prot · G70940 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:40 Omåtgärderna för attminska antalet centrala anvisningar Förhandlingarnaleddes av tredje vice talmanner 1 § Justerades protokollet för . 2§ Svar på fråga 1983/84:168 om åtgärderna för att minska antalet centralaanvisningar har frågat mig om centrala verk omfattas av arbetetmed att minska centrala anvisningar och om kommunerna har behov av ytterligareråd och informafion från centrala tillsynsmyndigheter. Bakgrunden till fråganär att och i en enkät tilllänsstyrelserna har frågat efter vilket behov det finns av ytterligare allmännaråd och information inom hälsoskyddet. Mittsvar på den första frågan är att regeringens arbete med att förenklasamhällsorganisationen självfallet omfattar de centrala verkens regler. Närdet gäller den andra frågan vill jag betona vikten av att kommunerna får del avde statliga myndigheternas kunnande och kompetens. En lämplig form för detta ärvägledning och informafion. De statliga intressena i övrigt av att normera denkommunala verksamheten kan enligt min mening tillgodoses inom ramen för färreoch enklare regler. Inomregeringskansliet pågår ett omfattande arbete för att göra myndigheternasregler färre, klarare och enklare. Avsikten är att en proposifion med förslagtill en rad åtgärder på området skall föreläggas . Jag kanvidare nämna att stat-kommun-beredningen (C 1983:02) utvärderar och gör ensamlad bedömning av de statliga myndigheternas tillsyn och kontroll avkommunerna. Beredningen överväger också frågan om en särskild försöksverksamhetmed minskad statlig reglering i några kommuner. Om åtgärderna för att minska antalet centrala anvisningar 2PER-OLA (): Jag ber att få tacka civilministern försvaret på min fråga. Anledningen till frågan är ju den efterlysning som de bådaverken, och , har gjort då det gäller behovetav ytterligare råd och anvisningar inom hälsoskyddsområdet. Jag måste säga attjag tycker att denna åtgärd från dessa båda verk rimmar illa med civilministernsmånga försäkringar om att staten skall minska antalet centrala råd ochanvisningar. påstår civilministern att alla verk skall omfattas avhans försäkringar. Därför vill jag fråga på vilket sätt civilministern hargjort inte bara de här verken utan även alla andra underkunniga om regeringensambitioner på detta område. Uppenbarligen har informationen härom inte riktigtnått fram, eftersom dessa aktiviteter från de två verkens sida har skett eftercivilministerns uttalanden i detta avseende. Jag skulle också gärna vilja vetaom civilministern verkligen menar att det finns ett uttryckt behov frånkommunerna av att få ytterligare råd och anvisningar från centrala verk Jag hoppas och tror faktiskt att civilministern isynnerhet och hela regeringen menar allvar med sina tidigare uttalanden omvikten av att minska på sådana centrala råd och anvisningar, dvs. försökainskränka byråkrati och centralstyrning. Däremot tycker jag det finns anledningatt säga att det inte har vidtagits så många konkreta åtgärder för att försökaminska på detta. Det har väl kanske mest handlat om allmänna ord ochvackert tal, men här liksom i så många andra sammanhang räcker det inte medvackra ord, utan det krävs konkreta insatser och åtgärder. Jag tror att kommuner och regionala organ liksom företagoch enskilda rnänniskor inte behöver ständiga pekpinnar från centrala verk. hänvisar civilministern också till denförsöksverksamhet med avbyrå-kratisering som skall ske på några få ställen ilandet. Skall vi ha reformer för avbyråkratisering och minskad styrning skallde helst omfatta alla kommuner i landet, inte bara genomföras på försök pånågra ställen. Jag hoppas att man fort kommer fram till att verksamheten skallomfatta landets alla kommuner. Med dessa ord vill jag än en gång tacka försvaret. Jag ser gärna att jag får en precisering av civilministern då detgäller frågan om han har vidtagit åtgärder för att informera de aktuella verkenom sina ambitioner; Regeringen har i stort sett genomfört enmycket omfattande utbildning av samtliga generaldirektörer och landshövdingar.I denna utbildning har vi på olika sätt framhållit behovet av rationaliseringarinom statsförvaltningen, men också givit vår syn på det arbete som har inlettsmed att försöka ordna enklare regelstyrning från staten gentemot kommuner ochlandsting. På detta sätt har det alltså givits besked till samtligageneraldirek töfer om regeringens viljeinriktning. Den skrivelse som hänvisar till har blivitföremål för påpekanden från sida. har skrivittill mig och ifrågasatt om de båda verkens skrivelse överensstämmer med de anvisningar som säger att man bör fråga näringslivet, idetta fall kommunerna, innan man inhämtar ytterligare statistik. Frågan harockså framförts till från landshövdingarna. Därefter har detgått ut en ny skrivelse från dessa båda verk. I denna sägs att de uppgifter somlänsstyrelserna själva har kan lämnas in på en gång, medan de kan avvakta medinlämningen av de uppgifter som tarvar att man går vidare till kommunerna. 4 PER-ÖLA (); Uppenbarligen har den påbörjade utbildningeninte haft riktigt full effekt. Det finns kanske skäl att anordna återkommandeutbildning för att centrala makthavare skall hörsamma civilministernsvädjanden. Jag tror att det är bra attKommunförbundet och länsstyrelserna har reagerat. Det är också ett bevis på attde känner sig litet irriterade över denna typ av åtgärd. Jag hoppas att vislipper fler sådana här pekpinnar och anvisningar från centrala verk. Vibehöver inte sådana inslag. Vad vi i stället behöver är en ökad frihet förkommuner och regionala organ att jobba självständigt. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på fråga 1983/84:156 om kronofogdarnasarbetsmetoder har med hänvisning tilluppgifter i pressen om att en kronofogdemyndighet inlett flygspaning efterentreprenadmaskiner frågat justitieministern om han avser att vidta åtgärdersom gör att myndigheten flyger litet mindre och hjälper skattebetalarna litetmer. Frågan haröverlämnats till mig. För att komma till rätta med vissa särskilt svåra ochviktiga exekutiva mål har en del kronofogdemyndigheter utvecklat nyaarbetsmetoder, varvid olika tekniska hjälpmedel kommit till användning. a.har i experimentsyfte en flygtur gjorts för att bedöma möjligheterna att frånluften finna uppställningsplatser för entreprenadmaskiner. Mot bakgrund av denna utveckling, och med hänsyn till attdet saknas generella regler om användningen av tekniska hjälpmedel i denexekutiva verksamheten, granskar JO sedan någon tid de arbetsmetoder som kronofogdemyndigheternatillämpar. Enligt vad jag har erfarit behandlar JO ärendet med förtur och avseratt ge sin syn på saken . Även om jag kan förstå att kronofogdemyndigheterna kännerbehov av att utveckla sina arbetsmetoder i samma takt som de gäldenärer somligger bakom de svårare ärendena visar förslagenhet i fråga om att hålla sigundan eller gömma sin egendom, är jag för min del tveksam till lämpligheten avdetta slags flygningar. Jag vill dock avvakta JO:s rapport innan jag tarställning till vilka metoder som bör få användas. Om kronofogdar nas arbetsmetoder 6GUNNAR HOKMARK (m): Jag skall be att få tacka finansministern för svaret. Jag är glad att finansministern visar tveksamhet infördenna typ av spaningsmetoder som kronofogdemyndigheten i haruppvisat. Jag hade dock varit ännu gladare om han hade varit litet mindretveksam och litet mer besluten i sin vilja att dra en gräns mellan det sommyndigheter skall göra gentemot medborgarna och det som de inte skall göra. Vad som faktiskt händer är att man på fullt allvar diskuteraroch dessutom genomför flygspaning-satellitspaning. Man hejdar bilar, oavsett omföraren är misstänkt för någonting eller ej och kontrollerar om vederbörandehar skatteskulder eller ej. Allt detta är uttryck för en typav utveckling som karakteriserar en del myndigheter i och där densocialdemokratiska regeringen inte kan frånsäga sig sitt ansvar. Man sfimulerartill effektivitet - så långt att man går rättssäkerheten för när. Detta gerlätt en känsla av 1984. Jag skulle vilja fråga finansministern: Om det är sä attfinansministern känner tveksamhet, varför då inte se till att dekronofogdemyndigheter som är intresserade av denna typ av spaningsmetoderväntar tills JO har sagt vad JO tycker om dessa spaningsmetoder? Eller varförinte redan från början göra det mycket klara politiska ställningstagandet attdra en gräns mellan människornas krav på rättssäkerhet och det som myndigheterfår göra? Den typ av verksamhet som den aktuellakronofogdemyndigheten utövar leder fill en centralisering avspaningsverksamheten. Det blir register och övervakning när man genomförutmätningsverksamheten. Utrymmet minskar för mänskliga hänsyn gentemot dem somdet gäller, för det är inte bara nattsvarta gangstrar som drabbas avkronofogdemyndigheten. Jäg skulle vilja fråga finansministern vad han undermellantiden och efter det att JO har yttrat sig avser att göra för attmyndigheternas krav på effektivitet inte skall leda till att man eliminerarutrymmet för mänskliga hänsyn mot dem som man skall utmäta hos. Jag vill också fråga hur finansministern ser på denrättsosäkerhet som finns, genom att i alla fall denna kronofogdemyndigheti använder sig av spaningsmetoder som innebär att man förutsätteratt alla människor är skyldiga tills motsatsen har bevisats. Det är litetfarligt, herr talman, när man tillåter myndigheter att skapa denna stämning ochlåter deras, verksamhet kännetecknas av en tro på att det bara finns två typerav medborgare, nämligen skyldiga och ännu icke avslöjade. Jag är glad att finansministern känner tveksamhet infördenna typ av spaningsmetoder, men jag skulle också uppskatta om finansministernhär ville klart deklarera att han anser det helt olämpligt att enkronofogdemyndighet utnyttjar sådana här spaningsmetoder, åtminstone tills JOhar sagt sitt. Ännu gladare skulle jag bli om finansministern deklarerade somsin avsikt att slå vakt om rättssäkerheten i detta fall. Först vill jag göra klart att det har ägt rumen flygning. Den skedde som ett rent experiment av ifrågavarandekronofogdemyndighet. Jag har ingen anledning att anta någonting annat än attdet får stanna vid ett experiment, särskilt som jiistitieombudsmannen håller påatt granska denna fråga. Men jag tycker att inlägg påkallar en meraprincipiell reflexion. försöker skapa ett intryck av att om vi får etteffektivare indrivningsväsende blir det omänskligt och kommer att ske mängderav övergrepp mot enskilda människor. Och själva kravet på effektivitet skullepå ett sätt innebära att man utgår från att alla är förbrytare tills motsatsenhar bevisats. Det är lätt att göra sådana allmänna uttalanden och på det sättetskapa misstänksamhet inför ett arbete som bedrivs av myndigheter. Dessa måsteotvivelaktigt ha upplevt det så, att just denna riksdag faktiskt har ställtkrav på dem att försöka få alla dem som mer eller mindre medvetet dragit på sigstora skatteskulder att betala dem. Jag tror och hoppas att missförstått läget,om han tror att tekniken begränsar utrymmet för mänskliga hänsyn. Det gör deninte alls. Utrymmet för mänskliga hänsyn avgörs av de människor iadministrationen och i förvaltningen som har att handlägga de ärenden detgäller. Tekniken kan vara ett medel för dem att öka det utrymmet genom att depå ett arbetsbesparande och enkelt sätt kan ta reda på var de skall göra sinainsatser, så att de inte behöver lägga ner arbete på sådant som sedan visar sigvara felaktigt. Misstänkliggörandet av myndigheterna på den här punkten ärtrist - öm det inte är så att man menar att bovarna skall slippa undan. 8 (): Finansministern nämner att flygningen var enengångsföreteelse. Det är möjligt. Men jag har här framför mig ett svar frånsagda kronofogdemyndighet på JO:s remiss - jag skall givetvis inte gå in påinnehållet i den, eftersom den inte i övrigt finns tillgänglig - och deninrymmer en närmast lidelsefull kärlek till de olika typer av spaningsmetodersom ny teknik möjliggör. Jag är fullt medveten om att det är viktigt att bekämpaekonomisk brottslighet liksom all annan brottslighet, men ju starkare krav somställs när det gäller att bekämpa den ekonomiska brottsligheten, desto starkarekrav måste ställas på att rättssäkerheten skall värnas. Annarsriskerar man att skapa en stämning och ett arbetssätt hos myndigheterna sominnebär att de säljer ut rättssäkerheten för att till varje pris uppnåeffektivitet. Jag skulle vilja fråga finansministern om det inte är så attockså han ser denna konflikt mellan effektivitet och rättssäkerhet. I fråga om tekniken och utrymmet för mänskliga hänsynvidhåller jag att ju mer en myndighet av det slag som kronofogdemyndigheten ärbörjar använda sig av teknik, desto mer minskas utrymmet för mänskliga hänsyn.Ett exempel på det hade vi för någon vecka sedan. Man hade gjort utmätning hosen ung moder för obetalda böter på grund av att hon inte lämnat ifrån sig sitt barnenligt domstolsförordnande. Jag skall inte gå in på den historien, men i allsin tragik visar den att det kan varalätt för myndigheter att hänvisa tilldatorer och andra tekniska hjälpmedel, om man inte sätter mycket starka spärrarför vad de får lov att göra. Ännu viktigare än att bekämpa ekonomiskbrottslighet är att se fill att man värnar rättssäkerheten i vårt samhälle. Serfinansministern ingen konflikt mellan effektivitet och rättssäkerhet? Jag har aldrig hört någon högerman säga annatän att han är emot varje form av ekonomisk brottslighet, som hanbekämpar varje form av ingripande mot denna brottslighet. Så har det alltidvarit, och så kommer det tydligen att förbli. skall vara så vänlig och skilja mellanmänskliga hänsyn och rättssäkerhet. Jag hävdar att tekniken inte begränsarutrymmet för mänskliga hänsyn. Det som hände i det fall anser jag vara ett utmärkt uttryck för att myndigheten i fråga söktedölja sig bakom tekniken i stället för att erkänna att tekniken hade gett denfulla möjligheter att visa mänskliga hänsyn. Sedan vill jag säga att det i vårt samhälle alltid finnskonflikter mellan de krav vi ställer på effektivitet och människors anspråk påatt skyddas av lagar och myndigheter. Jag kan inte se att rättssäkerheten närdet gäller indrivning av skulder och fordringar påverkas av tekniken annat än ide fall där man uppenbart missbrukar den. Om skall fortsätta att antyda attkronofogdemyndigheten i har åsidosatt rättssäkerheten, får jag behonom utforma sina anklagelser och framföra dem i behörigt forum. 10 (): Jag vill nog ändå vidhålla att den typ avteknik som en kronofogdemyndighet använder också styr dess sätt att arbeta.Koncentrerar man sitt arbete på en lång rad tekniska hjälpmedel, som dessutomger tillfälle till mycket generella kontrollmetoder, riskerar man att i sittsätt att förhålla sig till medborgarna bli mer generell, visa mindre mänsklighänsyn och då och då överträda det som rättssäkerheten kräver. I vad gäller kontroll av icke oskyldiga människor anserjag, herr finansminister, att sådan kontroll'är svår att förena med de krav pårättssäkerhet som vi har i vårt land. Jag vidhåller denna uppfattning. Jag vill också säga att påstående, attalla högermän alltid har sagt sig vilja bekämpa ekonomisk brottslighet menalltid tagit avstånd från tekniska hjälpmedel, måhända är riktigt. Jag tyckeratt man alltid skall bekämpa all typ av ekonomisk brottslighet-ja, all typ avbrottslighet. Men jag anser också att det bör finnas krav på rättssäkerhet. Jaghade varit glad om finansministern hade talat lika mycket om de kraven som omkraven på effektivitet. Jag vill utvidga mitt påstående omhögermännen. Det är inte bara tekniska hjälpmedel ni motsatt er - ni harmotsatt er varje form av ingripande mot ekonomisk brottslighet: skärpning avlagstiftning, ökade kontroller och andra åtgärder. har ni hittat en variant,där ni kan hänvisa till skönlitterära fenomen av typen "1984" för attangripa just datatekniken, som har mycket litet med frågan om rättssäkerhetenatt göra. Först och främst handlar det hela om hur vi själva stiftarlag, sedan om hur vi uppfostrar och utbildar våra ämbetsmän, myndigheter ochbyråkrater. Visst hittar vi i det sammanhanget både okänsliga människor och dåliglagstiftning. Då ankommer det på oss att ändra på detta. Det är det arbetet jagvill bedriva, och jag kommer att bekämpa varje antydan till att rättssäkerhetenåsidosätts. Men svepande påståenden om att en viss typ av spaningsteknik skaparrättsosäkerhet vill jag bestämt tillbakavisa. 12 (): ' Herr talman! Jag vill nog vidhålla att flygspaning, satellitspaning, videofilmningoch många av de andra arbetsmetoder som det här gäller faktiskt kan vara etthot mot rättssäkerheten. Och det bör bekämpas. Jag vill mycket bestämt säga emot finansministern, när hanpåstår att vi moderater har motsatt oss olika åtgärder för att komma till rättamed ekonomisk brottslighet. Det är fel, och det vet finansministern. Däremothar vi gått emot den typ av lagstiftning som innebär generalklausuler och somger utrymme för myndigheter att bete sig illa. Det kanske är så att skillnadenmellan finansministern och mig är att medan finansministern tänker mer på hurvikfigt det är att myndigheter skall kunna klämma åt dem som är skyldiga, såtänker jag litet mer på hur viktigt det är att värna dem som är oskyldiga. Jag blir något upprörd över den dialektiskataktik som tillämpar. Om man inte är beredd att anklagamyndigheter och alla möjliga för att rättssäkerheten hotas, då är man hellerinte beredd att skydda de oskyldiga, menar . Vad är det för slagsbevisföring? Ge mig ett enda exempel, GunnarHökmark, där moderata samlingspartiet har ställt upp bakom någon åtgärd föratt bekämpa ekonomisk brottslighet! 14GUNNAR (): Moderata samlingspartiet har medverkat tillatt man t. ex. har fler tjänster inom polisen när det gäller att bekämpaekonomisk brottslighet. 1 vad gäller den rättsosäkerhet som blivit en följd av nyaspaningsmetoder kan jag hänvisa till det faktum att den övervägande delen avlandets kronofogdemyndigheter mycket bestämt tar avstånd från den typ av Om förmögenhetsbeskattningen av aktier på börsensOTC-lista spaningsmetodersom har introducerats i . De tar avstånd från de metoderna pårättssäkerhetens grunder. Finansministern är bara tveksam till dessa åtgärder.Där finns också en skillnad i synen på rättssäkerheten. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på fråga 1983/84:162 om förmögenhetsbeskattningenav aktier på börsens OTC-lista har frågat mig omregeringen avser att framlägga förslag till som minskar de storaskatteförmåner när det gäller förmögenhetsbeskattningen som ges till köpareav aktier som noteras på börsens s. k. OTC-lista. Värderingen i förmögenhetsskattesammanhang av aktier iicke börsnoterade bolag sker utifrån ett till reducerat substansvärde.Motivet för den förmånliga värderingen är att skatten - om företagets fullavärde utgjorde beskattningsunderlag - skulle kunna medföra en tung belastningpå företaget som sådant. Genom lagstiftning klargjordes att dennaförmånliga värderingsnorm också fick tillämpas om aktierna i ett bolag omsättspå kapitalmarknaden vid sidan av fondbörsen. Härigenom blev det möjligt för enägare till ett familjeföretag att sälja ut en del av familjens aktieinnehav påmarknaden utan att förmögenhetsskattesituationen ändrades. Detta var en avflera åtgärder som vidtogs för att bana vägen för en marknadsmässig handel iaktier i medelstora familjeföretag, en handel som i sin tur kan underlättadessa företags riskkapitalförsörjning. Vad jag nu har angivit utgörbakgrunden till den f. n. snabbt expanderande OTC-marknaden. Denna aktiehandeloch de skattemässiga förutsättningarna som gäller för den har givit upphovtill en hel del debatt . Jag kan hålla med om att vissaföreteelser ger anledning till tveksamhet. Enligt min mening är det exempelvisklart olämpligt att mycket stora företag söker sig till OTC-marknaden. Det ärnaturligt att handeln i dessa företags aktier sker på . Jagvill emellertid erinra om att OTC-handeln sker under bankinspektionens tillsyn.Inspektionen har utfärdat rekommendationer för OTC-handeln och harf. n. diskussioner med företrädare för fondhandeln om rekommendationerna börändras eller kompletteras. Även från regeringens sida följs utvecklingenfortlöpande. Här kommer givetvis också en bedömning av förmögenhetsbeskattningenseffekter in i bilden. Innan ytterligare erfarenheter vunnits är jag emellertidinte beredd att ta ställning till om lagstiftningsåtgärder av det slag somLennart åsyftar är påkallade. 16LENNART (): Jag ber att få tacka finansministern för svaret. I tider avåtstramning, när också folk med måttliga inkomster måste vara bereddatill uppoffringar, är det extra viktigt att bördorna fördelas på ett rättvistsätt. Det har då diskuterats om aktieägarna verkligen betalarsin andel med tanke på de stora värdestegringar som skettpå . Det kan man ha olika uppfattningar om. De höjdakurserna i kombination med enprocentshöjningen av förmögenhetsskatten innebärdock att staten kommer att få in en del ökade skatteinkomster. När det gäller vanliga börsaktier tvingas aktieägarna attta upp det fulla aktievärdet i sin förmögenhetsdeklaration. Men, herr talman,det finns en aktielista på vilken man kan köpa aktier, som i genomsnitt endastbehöver tas upp till en tiondel av värdet i förmögenhetsdeklarationen. Detgäller den snabbt växande OTC-listan, till vilken företagen står i kö. Härgäller nämligen fortfarande den mycket gynnsamma familjebolagsbeskattningen,trots att man gått in på börsen. Jag kan ha en viss förståelse för att dessa regler skallfortsätta att gälla för familjeföretagens huvudaktieägare, även sedan företagethar introducerats på börsen. Däremot kan det inte vara rimligt med dessagynnsamma skatteregler för rena aktieplacerare och för s. k. skatteplanerare.Det är orimligt med hänsyn till de förmögenhetsskatteregler som gäller förvanliga börsaktier, liksom ur fördelningssynpunkt. Statsrådets svar innebär att regeringen t. v. hållerfrågan om förmögenhetsskattevärderingen öppen. Jag noterar det. För min delanser jag att vi redan nu mycket klart kan se vart utvecklingen är på väg.Detta är alltså någonting som enligt min mening skattemässigt bör korrigeras. Det finns några nyckelord i finansininisterns svar,nämligen att regeringen vill ha ytterligare erfarenheter av utvecklingen. Jag vill fråga finansministern: Vad innebär det helatidsmässigt? Hur behöver finansministern på sig för att vinna deytterligare erfarenheter i den här frågan som han talar om i sitt svar? Om förmögenhetsbeskattningen av aktier på börsensOTC-lista I första hand vill jag se vad som händerinför och hurstordelavköpavOTC-aktiersom kan hänföras tills. k.skatteplanering i syfte att undgå förmögenhetsskatt. Det borde i så fallavspeglas i att det sker utförsäljningar av dessa aktier medbetydande kursfluktuationer på marknaden. Därmed är marknadens syfte till endel förfelat. Jag kan hålla med om att - det har jagsagt tidigare i andra sammanhang- om det visar sig att OTC-marknaden framförallt blir en tillflykt för skatteplanering, då har den förfelat sitt syfte ochkommer även att skada de företag som på mycket sakligt berättigade grunder harsökt sig till denna marknad för att skaffa sig ett ökat riskkapital. Skulle detvisa sig att detta blir effekterna av skattereglerna, kan vi naturligtvis intevara overksamma från statsmakternas sida. Men jag vill alltså se hur det härutvecklas . Någon tidsgräns för ställningstagande kanjag tyvärr inte ange . Om sekretessreglerna för bankinspektionen 18LENNART (): Finansministern har lämnat en uppgiftbeträffande tiden, nämligen . Hur skall man då tolka detta? Omkurserna faller , är det enligt finansministern ett tecken på behöver ingripa, därför att OTC-listan icke bör förbli ettskatteplanerarnas paradis, som finansministern har uttryckt det i annatsammanhang. Men om kurserna inte faller, herr finansminister, hur skall man dåtolka det? Det innebär ju att de förmåner som de nuvarande mycket gynnsammaskattereglerna ger jämfört med vanliga börsaktier alltså inte bara kommer attbestå, utan de kommer dessutom att utvidgas.