakter över huvud taget skall kunna komma till stånd är att människorkan tala med varandra. Så kommer vi då tillbaka till vikten av att invandrarefår god svenskundervisning. säger i sitt program att det isvåra tider är de svagaste grupperna i samhället som skall skyddas. Storagrupper av invandrarna hör dit. Genom att begrava den nästan färdigaSFI-propositio-nen har socialdemokraterna svikit också på det här området. 64ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk): Migrationen eller folkomflyttningen i ,som har fått formen av en folkvandring, orsakas avden ojämna ekonomiska och industriella utvecklingen i den kapitalistiskavärlden. Världsekonomin kännetecknas av en global arbetsdelning mellan fattiga,exploaterade och råvarurika områden å ena sidan och rika, högindu-strialiseradeoch exploaterade länder å den andra. Denna struktuVella obalans skapar migrationstryck.Människor söker sig från arbetslöshet och fattigdom till ekonomier! tillväxteller söker asyl undan terror och förföljelser. Bakgrunden är det utvecklingsskede då Nord- och Västeuropafick ett ekonomiskt övertag i världsekonomin. Denna del av utveckladestill ett kommersiellt och industriellt världscentrum, medan länderna iperiferin filldelades uppgifter som passade just detta centrum. Detta förlopp av tillväxt och utarmning förklaras av attkapitalismens utveckling kännetecknas och främjas av produktionskrafternasrörlighet. Kapitalet rör sig mot områden där förutsättningarna för vinsten ärbäst. Dessa områden utmärks av hög investeringstakt, snabb teknisk utvecklingoch hög vinstnivå. Till dessa områden dras följaktligen också arbetskraften ochråvarorna. Den höga sysselsättningen höjer inkomsterna och efterfrågan hosbefolkningen. Ännu fler investeringar kommer, osv. De ekonomiska akfiviteternaförstärker varandra inbördes, och området utvecklas till en 5 protokoll 1983/84:11-13 s, k, tillväxtpool. Denna blir ett ekonomiskt centrum,medan omgivningen förvandlas till en periferi, ett utkantsområde. Det är alltså marknadskrafternas fria spel som leder tillstora och växande obalanser mellan olika länder och regioner i . Det ärdenna mekanism som ligger bakom den växande klyftan mellan dagens industri- ochutvecklingsländer. Den tekniskt avancerade produktionen har koncentrerats tillvärldsekonomins centra. Kapitalet, forskningen, de tekniska nydaningarna,planeringsbesluten och konsumtionen samlas där, medan periferin i motsvarandegrad utarmas. Arbetskraftsutvandringen minskar trycket av missnöje inomländer, eftersom de grupper, vilkas missnöje annars kunnat bli hotande, lämnarlandet. Men därmed försvinner även grupper, vilkas kvalifikationer och kraftkunnat bidra till landets utveckling, Migrationen bidrar sålunda till attbevara och förstärka obalansen i den globala utvecklingen. Det är denmekanismen som skapar de stora arméerna av billig och rörlig arbetskraft,bestående av arbetare och proletariserade bönder. Dessa kallas gästarbetareeller invandrare, men det är de som städar, det är de som diskar, det är desom arbetar i gruvorna i , det är de som arbetar inom stålverken, vidlöpande band, inom bilindustrin och verkstadsindustrin. Det är de som bor iolika getton. De drabbas särskilt hårt av det kapitalistiska samhälletsorättvisor. De förnekas demokratiska medborgerliga rättigheter. De förnekastillgång till sitt språk, sin kultur och sin historia. De förvägras rätten likvärdig utbildning. Arbetslösheten slår särskilt hårt mot invandrarungdom.Barnen slås ut redan i förskolan. De drabbas särskilt hårt av arbetslöshet,social otrygghet, utslagning och misär. Men det är också så att den flernationella.mångmiljonhövdade armén, som har tillskapats av de fria marknadskrafternasprofithunger, utgör en del av den europeiska arbetarklassen. Och när dessamänniskor inte kan påverka den polifiska beslutsprocessen i de länder där dearbetar och bor, så är det arbetarklassen som blir proportionelltunderrepresenterad i de europeiska parlamenten. När de inte heller kan delta iden fackliga verksamheten och i det politiska livet på grund avspråksvårigheter, så är det arbetsklassen som håller på att passiviseras. Ochnär invandrarbarnen slås ut redan i förskolan, får en bristfällig utbildningoch delvis dras in i drogmissbruk och kriminalitet, så är det arbetarklassensbarn som drabbas. Vpk understryker vikten av att hålla i minnet dessaorsakssammanhang och denna klassmässiga bakgrund. Risken är annars stor attinvandrarproblemen blir feldefinierade. kommunisterna anser att invandrarpolitikeni måste utgå från att det inte finns några motsättningar mellan de tregrupptillhörigheter, eller grupplojaliteter, som dominerar invandrarnasidentitet: nationell grupptillhörighet, invandrartillhörighet och klasstillhörighet.I stället råder mellan dessa tillhörigheter ett dialektiskt förhållande avömsesidighet och påverkan. Det innebär att invandrarnas anpassning,välbefinnande och harmoniska utveckling enbart kan garanteras med en politiksom utgår från de nu nämnda grupptillhörigheterna och som syftar till att verka för deras allsidiga utveckling. Kulturen och de moralbegrepp, attityder ochallmänt accepterade sanningar som innefattas i begreppet kulturellt arv ochsom kulturen vidareförmedlar utgör den grund som varje människa bygger ochutvecklar sin personlighet och identitet på. Det handlar om individuellidentitet, dvs. känslan av att jaget har ett visst värde, att man duger tillnågot, och känslan av självrespekt och självförtroende. Men det handlar ocksåom gruppidentitet, dvs. medvetenheten om att höra samman med andra människor-att se sina egna livserfarenheter inramade av och ingående i en kollektivhistoria -och insikten om att mitt liv har sammanhang med sådant som har häntföre mitt liv, att jag är bärare av en grupps språk och kultur, att jag harkunskaper om gruppens villkor, att just de villkor som gäller för gruppen ochsom utgör ramarna för gruppens situation i samhället och för gruppens framtidautveckling också bestämmer mina personliga utvecklingsmöjligheter, eftersomjag är en del av gruppen. Pä den medvetenheten grundar sig min självtillit, känslaav egenvärde, lust att pröva egen förmåga som bärare av gruppens samladekunskaper och erfarenheter för att föra vidare, utveckla och förbättra, styrktav den samlade kraft som gruppen har. Medvetenheten består också av vetskapenom att en del av mina problem och svårigheter inte är personliga problem, utanhärrör från de villkor som hela gruppen lever under. Endast genom en utvecklad personlighet och ettsjälvständigt tänkande blir det möjligt för invandraren - framför allt förinvandrarbarnet - att kritiskt granska, att utveckla, att helt eller delvisförkasta eller behålla och att konstruktivt påverka sitt eget kulturella arv.Bara under sådana förutsättningar blir det möjligt för invandrarbarnen attkritiskt granska och sortera det svenska kulturella utbudet - annars blirinvandrarbarnen hänvisade till den kommersiella skräpkulturens perspektivlösadjungel. Förutsättningen för invandrarbarnen att skaffa sig engruppidentitet som är sammansatt av både nationell identitet och klassidentitetär språket, dvs. Att de borgerliga regeringarna inte har kunnat insemodersmålets betydelse för invandrarbarnen, dess samband med gruppidentitetenoch dess klassmässiga aspekter är i och för sig inte förvånande. Det är snarareen logisk följd av den ideologiska grundinställning som borgerligheten har ochsom återspeglas i den skolpolitik den allmänt bedriver. Det är en politik somsyftar fill att utplåna barnens gruppkänsla och klasstillhörighet, att omvandlabarnen till enskilda individer utan samband med de reella klassförhållandena idagens samhälle och att omvandla de klassorättvisor som återspeglas i barnenssituation i skolan till individuella problem. Med andra ord: Borgerlighetenslår vakt om de klassintressen den representerar. Men det är förvånande att man nödgas konstatera attsocialdemokraterna sluter upp bakom de borgerliga partiernas polifik på dettaområde och därmed medverkar till den alarmerande situation som invandrarbarnenbefinner sig i . Den ekonomiska kris som drabbar hela den kapitalistiska världen och som kännetecknas av massarbetslöshet,inflation och social utslagning håller på att fördjupas och förvärras. Den följsav en politisk kris, där politikerna i sin oförmåga att hitta lösningar inomramarna för det ekonomiska systemet skapar missnöje, politikerförakt ochpassivitet. Därmed skapas också grogrund och gynnsamma förutsättningar föruppkomsten av missnöjesgrupper och fascistoida grupperingar och partier, som iden ekonomiska krisens spår breder ut sig runt om i genom att bl. a.utnyttja och underblåsa fördomar som rasism och främlingshat. Också i blir klimatet allt hårdare efter hand somarbetslösheten breder ut sig. Denna utveckling medför att invandrarna i Sverigebemöts med hårdnande attityder; det finns klara tendenser tillfrämlingsfientlighet och rasism i samhället. Detta beror till en del på att den invandradearbetskraften aktualiserar strukturella spänningar i det land den kommer till.Detta drabbar i första hand arbetare och lägre mellanskikt, som ibland drivsatt åberopa sin medfödda nationella status. Även om invandrarnas ställning,inkomst och utbildning ofta är låg riktas denna avund mot dem. Frän marginaleni utvandringsländerna hamnar de i marginalen i mottagarländerna. De är svagtintegrerade i det nya samhället. Deras ekonomiska resurser kanske ökar, men deär yrkesmässigt och utbildningsmässigt utspärrade. Trots detta ökar spänningeninom den inhemska arbetskraften, som inte lyckas ta sig upp och just därförkänner sig passerad och förbiseglad. De infödda, som inte får del av den ökadesociala rörlighet som invandringen för med sig, uppfattar invandrarna som ettallvarligt hot. Dessutom ökar konkurrensen om arbetstillfällena ju mer denekonomiska krisen breder ut sig. Desto mindre har man då råd med solidaritet,hänsyn och omtanke. Desto mer breder individualismen och de vassa armbågarnasmentalitet ut sig. Vpk anser att den invandrarfientlighet och de rasistiskatendenser som gör sig gällande utgör ett allvarligt hot mot invandrarna,men också och framför allt mot de värderingar som ligger till grund för ochgenomsyrar arbetarrörelsens utvecklingshistoria. Mot denna bakgrund anser viatt det är ytterst nödvändigt och brådskande att vidta konkreta åtgärder ikampen mot rasismen. För det första krävs åtgärder som syftar till attförbättra invandrarnas sociala situation, främja invandrarnas sociala rörlighetoch bryta de yrkes-och utbildningsspärrar som håller invandrarna kvar i delägsta skikten i samhället. För det andra krävs åtgärder som syftar till attöka informationen till det svenska folket om invandringens historiska orsaker,effekter och klassmässiga aspekter. För det tredje fordras åtgärder som främjarallsidiga kontakter och ökar förståelse och tolerans mellan invandrare ochsvenskar, t. ex. projekt i form av politiska, sociala och kulturellasamarrangemang. Myndigheternas insatser för att informera svenska folket isyfte att bemöta de främlingsfientliga attityderna har begränsad räckvidd. Desvenska folkröre;lserna kan här komplettera myndigheternas information på ettutmärkt sätt. Så som biståndspolitiken har kunnat förankras genom folkrörelsernasinsatser, kan folkrörelserna gå ut genom sina organisationer för att motverka fördomar och skapa vidgade kontakter mellansvenskar och invandrare. Detta gäller särskilt organisationer inomarbetarrörelsen med sin massförankring. Invandrarna, som till övervägande delentillhör arbetarklassen, har gemensamma intressen med de svenska arbetarna ochkan därför nås och påverkas lättare genom de egna organisationerna både påarbetsplatser och i bostadsområden. Därför delar vpk bedömningen att en nyanslagspost behövs för informationsinsatser genom folkrörelserna. Skolans rolli det sammanhanget är av avgörande betydelse. På samma sätt som skolan slårvakt om frihetens och demokratins grundläggande värderingar i sin verksamhet,på samma sätt bör den ta mer målmedveten och mer aktiv del i kampen mot rasismoch invandrarfientlighet. I den av fastställda målsättningenför invandrarpolitiken uppställs valfriheten som ett huvudmål vid sidan avjämlikhet och samverkan. Även om det ibland förekommer olika uppfattningarmellan de politiska partierna om hur dessa huvudmål kan tolkas, så råder det ialla fall total samstämmighet på en punkt, nämligen att om mycket litet elleringenting görs för att ge dessa målsättningar ett konkret innehåll, så kommerde att förbli tomma fraser, avsedda att användas i högtidliga sammanhang. 65ANITA (): Jag tänker ta upp situationen i , min hembygd. I och län bor 1,6 miljoner människor, imitt län 1 miljon. Många är inflyttade från andra län i , många frånandra länder. Vårt län präglas av särskilt stora klyftor, ochskillnaderna i arbetslivet är stora. Industridöden har gått snabbare iStockholms län än i resten av landet. Regionen domineras av tjänstesektorn och servicejobb, somär av vår sysselsättning I vårt län finns också en glesbygd, där det i Norrtäljebor lika många glesbygdsbor som i . Arbetsmarknaden är mycket hårdare uppdelad här än på andrahåll i landet. I finns fler arbetslösa än i : 19450 personer mot drygt 12 000 i . Här finns också en högre andel än i övrigadelar av landet av invandrare, vilka har en mycket svag ställning påarbetsmarknaden. De har jobben med de sämsta arbetsförhållandena och lönerna. Densociala utslagningen är särskilt stor i vårt län. Låt mig ta en kommun som exempel. har 24 %utländska medborgare, men i arbetslöshetsstatistiken utgör de avkvarstående arbetslösa för omedelbar placering. Låt mig uttrycka min glädje över att invandrarministernarbetar med en proposition som kommer att innebära att fler kommuner tar sittansvar för flykfingarna. Det kan inte vara rimligt att en enda kommun har 100nationaliteter med 56 olika hemspråk. Detta ställer naturligtvis stora krav påalla som arbetar inom skolan, socialvården, arbetsförmedlingen osv. Av dentotala invandringen har tidigare fått . de senasteåren har vår andel ökat till . hade vi utländska medborgare, 1981 varandelen , då hela riket i genomsnitt hade . Alltså har vårt län tagitemot en större andel invandrare än det övriga landet. Detta medför att det blir svårt att på ett bra sätt tahand om våra invandrare, ordna bostäder, svenskundervisning, social service ochinte minst att skaffa arbetstillfällen. har vi drygt 4 000 personerarbetslösa bland våra invandrare. Jag tror att det kommer att bli nödvändigt medsärskild uppmärksamhet och speciella åtgärder för att främja sysselsättningenbland våra invandrare. Ett bra exempel är vad Statsföretag gjort i ,där det ordnat 60 platser för våra invandrare. Vid ett besök i bostadsområde förvånadesen grupp invandrare från vårt grannland över att se fem svenskar på enenda gång. Det är kanske något att fundera över. Vår region är mycket ojämlik. I tänker denmoderata ledningen sänka skatten med . Varför skall vi dela med oss? IBotkyrka betalar man . mer i skatt än i , i ännu mer. Skattesänkningen i visar att regionalskatteutjämning både är nödvändig och måste byggas ut. Visst går det att sänka skatten, om man inte ställer uppoch bygger bostäder för ungdomar, om man inte bygger ut barnomsorgen, inte taransvar för invandringen utan satsar på att privatisera fritiden och inte taransvar för arbetslösheten. "Märkligt att de sänker skatten när de inteordnat ordentliga pensionärslägenheter." Det är en röst från . Med moderat politik får vi några "fina" ochnågra "dåliga" kommuner. Det visar tydligt politiken i vår region. Låt mig beröra ungdomsarbetslösheten. Jag har tidigare vidflera tillfällen i kammaren berört frågan om ungdomar i storstaden. De far t. ex. här i än i övriga delar av landet. Vi har nästan 8000 ungdomar arbetslösa. Vi har 930 16-17-åringar och 3 00018-19-åringar. Vi måste ställa oss frågan: Vad händer med dina och mina barn?Det är inte någon uppbyggande syn att passera ellerMalmskillnadsgatan, där många av våra utslagna ungdomar finns. Därför är regeringens förslag, att alla ungdomar skall hanågon form av sysselsättning, ett steg i rätt riktning. Men det fordras attalla ställer upp, även privata företag. Det måste bli slut på övertidsarbete,när det är så många som behöver sysselsättning. Jag tycker också att det måste till rättvisare fördelningav AMU-utbildningen och personaltätheten på arbetsförmedlingarna. Det är enväsentlig skillnad om en kommun har några få invandrare med få språkgruppereller om man har hundratals som i och . Det är bra att vårregering kommer att se över alla de regler som finns för statsbidrag av olikaslag, så att kommunerna kan få ett större spelrum när det gällersysselsättningen. Framtidenoroar oss även när det gäller kvinnornas sysselsättning. drygt 9 000 arbetslösa kvinnor. Det är främst inomtraditionella kvinnoyrken som rationaliseringarna kommer snabbt. Datoriseringenpå handels- och kontorssidan samt det faktum att expansionen inom denoffentliga sektorn stoppats har betytt mycket. Här råder också en stor regionalskillnad. Vi har en mycket hög arbetslöshet bland kvinnorna i , ochinvandrarkvinnornas situation är svår i hela vårt län. Det är mycket bra att vi fått 1 milj. kr. Vi måste dels utveckla och bygga ut industrin i vårregion, dels ändra attityderna till industriarbetet. Men vi inåste också setill att stödja kvinnorna på arbetsplatserna inför den förändring som skerinom industrin. Därför är det bra att regeringen satsar 10 milj. kr. på riktadeinsatser för oss kvinnor. kommer att använda sin andel av dennasatsning på att erbjuda kvinnor datautbildning på industriarbetsplatserna ilänet, men också till att påverka flickornas framtida yrkesval genom attintressera flickor för teknik i samarbete med Tekniska högskolan, industrin ochhögstadieskolor i . Det känns bra att ha en regering som satsar såmycket på sysselsättningen, vilket naturligtvis kommer att gynnaungdomarna,kvinnorna och invandrarna i . 66HANS (): Flyktingproblemen ute i världen är enorma.Antalet flyktingar - om man använder en generös definition - uppgår tillnärmare 20 miljoner. I denna uppskattning ingår inte det stora antal människorsom betecknar sig som flyktingar i eget land, dvs. de som tvingats att fly frånsin hemtrakt fill en annan del av det egna landet. Deras antal uppgår till över7 miljoner. Merparten finns i , södra , ochCentralamerika. Det är krig och väpnade konflikter, förtryck och terror,konfrontations-och våldspolitik, svält och fattigdom som är huvudorsakerna tillflyktingströmmarna.