prot · G70931 · 1983-12-31 00:00:00 — gäller således all förhandlings- och informationsskyldigheten skallfullgöras med någon utanför förelaget. anser att för att inte onödigtvis byråkratiseraMBL:s tillämpning borde det vara möjligt ätt för de mindre företag som saknarfackliga förtroendemäntillämpa en särordning utan onödig byråkrafi. En sådan ordning skulle kunnavara all arbetsgivaren fullgör en inledande informafion och förhandling direktmed de anställda i företagel. Del som avhandlas rapporteras till vederbörandefackliga organisation, och sker ingen reaktion har arbetsgivaren uppfyllt sinaskyldigheter. Vi anser också alt företag som saknar andra anställda änfamiljemedlemmar helt skall undantas från MBL. Jag yrkar bifall till reservation 5. I reservation 9 behandlas blockad mot enmansföretag. Vi från centernanser all enmans- eller familjeförelagare som inte har anställda bör undantasfrån stridsåtgärder, som kanförekomma mot icke avlalsbundna förelag.Parterna har stor frihet alt bestämma vilka slridsåtgärder som skalltillgripas. Men åtgärderna måste ju stå i rimlig proportion till del resultatman vill uppnå. Vi i anser mot denna bakgrund alt blockad avenmansföretag är en omotiverad facklig slridsålgärd som bör förbjudas. Jagyrkar således bifall till reservation 9. I fråga om redovisningen av konfliklbidrag kvarstår våruppfattning att regeringen skall redovisa de konfliklbidrag som betalas ut avfackföreningar och arbelsgivarorganisafioner och storleken av dessa iförhållande till de sammanlagda medlemsavgifterna. Jag yrkar därför bifall tillreservation 10. En självklar begränsning av medbestämmandet för deanställda inom offentlig verksamhet är den politiska demokratin. De anställdakan inte ha ett större inflytande på grund av sin anställningssituation och medhänsyn till vem som är deras arbetsgivare än medborgare i övrigt. Det finns en oklarhet om var denna gräns går, och delta har lett till en ökadbyråkratisering inom den offentliga sektorn. Särskilt på det kommunala ochlandstingskommunala området har MBL-förhandlingar medfört irritation genomutdragna förhandlingar i olika instanser i samma ärende. a. noterade denkommunaldemokratiska utredningen just detta. Del är nu hög tid att skapa större klarhet på dettaområde. Därför är det nödvändigt att den tidigare beslutade utredningen omgränsdragningen mellan medbestämmandet och den politiska demokratin fullföljs.Del rådde ju full politisk enighet mellan kommunförbundens styrelser om just endylik utredning. Jag yrkar bifall till reservation 12. När del gäller medbestämmandets utformning inomregeringens kansli vill vi understryka vilka ämnesområden som skallprioriteras. Därför bör en utgångspunkt för översynsarbetel vara de principersom anges i motion 2063. Dessa innebär dels alt medbestämmandet skallkoncentreras till det tillfälle då del egentliga beslutet fallas, dels tillvissa ämnesområden. Jag yrkarbifall till reservation 14. Tillsättningar av chefer inom offentlig verksamhet börenligt vår mening ske smidigare. Inom den offentliga sektorn styr lagar ochandra författningar i stor utsträckning verksamheten. Myndighetspersoner harsom en av sina viktigaste uppgifter att tjäna allmänheten, och rollen som chefför de anställda är därmed klart mindre markerad. Vissa chefer utses enligtsärskilda regelsystem, där tillsättningen inte kan påverkas genom förhand- Medbestämmandefrågor m. m. Medbestämmandefrågor m. m. Trots detta sker förhandlingar. Mot dennabakgrund bör regeringen utarbeta förslag som innebär att chefer inom offentligsektor ej blir föremål för förhandlingar, utan endast informationsskyldighetskall föreligga. Slufligen yrkar jag bifall till reservation 15. 205 (): Till höstens "begivenheter" hör altvi har ett betänkande som behandlar de arbelsrättsliga frågorna. I fråga ommedbestämmandet över den egna arbetssituationen har ju debatten varit i gång imånga år. Från liberalt håll har vi deltagit i debatten, ipådrivande roll. Vi har också varit med och tagit stort ansvar för det som harhänt , alltifrån de anställdas rättighet att delta iföretagens styrelsearbete till att via lagstiftningen utforma ettmedbestämmande i arbetslivet. Vi har en internationellt sett helt unik lagnär del gäller jämställdheten mellan män och kvinnor i arbetslivet. Men lagstiftning är inte bara all reformera med nyainslag. Del gäller att stanna upp och göra avstämningar, alt fråga oss själva:Blev del som vi hade avsett? I den delen kan man säga all den nyaarbelsrätlskommittén har haft sin uppgift all följa och iaktta erfarenheterfrån den medbestämmandelag som beslöt om 1976, Del beslutet byggde f.ö. i hög grad på alt parterna skall komplettera lagstiftningen med avtal. Såhar också skett under de mellanliggande åren, först på den statliga, kommunalaoch kooperativa sidan och senast på del privata området, där SAF, LO och PTKhar tecknat ett ulvecklingsavlal. Under de år som i olika regeringar hadeansvaret för arbetsmarknadspolitiken föreslog vi också justeringar i en del avlagstiftningen, t. ex. lagen om anställningsskydd. Del är intressant attkonstatera all del förslaget i allt väsentligt antogs av , då med enborgerlig riksdags-majoritet, och all nämnda lag nu också med densocialdemokratiska regeringens gillande har förblivit oförändrad. Jag troralltså, herr talman, att vi nådde en hygglig balans i avvägningen mellan demånga intressen som också gör sig gällande på arbetsrättens område. Med utgångspunkt från att det är parterna som i hög gradskall hantera det här och ges stor frihet att utforma reglerna för hur manordnar sina relationer på arbetsmarknaden, leder detta till all vi bör varautomordentligt försikliga när del gäller del framtida lagstiftningsarbetet. Denprincipiellt positiva inställning vi har till ett avlalsförfarande begränsar juockså aktiviteten på lagsliflningsområdel. Del torde vara ett skäl för att intenu utan vidare störta i väg. sade i sitt inlägg att hon ifrågasatte omfolkpartiet var tillräckligt liberalt, eftersom del inte ville vara med ochlagstifta om ett blockadförbud. är jag, herr talman, inte alltför imponeradav moderat kritik av hur vi hanterar frågor om lag resp. avtal, eftersommoderaterna inte är särskilt konsekventa på den punkten. De åker närmast slalommellan de båda åsikterna,dvs. huruvida vi skall ha lag eller avtal. Exempel kan jag återkomma till. Utskottet är alltså ganska kallsinnigt till framstötarfrån både vänster och höger. Kommunisterna för sin del har ju aldrig godkäntdet regelsystem som har bestämt sig för, utan har på vitala punkterunderkänt att det finns regler som också innehåller sanktioner. Kommunisternavilj inte se parterna som två likställda och förhandlande parter. Från del motsatta hållet har det gjorts många framstötarunder årets lopp. Där har infallsvinkeln varit alt lagsfiftning och f. ö. ocksåavtal varit alltför hämmande på ett fritt verkande näringsliv. Flera av desynpunkter som las upp i de mofioner som behandlas i delta betänkande läcks f.ö. in under de olika avtal som parterna träffat, och därför finns del enligtmin mening inte anledning för alt göra genomgripande förändringar. Del finns dock på några områden anledning alt fortsättaöversynen i avsikt att nå en smidigare hantering, och del gäller t. ex. densvåra gränsdragningen mellan facklig kompetens och politisk demokrati. Där harriksdagen redan uttalat önskemålet - och det har bl. a. ställt sig bakom - att man skall se över den här frågan.På den här punkten har den nuvarande regeringen nonchalerat dettariksdagsbeslut, och därför kräver vi i en Ireparlireservation, nr 12, att dennautredning både fillsatls och fullföljs enligt de rikflinjer som riksdagenfattade beslut om . Likaså anser vi all det är angeläget attöversynen av fortsätter, och i den delen yrkar jagbifall också till reservation 14. För övrigt yrkar jag bifall även tillreservationerna 2 och 10. Slutligen, herr talman, vill jag kommentera motion 2178 avIngemar och , som berör ideella insatser på olikaområden. Motionen lar upp frågan om del arbete som medlemmar av en ideellorganisation utför i den egna organisationens tjänst. Där har ibland uppståtten del konflikter mellan å ena sidan de fackliga företrädarna, som har ensjälvklar uppgift att bevaka arbetslagarintressena, och å andra sidanorganisationens möjlighet all fritt få verka i sin folkrörelseuppgift. ex. ha gällt arbete vid de kristna samfundens sommargårdar eller på andrafrilids- och semesleranläggningar i de ideella folkrörelsernas ägo. Utgångspunktenför motionärerna har varit att det är positivt om medborgarna tar personligtansvar för uppgifter också inom del offentliga livet. har utskottet sagt all man har samma positiva grundsynsom motionärerna men hävdar att några av särskilt utfärdaderikflinjer för all skapa ett ökat utrymme ändå inte skulle behövas. Här harenligt utskottet parterna all la ansvaret och se till alt sådana härkonfliklpunkler undanröjs i den mån de förekommer. Med detta utskottets klartpositiva bekännelse till värdet av att sådant ideellt arbete kan förekomma ulanalt parterna på arbetsmarknaden skall anse sig förfördelade låter jag mig föregen del nöja. Jag tror att detta uttalande skall vara tillräcklig grund föratt främja de ideella insatser som arbetsmarknadsutskottet ser som såvärdefulla också i dagens samhälle. Medbestämmandefrågor m. m. Medbestämmandefrågor m. m. 206 () replik: påstår att vi moderater inte ärkonsekventa i frågan huruvida vi skall ha lag eller avtal i dessa fall. OmElver granskar våra ställningstaganden i ,tror jag att han kommer alt finna all är konsekventa när del gällerden enskildes skydd mot övergrepp från stora organisationer av vad slag detvara må. Vi tvekar inte att slå vakt om den enskilde. Om vi kunnat lila på parterna så mycket som tycks göra , hade vi över huvud laget inte behövt MBL. 207ELVER () replik: Poängen i det jag sade till varall ofta säger sig vara för avtal. Men la då t. ex.kollektivavtalet om provanställning! Där ville gripa in och lagstiftaöver huvudet på parterna. Jag vill gå så långt all jag påslår att man från moderathåll säger all avtal är bra när del passar vissa intressen men att lag är branär avtal går andra intressen emot. Del här kan naturligtvis synas varaflexibelt, men knappast konsekvent eller principfasl. 208 () repUk: Också när del gäller provanställning handlardet, , om den enskildes rätt - i detta fall i allmänhet omungdomars möjligheter att få jobb på arbetsmarknaden. När bar fattat ett beslut bör del gripa överavtal i den mån beslutet inte kan bli föremål för avlalsändringar, men dåbrukar tala om detta. ser vi konsekvenserna. På många förbundsområden finnsavtal som begränsar möjHghelerna all tillämpa provanställning . Då måste slå vakt om sin suveräna rätt att stifta lag iSverige. 209 () replik: När del gäller de unga och provanställningskedde det en förändring under den förra riksdagsperioden, då en lättnad ireglerna för provanställning infördes-f. ö. i enlighet med vad t. ex.arbetsgivarorganisationerna hade begärt. Den andra punkten som tar upp som enbesvärlighet gäller lurordningsreglerna. Här handlar det om de äldrearbetstagarna. Del finns anledning alt slå vakt om just den äldrearbetskraftens möjligheter all så långt som det någonsin går få stå kvar i sinanställning. Det är också ett sätt att slå vakt om den enskilde individen. Kammaren beslöt all förhandlingarnaskulle fortsättas vid morgondagens sammanträde. 32 § Kammaren åtskildeskl, 23,32, Nr 31 Onsdagenden '"''" TOMT: SON THYBLAD