prot · G709105 · 1983-12-31 00:00:00 — Vi behandlade alldeles en motion frånfolkpartiet om ökad entreprenadverksamhet i . Vi behandlade enmoderat motion om enskilda vårdhem och en om att man skall försöka ta in anbudpå service från privata dentalförrådsfirmor. En interpellation fråncenterpartiet har framställts om bättre samverkan mellan landsting ochprivatläkarsidan. Allmän hälso- och sjukvårdm. I samtliga dessa fall var vi på denborgerliga sidan överens om att man skulle försöka hitta lösningar som ärbilligare och bättre för såväl som den enskilda patienten. Jag troregentligen inte att det råder någon motsättning oss emellan, . Jag är naturligtvis medveten om de ekonomiskakonsekvenserna av våra besparingar - det skall jag inte förneka. För att återgå till exempel betyder detaktuella bidrag vi här diskuterar 235 miljoner för mitt eget landsting. När man diskuterar att dra in pengar från landstingettycker jag att man från socialdemokratiskt håll skall se efter vadfinansministern föreslår i propositionen om de kommunalekonomiska frågorna somnyligen lades på bord. Där sägs bl. "Som ett led i åtgärder för att begränsa denautomatiska ökningen i statsbidragen till kommunsektorn föreslås attgrundgarantin i skatteutjämningssystemet minskas med en procentenhet för såvälkommuner som landstingskommuner." Vilka grupper drabbas i förlängningen av dessabesparingar? Det kan man naturligtvis fråga sig. Finansministern säger också i propositionen att destatiiga transfereringarna till kommunsektorn inte kan ökas totalt sett. "Fortsatta åtgärder bör vidtas för att begränsa automatiken,minska detaljregleringen och öka schabloniseringen i bidragssystemen. Riksdagenhar tidigare fattat beslut med denna inriktning för flera av de störrestatsbidragssystemen såsom för barnomsorg och social hemhjälp." Direkthärefter säger statsrådet; "Även för bidraget till psykiatrisk vård ochersättningar till sjukvårdshuvudmännen har övergivits tidigare ordning med eni princip automatisk uppräkning av bidragen baserad på en historiskkostnadsutveckling. F. n. pågår ett arbete som syftar till att förenkla deberäkningsmässiga grunderna även för dessa senare bidrag ochersättningar." Jag tycker att finansministerns skrivning pekar åt rätthåll, men det tar litet väl att komma fram till de besparingar som vimoderater anser vara nödvändiga . 56RUNE (): Efter att med intresse ha lyssnat till BoArvidsons replik måste jag konstatera att han inte hade mycket att föreslå vadgäller åtgärder för att minska landstingens bidrag med 5 miljarder . Alla, såväl kommuner som landsting, har naturligtvis ettintresse av att spara, och det är detta man försöker göra. Det har gjortsmycket hårda bantningar och genomgångar både i landstingen och kommunerna närman gjort den senaste budgeten. De direktiv som finns , inför kommande budgetarbete,bygger också på detta, att man exempelvis skall motverka automatiska höjningar.Men här är det, - ni kommer inte ifrån det - en direkt prutning om5 miljarder på psykvården och särskolorna. Minfråga i anledning av detta är; Har ni moderater ute i landstingen en klar plan för hurdetta skall ? Har de moderata ledamöterna i klarat utdetta? - Jag tror inte det. Jag vill än en gång säga, att när jag mötermoderata landstingsråd ute i länen säger de, att detta inte går ihop. Jag anseratt ni måste synkronisera verksamheten. Det går inte att agera på detta sätt! Allmän hälso- och sjukvårdm. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 2(förslag till åtgärder inom äldreomsorgen) Utskottets hemställan bifölls med 217 röster mot 72 förreservation 1 av m. fl. Mom. 7 (utredning om små handikappgruppers förhållanden) Utskottets hemställan bifölls med 275 röster mot 14 förreservation 2 av . Mom. 10 (bidrag till färdtjänst) Utskottets hemställan bifölls med 217 röster mot 72 förreservation 3 av m.fl. Mom. 11 (begränsningsregeln) Utskottets hemställan bifölls med 266 röster mot 15 förreservation 4 av . Mom. 14 (översyn av förhållandena inom social hemtjänstoch färdtjänst) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 av IngaLantz -bifölls med acklamation. Mom. 15 (bidrag till särskolan) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avGöte m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 17 (kostnader för viss utbildning av handikappade) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avInga Lantz -bifölls med acklamation. Mom. 19 (utvidgning av vårdartjänsten) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 8 av -bifölls med acklamation. Mom. 22(framställning av punktskrift m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avInga Lantz bifölls med acklamation. Mom. 23(dagstidningar på punktskrift) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avInga Lantz bifölls med acklamation. Allmän hälso- och ivriga moment sjukvårdm m Utskottetshemställan bifölls. betänkande 15 Punkt 1(miedelsanvisningen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avInga Lantz -bifölls med acklamation. Mom. 1(utbyggnad m. m. av preventivmedelsrådgivningen) Utskottels hemställan bifölls med 271 röster mot 14 förreservation 2 av . Mom. 5(eit särskilt statsbidrag för öppnare vårdformer inom psykiatrin) Utskottetshemställan bifölls med 273 röster mot 14 för reservation 4 av . Mom. 6 (medelsanvisningen) Utskottets hemställan bifölls med 217 röster mot 72 förreservation 5 av m. fl. Mom. 2 (direktiven för nästa försvarskommitté) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avInga Lantz -bifölls med acklamation. Mom. 4-6 (medelsanvisningarna till beredskapen för hälso-och sjukvården m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avInga Lantz -bifölls med acklamation. Övriga punkter och moment 1983/84:22om teckning av aktier i 1983/84:102) samt 1983/84:23 om teckning av aktieri Post- och , (prop.1983/84:70 och 1983/84:98) och om statliga företag i övrigt. 57TREDJE VICE TALMANNEN; betänkanden 22 och 23 kommer attbehandlas i tur och ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Först upptas alltså näringsutskottets betänkande 22 omteckning av aktier i . Teckning av aktier i 58 (); Regeringen har i den proposition vi står ibegrepp att diskutera nu lagt fram ett förslag om att ett statligt lån på 100milj. i skall omvandlas tillaktiekapital. Regeringen vill också ha bemyndigande att överlåtastatens aktier i till annan huvudman. När det gäller konverteringen av lånet till aktiekapitalär alla partier överens. NCB behöver förbättra sin soliditet. Det gäller välegentligen i princip enbart en bokföringsmässig åtgärd. NCB är ett utmärkt exempel på ett företag, som med ettursprungligen riktigt koncept ville bygga upp en skogsägarägd skogsindustri,men som förfuskade idén genom att av andra skogsbolag köpa gamla och för småskogsindustrier, som inte hade några egentliga förutsättningar att överleva påsikt. På det sättet förbrukades de medel som fanns tillgängliga för det syftesom det här egentligen avsåg. gick en annan väg, även om det ocksåupplevde en kris genom att det fallit för frestelsen att köpaupp en del mindre enheter av andra skogsbolag. Ursprungligen byggdes upp nyastora och konkurrenskraftiga enheter, som även efter det avslutadesaneringsprogrammet nu utgör grunden för en lyckosam avspark för SödraSkogsägarna . NCB är också, herr talman, ett utmärkt exempel på vad somhänder och kan hända när politiker och politiska församlingar lägger sig i ochfördröjer ett i och för sig oundvikligt omstruktureringsprogram. Sedan krisenför NCB inträdde har statliga medel på uppemot 1,6miljarder kronor tillförts bolaget. Hade marknaden fått ombesörja saneringen,vilket vi moderater ville, hade omstruktureringen genomförts snabbare och medeldärigenom kunnat finnas tillgängliga för den nödvändiga upprustningen av deåterstående enheterna - anläggningen i utanför och anläggningenutanför . NCB har fått en branschkunnig ledning, som med varlighand skall lotsa företaget fram mot ökad lönsamhet. Företaget går , givetvistack vare goda skogskonjunkturer, med vinst. Det har en någorlunda acceptabel avkastningpå arbetande kapital och står i begrepp att modernisera anläggningen i alla risker för NCB är inte övervunna. Det är väl värt att understrykas.Ådalen är omgiven av stora skogsområden med en skogsindustrien tradition ochskall enligt vår mening kunna rymma en slagkraftig Teckning av aktier i Teckning av aktier i skogsindustri.Staten är i realiteten ägare av företaget. innehavare avindustrilån får visserligen dessa omvandlade till aktier med begränsadrösträtt, men de ger inget inflytande på företaget. Skogsägarrörelsen hardäremot ett starkt inflytande över NCB, trots allt, genom de upprättadevirkesförsörjningsavtalen, som utgör grunden förNCB;s råvaruanskaffning. Med regeringens tankar på tvångsavverkningar och höjningarav skatterna på skogsmark samt med de strukturplaner som föreligger och som kanleda till socialisering av skogsinnehav kan helt uppenbart förlängningen avvirkesavtalen äventyras. Regeringen bör därför - om man har omtanke om NCB,dess framtid och dess anställda - avstå från sådana här dumheter. När frågan om NCB behandlades förra gången, underriksmötet /81, krävde i en motion att den dåvarande borgerligaregeringen skulle få överlåta NCB;s aktier till andra endast om detta skeddetill företag där staten direkt eller indirekt ägde merparten av aktierna. Den förda politiken från socialdemokraternas sidavisar att man inte kan lita på socialdemokraterna. Det generella bemyndigandeti den nu aktuella propositionen klingar därför inte särskilt övertygande motbakgrund av de tankar som för bara framfördes. Från moderat sidaanser vi det olyckligt att föra samman NCB och eller koppla NCB samman meddomänverket, som i och för sig kan finnas med i förlängningen enligt de tankegångarsom socialdemokraterna gav uttryck för . Det här kan allvarligt rubbafördelningen av den tillgängliga råvaran mellan de verksamma skogsbolagen iNorrland. Vi vill därför inte ge regeringen detta bemyndigande. När anledningtill ändring av ägarkretsen aktualiseras, är regeringen välkommen tillriksdagen med ett nytt förslag. Från moderat sida anser vi att staten efter genomfördsanering kan överlåta ägandet till andra privata intressen. Av den senasteårsberättelsen framgår också att företagsledningen gärna ser andra ägare i NCB.Statens innehav av bör därför avvecklas. Genomnoteringen på börsens s. k. C-lista finns nu också ett marknadspris påaktierna. Detta bör underlätta en privatisering och göra det möjligt att finnanya ägare och därigenom frigöra och ge staten tillbaka delar av det kapital mansatsat, så att det kan användas för andra, betydligt mera angelägna behov. Med detta yrkar jag avslag på utskottetshemställan i vad gäUer mom. 2 och bifall till vår reservation. 59PER-OLA (): NCB är ju ingalunda någon ny bekantskap förriksdagen. Företaget har vid ett flertal tillfällen varit föremål förriksdagens uppmärksamhet och prövning bl. a. genom statens engagemang i olikasammanhang. Det har funnits de som ifrågasatt behovetäv NCB. har vi facit i handen, och vi kan se att företaget utvecklas ipositiv riktning. Det finns då anledning att betona den betydelse som NCBspelat för det norrländska skogsbruket och skogsindustrin. Per-RichardMolén berörde detta inledningsvis. Jag måste säga att hans historiebeskrivningkring NCB gav mycket i övrigt att önska. Den var långt ifrån korrekt ochfullständig. Det finns anledning att understryka att de norrländska skogsägarnainte har förfuskat någon idé då de har engagerat sig i NCB. Det gällde atträdda viktiga industrienheter och gjorda investeringar. Det finns anledning att poängtera att när de norrländskaskogsägarna lade grunden för NCB i då andra företag steg åt sidan ochinte tog sitt ansvar på de olika bruksorterna, gav de oss möjlighet attbibehålla viktiga industrienheter. Det kan vi vara glada för . Även om det finns en del att önska när det gällerNCB:s soliditet, går ändå utvecklingen i rätt riktning. Det ger trygghet isysselsättningen för de anställda och möjliggör en breddning avindustristrukturen i dessa bygder. Vi har från sida sett det naturligt att biträdaregeringens förslag att göra det möjligt att teckna nya aktier i genomkonvertering av ett tidigare lån. Därigenom kan också de angelägnaindustriinvesteringar som det är fråga om komma till stånd, och det har inteminst de norrländska skogsägarna och människorna i de här bygderna ett stortintresse av. Det är ju ändå så att det trots ägarförändringen desenaste åren finns mycket starka band mellan NCB och de privata skogsägarna iNorrland. Detta kommer inte minst till uttryck genom en väl fungerandevirkesförsörjning och råvaruanskaffning. Vi har också, herr talman, sett det som naturligt att geregeringen ett bemyndigande att överlåta statens aktier i till annanhuvudman. Vi följer med andra ord på den här punkten den princip som vi intagitnär regeringen, visserligen med annan färg, fått bemyndiganden beträffande NCB. Vi förutsätter därför att regeringen nu också använder sigav detta bemyndigande, som ger möjlighet att privatisera NCB helt eller delvis.Vi har velat markera detta ytterligare i ett särskilt yttrande, som fogats tilldetta betänkande. Med hjälp av bemyndigandet, som vi utgår från att regeringenaktivt och snabbt utnyttjar, hoppas vi att man vill främja en positivutveckling för företaget och regionen. Det leder dessutom i förlängningen välbehövlig förstärkning av de statliga finanserna. Med den ekonomiska stabilitet som det börjar få och med dei flera fall fina industrienheter som ingår är NCB ett väl fungerande ochkonkurrenskraftigt företag inom skogsindustrin. Det borde därför inte varanågon svårighet för regeringen att hitta andra intressenter till företaget. Jag har med dessa ord bara velat understrykavad vi har sagt i vårt särskilda yttrande i detta betänkande. Jag nöjer migdärför med detta och yrkar i övrigt bifall till utskottsmajoritetens förslag. Teckning av aktier i 60KARL-ERIK HÄLL (s): Jag skall inte lägga mig i den diskussion somförs mellan och om hur man har skött NCBunder åren. Den diskussionen klarar ni så bra själva. Men jag vill kommenteradet sade om att detta är ett exempel på hur politikeringriper. Jag har uppfattningen att statens ingripande i detta företag tydligtvisar att Teckning av aktier i staten harkänt sitt ansvar för företaget. Statens insatser har också givit resultat sominnebär att sysselsättningen har upprätthållits, och företaget ser ut att klarasig ur den grop där det har befunnit sig . Jag tycker alltså - tillskillnad från - att detta inte är ett exempel på dåligtpolitikeringripande utan på ett bra sådant. Det har sagts här tidigare att denna fråga inte är någonny historia för den här kammaren och för näringsutskottet, och det är alldelesriktigt. NCB har sedan ungefär - då man råkade i ekonomiskabekymmer - ett flertal gånger varit föremål för debatt i den här kammaren.Samhället har som här sagts ställt upp med stora pengar. Totalt uppgår statenssatsning till i form av lån och kapitaltillskott. Genomdessa insatser har företaget räddats, och till följd av detta har staten ocksåblivit den dominerande ägaren av företaget. Det gångna årens strukturomvandling har inneburit enhalvering av antalet anställda i . Det var ca 5 1978 och det ärnere i ca 2 600 . Man kan alltså konstatera att en hel massaarbetstillfällen har gått förlorade, men man kan också konstatera attföretagets lönsamhet förbättrades avsevärt. Det är denna förbättring som gör att företaget trots sinrelativt stora skuldbörda nu anser sig kunna med 150 miljoner av eget kapitaloch med ett lika stort lånat belopp ta itu med den planeradeupprustningen av fabriken i . För att detta skall vara möjligt anser emellertidföretagets styrelse att det också fordras ett ökat ägartillskott av kapital på100 milj. kr. för att företaget skall kunna behålla en rimlig soliditet. Den totala investeringskostnaden blir då 400 milj. kr. i1983 års penningvärde, och den investeringen bidrar till att säkra 550arbetstillfällen vid anläggningen i . Regeringen föreslår i den propositionvi just nu behandlar, att ett sådant stöd lämnas genom att ett långfristigt lånsom NCB fått på 100 milj. kr. omvandlas till aktiekapital. Ett enigt utskott har ställt sig bakom detta regeringensförslag, men tyvärr måste vi konstatera att det sedan blir litet sämre medenigheten. När det gäller propositionens förslag om att regeringen skall bemyndigasatt överlåta statens aktier på annan huvudman vill inte ochfolkpartisterna vara med längre. När utskottet behandlade motsvarandefråga mötte bemyndigandet inget motstånd. Tvärtom framhöll man att ett avslagpå ett sådant bemyndigande skulle försvåra NCB:s förutsättningar för samarbetemed andra sjcogsindustrier. Det är väl det som gör att nu isin reservation dammar av en socialdemokratisk motion . Om man tarhänsyn till vad propositionen säger på den här punkten och vad majoritetensutskottsutlåtande säger, finns det uppenbarligen ingenting att hänga upp denhär moderata reservationen på. I den gemensamma reservationen yrkar man nu avslag pådetta bemyndigande och begär i stället ett regeringsförslag om privatiseringav NCB. Ett av motiven till detta krav om privatisering anges vara omsorgen omstatens finanser. Jag vet inte om man skall skratta eller gråta när man läserdetta Men jag tror attvi inte skulle behöva ödsla så förfärligt mycket tid, i en kanske något annanmiljö än den som bjuds vid kammardebatten, för att bli eniga om att för attklara statens finanser fordras helt andra åtgärder än de som föreslås här. Detduger naturligtvis som ett litet kamouflage för det som jag menar är denbakomliggande meningen och ambitionen, nämligen att driva frågan omprivatisering för privatiseringens egen skull. Här får man faktiskt också litetförvånande stöd i det särskilda yttrande som har fogat till dettabetänkande. Avpropositionen och utskottsmajoritetens skrivning framgår det klart att manskall vara öppen för en försäljning av statens aktier även till privataintressenter men att detta i så fall skall ske på företagets villkor och attdet skall utgöra ett positivt bidrag till företagets framtida verksamhet. Syftetmed bemyndigandet är alltså att ge regeringen och NCB den handlingsfrihet sombehövs för att företaget skall kunna utvecklas och att gemöjligheter till samarbetsformer, oavsett om det är med statliga, kooperativaeller privata intressen. Attsom och företrädare i utskottet säga att enbartprivatiseringen skulle lösa NCB:s problem ställer vi inte upp på - vi tror attdet är för enkelt. Jag vågar faktiskt påstå att också reservanterna tycker det. Med det anförda vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslagpå reservationen. Under detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 61 (): När det gäller historieskrivningen tror jag att ochjag är ganska.överens om den. Men jag anser att vi här i inte skalluppehålla oss vid en mera ingående historieskrivning. Det är bättre att vi meraägnar oss åt att studera . Närdet gäller anförande och kommentarer kring de politiskaingripandena vill jag säga att man har kunnat följa alla de lokala opinionersom aktualiserats såväl uppe i och Hissmofors som iÖrnsköldsviksregionen och som inte direkt var speciellt befrämjande för en nykteroch klok hantering av ett allvarhgt företagsproblem. Detta och den politiskahanteringen är en förklaring till att vi fick en fördröjning som kostadepengar, vilka kunde ha använts på ett betydligt bättre sätt för att rusta uppföretaget. Företaget har fortfarande enheter som i jämförelse med andra, meraframgångsrika skogsindustriföretag är små. Investeringsbehovet för framtidenär därför relativt betydande. Närdet gäller bemyndigandet - frågan aktualiserades 1981 - kan vi vara betydligtmera positiva till att ge regeringen ett sådant, beroende på att vi har en synsom mera är baserad på marknadsekonomi. När man från socialdemokraternas sidaenbart kan se statliga företag som lösningen på detta problem vågar vi inte göra detta -om ni nu inte har gjort en ganska radikal ändring i er uppfattning, attöverlåta till regeringen att hantera dessa aktier och överlåta dem till andraän till de mest riktiga. Anf.62 (): Låt mig när det gäller hänvisningen till de lokala opinionerna säga måste vara mycket okänslig om man inte förstår att det blir reaktioner frånde anställda som står inför hotet att förlora sina jobb. Jag blir Utet oroadnär jag lyssnar till , som har en för mig ganska skrämmandeinställning till detta och på ett kallt och affärsmässigt sätt talar om det,precis som om det vore fråga om att flytta undan några pjäser som tillfälligtär i vägen. Jag blir ännu mera rädd när det är politiker som har den känslanoch tydligen inte förstår att man måste ta hänsyn till att människor som stårinför hotet att förlora sina jobb reagerar på det sätt som står till buds fördem. Ctm man har den uppfattningen att statens ingripande i NCB-affären skullevara, som sade, ett dåligt exempel på politikers ingrepp isådana här sammanhang, vill jag påstå att jag är övertygad om att de anställdahar en helt annan uppfattning. Vadbeträffar det sista sade, nämligen att man kan vara merpositiv till bemyndigandet, måste jag säga att antagligeninte har läst propositionen. Om han hade gjort det och dragit samma slutsatsföre behandlingen i utskottet, skulle någon reservation från moderat hålluppenbarligen inte ha behövts. Anf.63 (); Jag tror att vi som politiker har ett betydande ansvar när sådana härtyper av problem inom företagarvärlden inträffar, så att vi inte skaparför\'äntningar och förhoppningar som över huvud taget inte kan realiseras. Detär bättre att vi beskriver sanningen och så snabbt som möjligt åstadkommer deförändringar som är oundvikliga. Det är betydligt mer humant för de människorsom tyvärr berörs av de omstruktureringar som är helt nödvändiga i ettdynamiskt näringsliv. Anf.64 (): Helt kortfattat; Av två skäl är jagglad över att det inte gick så som menar hade varit detnaturliga 1979. då i enlighet med önskemålgått i konkurs, skulle detta ha medfört bekymmer för de anställda.Därtill kommer, , att vi förmodligen inte hade haft någontingför er att yrka på när det gäller att privatisera och sälja ut till de privataföretagen. har vi det. 65 (); En konkurs leder inte i alla situationer till problem. Den kan ocksåinnebära öppningar och betydligt mera av konstruktiva lösningar för denföretagsbildning som efter konkursen växer fram. överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om näringsutskottetsbetänkande 23.) 66 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debattera näringsutskottetsbetänkande 23 om teckning av aktier i , m. m. Teckning av aktier i , m. m. Teckningav aktier i , m. m. 67PER (): Staten har som företagare varit mindreframgångsrik . De statliga företagen har tenderat att bliredskap för politiker som velat främja regionala och sysselsättningspolitiskaintressen. Detta har enligt min uppfattning varit djupt olyckligt. Politiskaingripanden i stort har endast varit till nackdel för företagen. Företag skallledas av professionella företagare med kunniga styrelser, inte av politiker somväger in helt andra värderingar. Det är därför av central betydelse att statsföretagenavpolitiseras och lämnas att själva fungera på strikt företagsekonomiskavillkor. Det är angeläget att nya ägare ges möjligheter att träda till istatens ställe. På detta sätt garanteras en finansiell och företagsekonomiskkompetens, som i alltför hög grad saknas hos den nuvarande ägaren,statsmakten. Dessutom skulle möjligheterna för klåfingriga politiker attingripa i företagens skötsel eller strategiska planering drastiskt begränsas.Detta vore till fördel för såväl företagens framtidsutsikter som landets somhelhet. kan på detta sätt statskassan få tillbaka en del av detkapital som nedlagts i de statliga företagen. Ägandet kan spridas till mångahänder, och de anställda i företagen ges möjlighet att via lokalaaktiesparklubbar, pensionsfonder och på andra sätt bli delägare i företagen.Ägandespridningen kan på detta sätt ökas väsentligt.