prot · G709110 · 1983-12-31 00:00:00 — Förvår del har vi sagt ifrån i en ny motion till årets att det brådskar,eftersom skolledarutbildningen i sin nuvarande utformning går in i ettslutskede, och att det är hög tid att bestämma hur fortsättningen skall se ut.Vi har varit så hovsamma att vi nöjt oss med ett yrkande att regeringen senasti nästa budgetproposition skall redovisa ett färdigt förslag i huvudsakligöverensstämmelse med plan. Men även denna blygsamma begäranavslås av majoriteten. Skolledarutbildningen,m. Låt mig ställa två frågor till . Om viskall ha en kontinuerlig skolledarutbildning, är det då möjligt att fattabeslutet senare än ? Har anledning att förmoda attutbildningen bör utformas på något, i väsentiiga stycken, annorlunda sätt än detsom föreslår i sin plan och som dessutom råkar sammanfalla ihög grad med centermotionen från ? Dethär råkar nämligen vara en mycket stor och omfattande utbildningsinsats, ochdet är hög tid att ge besked om hur den skall se ut i fortsättningen. Eller ärdet möjligen så, att regeringen umgås med planer på att avveckla helaskolledarutbildningen i en kommande besparingsproposition? Jag yrkar bifall till reservation nr 3 och i övrigt bifall tillutskottets hemställan. 118 (vpk): I regeringens budgetproposition betonas att vad gäller kulturpolitiken"strävandena framför allt inriktas på att i den nya mediasituationen slåvakt om mediernas kulturpolitiska roll, att stimulera kulturen i skolan,föreningslivet och på arbetsplatserna samt att bygga ut kulturverksamheten iunderförsörjda regioner". Det är goda målformuleringar. Motbakgrand av den snabba utveckUngen just på mediaområdet, det ökade utbudet avbilder och filmer via TV, biografer och videogram hamnar utbildningssituationeni dessa företeelser, inom skol- och föreningsliv, lätt på efterkälken. Ettstort antal utredningar har särskilt' betonat vikten av undervisning inte barai film- och TV-kunskap utan också i bilden som medium och i de nya medierna somuttrycksmedel, upplevelse och fritidssysselsättning inom olika skolformer.Detta utredningsmaterial visar på behovet av ett samlat krafttag för dennaundervisning. Viförordar ett samlat åtgärdspaket för mediautbildning inom skolans samtligaområden och stadier. Mediautbildning behövs faktiskt redan på förskolenivå. Vii vpk är i och för sig medvetna om att utbildning inte är allt, utan att detsjälvfallet krävs andra insatser från arbetarrörelsens sida. Men en satsning påkritiskt granskande mediautbildning är ett steg på vägen. artikel i med mbriken "In med lite kaos i arbetarrörelsen"skriver : "En människa med ett rikt inre liv är den absolutsämsta konsumenten av marknadsförda trender och livsstilar. En människa somfått tillfälle att till exempel i skolan plocka sönder en reklambild, analyseraden bit för bit, som själv får syn på mönstren i den kommersiella propagandanoch kanske också får möjlighet att skapa egna bilder, går sedan vidare med enerfarenhet som ingen kan ta ifrån henne." Artikelnrymmer många positiva förslag. Dit hör att lärarna skall följa läroplanen ochge barn verktyg att kritiskt granska bilder. Detta kräver utbildning ochresurser. Det kräver också försöksverksamhet inom kommunema. Ljud- ochbildverkstaden i är ett exempel på en sådan verksamhet med lokaltarbete med video. AV-centralerna utgör en unik resurs för förmedling avkvalitetsfilm m.m. Ljud- och bildverkstäder kan knytas tiU dessa, varigenom deskulle kunna vara öppna för förskola, skola. studieförbund, föreningsliv ochenskilda. Jag yrkar bifaU till reservation 2 i detta betänkande. 119 (): Frågan om överförande av medel har viegentligen diskuterat i samband med föregående ärende, och toginte heller upp den saken så mycket i sitt anförande . För min del yrkar jagavslag på reservation 1 och kommenterar den inte vidare. I vpk-reservationen 2, som behandlar mediaundervisningen,vill man att vi skall anslå 10 milj. kr. för att undervisa om den rörligabilden. Jag vill som svar på detta säga att den nya läroplanen har inslag avden sort som motionärerna föreslår. I ämnet bild i skall eleverna bl. a. utvecklasin förmåga att uttrycka budskap i bild och att tolka budskapet i bilder. Somhuvudmoment ingår bildframställning och bildanalys, och det motionen särskiltuppmärksammar om kritiskt granskande av bilder är väl tillgodosett i Lgr 80genom att bildanalys bör komma In som ett naturligt inslag i all undervisning.I ämnet bild skall eleverna avläsa och kritiskt granska de bilder som de möterbåde i och utanför skolan. Säkert skulle det vara både spännande och intressant attha ytterligare 10 miljoner att använda på den här punkten, men denstatsfinansiella situationen ger inte utrymme för detta. Dessutom kanske detär för trångt på schemat för att man skall kunna lägga in ytterligare sådanundervisning. I reservation 4 framförs centerförslaget som LarzJohansson har varit uppe och förordat. Jag vill då nämna att skolöverstyrelsenhar lagt fram ett program som till största delen gäller sådant som ryms inomden kommunala sfären och inte fordrar några beslut av . Det ärdessutom relativt aUmänt hållet. Om ändå vill behandla frågan, måste - för attresultat av riksdagsbehandlingen skall kunna garanteras - inskränkningar görasi kommunernas självbestämmanderätt i de här frågorna. Enligt majoritetensbedömning behöver frågan om fortsatta statliga insatser inte göras till föremålför beslut här i . Beträffande den moderata reservationen 4 skall sägas attdet föreligger vissa initialproblem, som också tas upp i motion 2016. Vi villinte förneka att det har varit vissa problem i inledningen när man gått övertill en annan ordning för fortbildningen av personal i skolan, men det ärtroligen bäst att inte göra några inskränkningar i hanteringen fortsättningsvis.Låt verksamheten få möjligheter att finna rutiner. Säkerligen kommer man attnå längre om inte binder upp verksamheten och förhindrar att mankommer fram till de åtgärder som man kan finna bäst. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan på alla punkter. Skolledarutbildningen; m. m. 120GÖRAN ALLMÉR (m): Det var trevligt att höra av vår motion. Jag undrar bara varför i all sin dar han inte velatmedverka till att åtminstone avger en viljeyttring i den riktning vianvisar. Skolledarutbildningen,m. Anf.121 (): konstaterade att förslag, som finnsredovisat både i budgetpropositionen och i utskottsbetänkandet, endast avserkommunala åtgärder som alls inte behöver vara föremål för något beslut iriksdagen. Då rimmar det ganska illa att utskottet i sammanhanget uttalar ansluter sig tiU föredragande statsrådets uppfattning att frågan fordrarfortsatta överväganden. Om det gäller någonting som vi inte skall besluta om,varför skall det då övervägas ytterligare? HelgeHagberg svarade inte på mina frågor, utom möjligen på den sista. Jag skaUupprepa den första: Om vi skall ha en kontinuerlig skolledarutbildning, är detdå möjligt att fatta beslutet senare än ? Den frågan vill jag ha ettsvar på av . 122 (vpk): säger att han är förhindrad att biträda vårt förslag omett samlat åtgärdsprogram kring medieutbildningen när vi ärutsatta för en anstormning av nya medier som naturligtvis drabbar våra barn.Och den springande punkten är då de 10 milj. kr. som vi har föreslagit för attmöjliggöra den här verksamheten. Vi har finansierat våra förslag inomutbildningspolitiken fullt ut, och detta tas upp i andra motioner. Men är detden här saken som hindrar , skall det bli intressant att se hurhan kommer att ställa sig när vårt förslag om inrättande av en biotekniklinje iUmeå för . kommer upp här i kammaren. Anf.123 (); Jag vill säga tiU att frågan om resurser tillpersonalutbildning förmodligen också är en komplikation i sammanhanget. LarzJohanssons fråga, om det kommer ett beslut , kan jag icke svara på. Och,Bjöm , när de 10 miljonerna icke finns är det inte möjUgt att biträdaett förslag om dessa 10 miljoner, utan då får vi nöja oss med den nivå som vihar. Därmed måste vi avstyrka yrkandet om 10 milj. kr. Anf.124 (): Jag gör ett nytt försök, . Min fråga var; Om man vill haen fortsatt, kontinuerlig skolledaratbildning, är det då möjUgt att fattabeslutet senare än ? Anf.125 (); Det får vi se. Utvärderingen upphör ju , och då måste ettbeslut komma. Men det är alldeles klart att regeringen kommer att agera och hanågon form av förslag tiU som vi får ta ställning till. får alltså ge oss tilltåls , men förmodligen får vi en orientering om hur vi skall göra också omett år. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslutetredovisas efter debatten om utbildningsutskottets betänkande 17.) Kammarenövergår nu till att debattera utbildningsutskottets betänkande 17 om anslagtill svensk undervisning i utlandet m: m. Ifråga om detta betänkande hålls likaså gemensam överläggning för samtiigapunkter. Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställasbeträffande samtiiga punkter i betänkandet. Anslagtill svensk undervisning i utlandet Anslagtill svensk undervisning i utlandet Anf.127 (): Allt fler svenska familjer tillbringar längre eller kortare perioderutomlands som ett led i våra vidgade kontakter på affärslivets område och påandra områden. Det är angeläget för dessa familjers barn att de inte halkarefter i skolundervisningen och förlorar sina rötter. På flera håll i världenfinns därför statsunderstödda utlandsskolor, framför allt för låg-ochmellanstadieelever. Däremot får elever på högstadie- och gymnasienivå mestadelsgå i intemationella skolor, där undervisningsspråket oftast är engelska. Föratt bereda dessa elever tillfälle att upprätthålla sina kunskaper i svenska,historia och samhällskunskap har initierat försöksverksamhetmed undervisning i ämnet Swedish Culture. Denna undervisning underlättar ocksåskolgången för de svenska barnen när de återvänder till hemlandet.Undervisning i ämnet Swedish Culture fungerar alltså som de svenska barnenshemspråksundervisning. har föreslagit en viss utökning avförsöksverksamheten. Regeringen har sagt nej. säger också utskottet nej. Folkpartietanser det viktigt att fler svenska barn i utlandet skall få komma i åtnjutandeav denna angelägna hemspråksundervisning, som medverkar till att barnensmodersmål och kulturarv kan bevaras och utvecklas. Jag yrkar bifall tillreservation 1. (vpk): Jag vill yrka bifall till reservation 2 i detta betänkande. Anf.129 (): Jag viU yrka bifall tiU utskottetshemställan och avslag på de två reservationer som är fogade till betänkandet. Överläggningen var härmedavslutad. Anslag till svensk undervisning i utlandet Utbildningsutskottetsbetänkande 15 Punkt 1 Mom. 1(styrelse) Utskottets hemställan bifölls med 167 röster mot 142 förreservation 1 av m. fl. Mom. 2 Utskottets hemstäUanbifölls. Mom. 3 (parlamentarisk skoldelegation) Utskottets hemställan bifölls med 287 röster mot 20 förreservation 3 av . Mom. 4 (medelsanvisningen under ) Först biträddes reservation 4 av Per m.fl. - somställdes mot reservation 5 av - med acklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 213 röster mot79 för reservation 4 av Per m. fl. 17 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 1 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 2 (medelsanvisningen under Länsskolnämnderna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avPer m.fl. - bifölls med acklamation. Punkt 3 (länsskolnämndernas utvecklingsstöd) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avPer m. fl. - bifölls med acklamation. Punkt 4 () Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avKerstin m. fl. - bifölls med acklamation. Utskottets hemställan bifölls. Punkt 6 (rikscentralerna för pedagogiska hjälpmedel förhandikappade) Utskottets hemställan bifölls med291 röster mot 18 för reservation 9 av . Utbildningsutskottetsbetänkande 16 Punkt 1 Mom. 1 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 2(mediaundervisning) Nr 110 Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av den son - bifölls med acklamation. '"' Sammanträdetfre- Mom. 1(skolledarutbildningen) j jq Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av och - bifölls med acklamation. Mom. 2 Utskottets hemställan bifölls. Mom.3 (personalutbildning för skolväsendet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av Per m. fl. - bifölls medacklamation. Utbildningsutskottetsbetänkande 17 Punkt 1 (medelsberäkningen) Utskottets hemställan, somställdes mot dek reservation 1 avLinnea Hörlén, delsreservation 2 av , bifölls med acklamation. Punkterna 2-5 Utskottets hemställan bifölls. 10§ Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättas . Medändring av den preliminära tidsplanen tar kammarens sin början . 12§ Anmäldes och bordlades 1983/84:139 Vissa beslutfattade av internationella arbetskonferensen vid desssextionionde möte /84:142 Ändring i sekretesslagen (1980:100) m.m.1983/84:156 Ändring i lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap Nr 110 13 § Anmäldes och bordlades 28mars1984 1983/84:2657 av . 1 1983/84:2658 av B/örn Mo/inm./7. ' 1983/84:2659 av m.fl. 1983/84:2660av m.fl. 1983/84:2661av m.fl. 1983/84:2662av m.fl. 1983/84:2663av och 1983/84:2664av m.fl. 1983/84:2665av m. fl. 1983/84:2666av och 1983/84:2667av m.fl. 1983/84:2669av m.fl. 1983/84:2670av m.fl. 1983/84:2671av och 1983/84:2673av m.fl. 1983/84:2674av och 1983/84:2675av m. fl. 1983/84:2676av och 1983/84:2677av Per m.fl. 1983/84:2678av Per m.fl. Friståendeskolor på gymnasial nivå (prop. 1983/84:118) 1983/84:2679 av m.fl. 1983/84:2680av och tredje vice talman /CaW 1983/84:2681av m.fl. Ändringari det kontanta arbetsmarknadsstödet m.m. (prop. 1983/84:126) 1983/84:2682 av och 1983/84:2683av Margö m.fl. 1983/84:2684av Per m.fl. Förbättradstudiehjälp och vissa sjukförsäkringsfrågor (prop. 1983/84:127) 1983/84:2685 av och 1983/84:2686av m.fl. 1983/84:2687av m.fl. 1983/84:2688av och 1983/84:2689av m.fl. 1983/84:2690av m.fl. Kommunalekonomiskafrågor (prop. 1983/84:133) 14 § Meddelande omfrågor Meddelades att följande frågorframställts 1983/84:461av () till justitieministern om viss ändring i namnlagen: Den nya namnlagen har varit i kraft i drygt ettår. Lagen har visat sig vara svårtolkad och i några fall också visat sigmedföra egendomliga konsekvenser för allmänheten. Ensådan konsekvens av lagen är att barn inte får bära föräldrarnas dubbelnamn isamma ordning som föräldrarna men väl i den omvända. Är modern född Anderssonoch gift kan hon bära dubbelnamnet . Vill ävenbarnet bära bägge namnen måste ordningen i stället vara . Möjlighetenför barn att över huvud taget bära mellannamn infördes vid utskottetsbehandling av namnlagen. Att denna möjlighet numera finns är av många skälviktigt. Det är emellertid olyckligt att ordningen på namnen inte kanöverensstämma med föräldrarnas. Jag viU med anledning avdetta fråga justitieministern; beredd att föreslå sådana förändringar i 25 § namnlagen att barn sommellannamn får bära föräldrars mellannamn? 1983/84:462 av ToreClaeson (vpk) till jordbruksministern om hanteringen av PCB-haltigaavfallsprodukter: Nya larmsignaler har kommit omPCB-förbränning och de dibensofuraner och dioxiner som kan bildas vidförbränning. Även PVC, polyvinylklorid, som bildar klorbensener vidofullständig förbränning, kan omvandlas till samma giftiga ämnen. Bl.a. diskuteras sambandet mellan att dioxin påvisats i modersmjölk vidundersökningar gjorda av professor i och densopförbränning som sker i många anläggningar i vårt land. Även om de halterdioxiner och dibensofuraner man träffat på ännu inte är så höga är det mycketoroande. Min fråga tilljordbruksministern är: Vilkaåtgärder tänker regeringen föreslå och/eller vidta för bättre beredskap ochkontroll vid utbyte av PCB-kondensatorer inom industrin och vid förbränningenav PCB-haltiga produkter i samband med sophanteringen? 1983/84:463av () till utbildningsministern om praktikplatserna inomradioverksamheten för studerande vid journalisthögskolorna: Journalisthögskolornaselever är nu mycket oroade av uppgifterna om att Nr 110 Riksradion(RRAB) och Lokalradion (LRAB) planerar att dra in resp. Onsdaeen den kraftigtminska antalet praktikplatser för de studerande vid journalisthög- Därför vill jag fråga utbildningsministern; Meddelande om att utbildningsmålen för journalistutbildningen kan fråeor uppnås om antalet praktikplatser inomradioverksamheten ytterligare mins kas eller avvecklas? 15§ Kammaren åtskildes .