prot · G709159 · 1983-12-31 00:00:00 — Att under sådana förhållanden kallapålagan för en avgift är helt och hållet felaktigt, utan den är och förbli enskatt - en skatt som ytterUgare belastar skattetyngda jordbrukare vilka redannu har stora bekymmer med bristande lönsamhet. Det i och för sig bestickande argumentet att skattenbehövs för att från hälso- och miljösynpunkt minska användningen avhandelsgödsel och bekämpningsmedel är inte invändningsfritt. För det första är det ingalunda konstaterat attmiljösamband föreligger, och för det andra är det tvivelaktigt om den nugynnade stallgödseln i alla sammanhang bidrar till ett mer miljövänligtjordbruk. är det säkert tvärtom. För det tredje kan beträffandebekämpningsmedel sägas att den kvantitetsbaserade skatten på ett olyckligt sättkan styra användningen mot effektivare och därmed också giftigare preparat. Med detsagda, herr talman, yrkar jag bifall till reservationerna 1 och 2. I reservation 3, som är gemensam för de tre borgerligapartierna, yrkar vi, för den händelse att beslutar bifallapropositionen och därmed införa skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel,att de influtna medlen används till forskning, rådgivning och miljöförbättrandeåtgärder. Hur omfattande denna satsning kan tänkas bli berorbl.a. på hur det går i valet . Blir det en borgerlig regering finns deten stor majoritet, bestående av moderater och centerpartister, för att avskaffaskatten på handelsgödsel, medan när det gäller bekämpningsmedel vi moderaterbeklagUgtvis är ensamma om ett avslagsyrkande. Hur medelsfördelningen skall skemellan forskning, rådgivning och miljöförbättrande åtgärder måste självfalletockså beaktas, och från moderat håll förutsätter vi att regeringen återkommertiU med ett förslag i den frågan. Ireservatipn 4 förprdar vi mpderater pch representanterna för attjordbruket, som varit fallet, får kompensation för de merkostnader somuppstår om de nya pålagorna genomförs. Med det sagda yrkar jagPckså'bifall till reservatipnerna 3 och 4. 34 (): betänkande nr 47 om avgifter på gödsel-och bekämpningsmedelföreslås särskUda avgifter, eller riktigare uttryckt: en särskild skatt pågödselmedel och bekämpningsmedel fr. o. m. . harjag mött en så illa förberedd och så iUa underbyggd proposition som denna. Ochdet är inte bara jag som tycker detta. I en skrivelse som vi riksdagsledamöterhar fått, undertecknad bl. a. av , säger man så här:"Förslaget till gödselskatt är inte sakUgt underbyggt." Vidareframhåller man: "TiU vår stora förvåning synes varken handelsgödselmedlenseffekter på miljön, dessa eventuella effekters skadliga verkan eller skattenslämplighet som styrinstrument vara klarlagda. Tvärtom tyder allt på attsambanden på alla dessa tre områden är svaga." Vidare konstaterar man bl.a. följande: "att har en internationellt sett låghandelsgödselanvändning, att gödselbehoven både kvalitativt och kvantitativtvarierar mycket starkt mellan olika grödor, jordar, klimat och odlingsmetode'r.Urlakning och försurning som följd av handelsgödselanvändning varierar därförstarkt, inte bara beroende på gödselmängd utan även beroende påomständigheterna kring gödsUngen att stallgödseln finns tillgänglig vid feltidpunkt, på fel ställe och i fel form samt att hanteringen av denna och inteav handelsgödseln är ett grundläggande problem pm man betraktar frågan urmiljösynpunkt att frågan är pm inte jordbruket nyttjar för Ute snarare änför mycket kväve, bl. a. ur den synpunkten att den allt högre avkastningen medbättre utsäden leder till en utspädning av kvävet i de allt mer högavkastandegrödorna med minskad proteinhalt som följd att den föreslagna skatten påhandelsgödsel inte verkar vara rätt sorts metod att angripa eventuella negativaeffekter på miljön. Variationerna kring gödsUngen och dess effekter är så storai de individuella fallen att intensiv rådgivning (som Naturvårdsverketföreslagit) och andra former av mer skräddarsydda åtgärder torde vara merändamålsenliga för att uppnå eftersträvat resultat. Som pekats på ovan måsterätt gödselgiva anpassas tiU varje enskilt fall. trubbigt instrument sominte ger de eftersträvade resultaten. Dessutom gynnasstallgödseln i förhållande till handelsgödseln, trots att stallgödseln anses vara det största miljöproblemet ." Ja,så här ser man på denna fråga i . Dåär det inte sä märkligt att jordbrukare anser detta förslag vara någotav det mest orimliga som presenterats. Jordbrukarna fick i åretsjordbruksuppgörelse ett belopp på 85 milj. kr. som följsamhetsersättning,klarare uttryckt som ökad ersättning för egen arbetsinsats och ränta på egetkapital nedlagt i företagen. I föreliggande proposition tas igen inte baradetta belopp utan enligt preliminära beräkningar ca 120 milj. kr. Finns detnågon annan grupp i land som behandlas på samma sätt? Jag vågar säga:Det finns det inte. Tänk om man hade föreslagit en skattehöjning på exempelviselkraft för industrin och sagt: Inga priser får höjas, ni som arbetari företagen får ta konsekvenserna, ni får vara beredda pä att edraarbetsinkomster blir lägre. Menjordbrukarna kan man behandla hur som helst, det visar den socialdemokratiskaregeringen i denna proposition. Att propositionen är Ula utformad och illagenomtänkt är ett faktum. Sommotiv för gödselskätten framförs att man vill minska användningen avhandelsgödsel. Men hur verkar de föreslagna reglerna? Jo, skatten tas ut fråndet första kUot handelsgödsel som används. Om man - helt teoretiskt - antar attanvändningen skulle minska med hälften, skulle jprdbrukarna ändå få betala 60milj. i skatt på handelsgödseln jämte förlusterna till följd av en mycketbetydande minskning av skörden. Nej, med den utfprmning spm skatten har fått ärdet fråga om en straffbeskattning av svenskt jordbruk, en straffbeskattning aven grupp människor i värt land som , under alla förhållanden,lojalt ställt upp och gjort sitt bästa för sitt land, en grupp människpr spm istor utsträckning inte har kunnat utnyttja den standardhöjning som andra harfått, t. ex. kortare och reglerad arbetstid samt längre semester. Denna gruppskaU nu straffas för att den vill tillföra växtligheten den näring som ärnödvändig för att den skaU ge frukt och god kvalitet. Jag säger bestämt attnäringsämnet i kvävet är lika nödvändigt för växtUgheten som maten för ossmänniskor. Ja, men använd andra näringsämnen, naturlig gödsel, staUgödsel,invänder man. Återigen ett bevis på hur illa genomtänkt detta förslag är. Iriktlinjerna för jordbrukspolitiken betonas starkt att animalieproduktionen börminskas. Hur skall stallgödselmängden kunna öka när djurantalet skall minska?Och var har vi den största risken för urlakning? Jo, alla försök visar att detär vid användningen av stallgödsel och alldeles speciellt vid användning avsvämgödsel. Den'metoden används främst vid stordrift och stöds av regeringen,och då verkar det inte som om risk för urlakning spelar någon roll. Handelsgödseltillförs växten då växten står beredd att utnyttjanäringsämnena. Att minska på näringstillförseln skulle skapa problem bl. a.beträffande kvaliteten på vetet. Och inte kan det vara avsikten att vi här iSverige skall försämra kvaliteten på vår produktion för att sedan A vgifterpå gödsel-och bekämpningsmedel importeravete - ja, kanhända samma vetesort - från länder där man får gödsla efterväxtens behov?' Det är beklagligt att en proposition som denna harlämnats, Pch det skulle hedra pm den sade nej till denna primligapålaga på svenskt jprdbmk. Med utgångspunkt i vad jag nu anfört yrkarjag bifall till reservationerna 1, 3 och 4. 35 (): Det är inte bara mikrofonen i talarstolen somhar fungerat dåligt . Även järnvägsförbindelserna har fungeratlitet otillfredsställande, vilket är skälet till att inte kanuppträda i debatten såsom vi aviserat. Jag vill därför kortfattat redogöra förfolkpartiets ställningstagande till miljöavgifterna på handelsgödsel ochbekämpningsmedel. Vi har accepterat regeringens förslag till avgifter, menvi har klart angett att vi inte accepterar att avgifterna betraktassom ett sätt att förstärka statskassan och därigenom får karaktären av en skattpå jordbruket i stället för en avgift för att förbättra miljön. Vi föreslårdärför att de medel som avgifterna inbringar skall återföras till jordbruketsåsom föreslås i reservation 3. De influtna medlen skall, menar vi tillsammansmed reservanterna från och , användas till utökade insatseri fråga om forskning och rådgivning om miljöförbättrande åtgärder. Folkpartietslinje är således att en avgift bör uttas, men att medlen i sin helhet skall gåtillbaka till jordbruket. . . Jag yrkar bifall till reservation 3 och iövriga delar till utskottets hemställan. 36JOHN (vpk): Vi lever i ett kemisamhälle, med alla derisker som där finns. Jordbruket utgör här inget undantag. Tvärtpm utvidgarjprdbmket det mpt Pgräs, insekter Pch svampsjukdomar. Alltstörre arealer besprutas med allt fler gifter. finns det de som varnar för denna utveckling. Man menaratt förr eller senare kommer ett bakslag, om jordbruket fortsätter den"accelererande ökningen av kemisk bekämpning. Ju mer man sprutar, desto mernaggar man säkerhetsmarginalerna i kanten. En av dem som höjer ett varningensrop är på förväxt-skydd. Han menar att vi bör ha en säkerhetsmarginal med hänsyn tillriskerna för hälsoskador, ekologiska effekter och s. k. resistensbildning, dvs.den oönskade effekten att skadegörarna utvecklas till att tåla bekämpningsmedlet. Detta är varningar som måste tas på allvar och beaktas närolika jordbrukspolitiska ställningstaganden skall göras. Det utskottsbetänkande som vi nu behandlar föranleds avregeringens proposition om avgifter på gödsel- och bekämpningsmedel. avgiftersägs vara att minska användningen av handelsgödsel och hälso- och miljöfarligakemikalier. I anledning av några motionskrav anför utskottsmajoriteten att denföreslagna avgiften främst bör betraktas som en skatt. Utskottsmajoritetentycks med detta mena att man därav bör dra vissa konsekvenser om hur maneventuellt skall använda dessa medel. Jag vill i anledning av detta med en gångklargöra att jag vidhåller att det handlar om en avgift med ett visst syfte -sedan får utskottsmajoriteten ha vilket betraktelsesätt man vill. Men för attnågot utveckla min ståndpunkt vill jag säga följande. I propositionen, såväl som i de olika lagförslagen, talasdet om avgifter. Dessutom säger departementschefen att han tagit delav de förslag, om avgifter på gödsel- och bekämpningsmedel som utredningen pmanvändning av kemiska medel i jprd- Pch skpgsbruket presenterade ibetänkandena SOU 1983:10 pch 11 samt av remissyttrandena över dessa förslag. Eftersom jordbruksministern hänvisar till denna utredning- vilken inte är helt obekant för mig - kan vi färska upp minnet med vadutredningen hade att säga om dessa avgifter. Utredningen fastslår att detbehövs höga avgifter för att man skall få en väsentlig styreffekt och att småavgifter utan påtaglig styreffekt kan användas till finansiering av angelägnaåtgärder. Beräkningar utförda vid antyder att det skullefordras prishöjningar på på kvävegödsel för att de företagsekonomisktoptimala kvävegivorna skall minska vid oförändrade produktpriser. Man har vid också gjort beräkningarangående kostnaderna för att minska användningen av kemiska bekämpningsmedel.Dessa beräkningar ger en del indikationer pm hur stpra avgifter spm krävs föratt få vissa minskningar i användningen av bekämpningsmedel i jprdbmket. I ettsamhällsekonomiskt perspektiv skulle - framgår det av denna studie - en avgiftpå av den genomsnittliga bekämpningskostnaden, under fömtsättning avsymmetrisk fördelning av angreppsfrekvenser och fullständig rationalitet,nedbringa användningen . Jag har inte kunnat hitta något skäl för attomvärdera de slutsatser som utredningen i detta sammanhang drog angående oUkaåtgärder för att minska användningen av gödsel- och bekämpningsmedel och vilkaeffekter dessa har. Om andra representanter i utredningen - efter detatt betänkandena överlämnats - inte viU kännas vid vad de i utredningen ansågvara riktigt får väl stå för deras räkning, men jag har inte funnit anledningatt ändra ståndpunkt. Det sagda innebär,- som vi-anfört i motionen, attavgifterna i stor utsträckning bör utnyttjas för åtgärder som främjar enminskning av användandet av gödsel och kemiska medel i jordbmket. Det måste bliden självklara slutsatsen, eftersom man från regeringshåll tillbakavisar varjepåstående om att avgifterna skall ses som en förstärkning av budgetläget. sägs i propositionen att syftet med avgifterna är attav hälso- och miljöskäl minska användningen av gödsel- och bekämpningsmedel.Jag vill inte misstro detta syfte, men då måste det vara ett olycksfall iarbetet att endast avgifterna kom med i propositionen och inte de åtgärder som A vgifterpå gödsel-och bekämpningsmedel Detta misstag har möjlighet att inom rätta till. Detsaknas inte högtidliga uttalanden om att giftanvändningen i vårt samhälle, ochdå även i jordbruket, måste minska och helst upphöra. Men pågår enutveckling åt det motsatta hållet. Bekämpningsmedlens användning i ton räknathar kanske stannat upp vid dagens nivå, men medlen blir aUt effektivare ochgiftigare. Ett ogräsmedel som just kommit ut på marknaden är så effektivt attdosen för en hektar är endast verksam beståndsdel, medan dess giftverkanär Uka stor som fenoxisyra. Det här innebär att man med vissa av dagensmoderna medel, med samma mängd verksam substans, lika effektivt kan bekämpa enflera gånger så stor areal som man kunde . Därför vill vi attregeringen senare skall se över det nu föreslagna avgiftssystemet sä att detinte styr över användningen till mycket mer giftiga och effektiva medel. Ensådan utveckling skuUe inte stå i överensstämmelse med motivet för avgiften,och den nämnda utredningen har också fastslagit att det system som föreslagitskan få sådana konsekvenser. Vihar också i vår motion pekat på möjligheten att en del av de häravgiftspengarna används i en garantifond för jordbrukare som önskar övergå tillalternativ odling men som tvekar för de ekonomiska problemen vid ändradjordbruksdrift. Det finns många jordbrukare som vill bort frånkemikaliejordbmket. Vi har sett tidningsrubriker som "Småbönder göruppror mot LRF, Trötta på kemikaliebruket". Det har bildats enutbrytaror-ganisation, "Småbrukare i väst", och enligt det sådana som tröttnat på storbrukens kemikaUejordbruk. De vill odla utankemikalier. De vill att vetet skall gå att baka med, att grisköttet skall gåatt äta, att man skall våga dricka mjölken och att bondens försommar inte skallvara ett enda stort krig mot naturen. Utanatt närmare gå in på vad som här sker vill jag påstå att allt flera människorinser att något måste göras, att utvecklingen måste vändas i en annan riktning. Vägen bort från kemijordbruket och olika avarter, som de s.k.djurfabrikerna, kommer att innebära uppoffringar och medvetna åtgärder för bådestatsmakterna, producenterna och konsumenterna. Det måste också innebära att dehögtidliga deklarationernas tid är förbi, att vi måste gå till handling. Viförväntar oss att den pågående Uvsmedelsutred-ningen kommer att föreslååtgärder, likaså att satsningen på forskningen skall ge sitt bidrag till attalternativa odlingsformer utvecklas. Här kommer också enligt vår mening deföreslagna avgifterna att vara ett medel för en sådan utveckling. Därför villjag yrka bifall till motion 2895. 37 (): I proposition nr 40 om ekonomisk-politiska-åtgärder från december 1983aktualiserade regeringen första gången frågan om miljöavgifter påbekämpningsmedel och handelsgödsel. I nämnda proposition konstaterade regeringen attanvändningen av Nr 159 bekämpningsmedel är omfattande inom såväl jord-som skogsbruket och att pj j inom jordbruket också används stora mängder handelsgödsel. På grund av -i 1004 detta har negativa miljöeffekter av kemikalieanvändningen kunnat konstate ras, varför det ur miljösynpunkt var viktigt att användningen av såväl .r. 0 j i bekämpningsmedel som handelsgödsel borde minskas. Inämnda proposition förklarade också regeringen att man hade för avsikt , , att senarelägga fram förslag till om en särskild miljöavgift på dessaprodukter. Lagen skulle införas fr. o. m. för att uppnå en frånmiljösynpunkt nödvändig minskad användning av bekämpningsmedel ochhandelsgödsel. Sedermera har regeringen återkommit i denna fråga i proposition176 med förslag som i huvudsak överensstämmer med vad som sagts i denförstnämnda propositionen. I skatteutskottets betänkande 47, som nubehandlar, delar en majoritet av utskottet regeringens uppfattning och stöderde aktualiserade förslagen till åtgärder för att uppnå minskad användning avsåväl bekämpningsmedel som handelsgödsel. Bruket av' handelsgödsel har starkt bidragit tiU enövergödning av vattenområden och till försurning av mark och vatten. Denomfattande användningen av bekämpningsmedel innebär onekligen risker ur hälso-och miljösynpunkt. Den stimulansavgift, som jag vill kalla avgiften för, somföreslås bli införd är enkel i sin konstruktipn. Denföresläs tas ut av impprtören eller av tillverkaren med ett belppp av 30 öreper kg kväve Pch per kg fosfor i gödselmedlet, om andelen kväve resp.fosfor uppgår till . Avgiften beräknas således motsvara blygsamma 5 %av försäljningsvärdet. I fråga om bekämpningsmedel, med undantag avträskyddsmedel, föresläs en avgift om . per kg verksam beståndsdel. I reservation nr 1 yrkar och centerpartietavslag på förslaget om införande av avgift på handelsgödsel bl. a. på grund avatt priserna på handelsgödsel ökat kraftigt . Men prisökningarär inte något som sker som en isolerad företeelse enbart i fråga omhandelsgödsel, utan kraftiga prisökningar har skett även på andra områden undersenare år. Som jag sade tidigare är deniia stimulansavgift tämligen blygsam ochkan som konsekvens få en minskning av kostnaderna, om avgiften färdenförväntade effekten. Reservanterna vänder sig också mot att man favoriserarstallgödseln. En beskattning av denna har emellertid visat sig vara praktisktogenomförbar. I reservation nr 2 yrkar avslag på förslagetom avgift på bekämpningsmedel. Bekämpningsmedel är inte en vara som man utanvidare kan avstå ifrån, säger i sin reservation. Men avsikten meddenna avgift, som i likhet med den nyssnämnda avgiften är blygsam, är inte skall avstå helt från bekämpningsmedel, utan avsikten är att man skallminska användandet av dessa medel. I reservation nr 3, som är gemensam för samtligaborgerliga partier, föreslås - därest avslår de två förstnämnda reservationerna - att de 29 A vgifterpå gödsel-och bekämpningsmedel influtnamedlen skall användas till utökade insatser i fråga om forskning, rådgivningoch miljöförbättrande åtgärder. Avgifterna bör således enligt reservanternaspecialdestineras för forskning och rådgivning som främjar en minskning avbehovet och användandet av handelsgödsel och bekämpningsmedel i jordbruket. Till detta vill jag säga att en majoritet i utskottetframhåller att den föreslagna avgiften bör betraktas som en skatt. Riksdagenhar vid tidigare tillfällen klart tagit avstånd från system medspecialdestination av skatter. Jag vill också framhålla att betydande belopp årligenanvisas till de områden som nämns i reservationen. Enligt de uppgifter som jaginhämtat pågår en omfattande forsknings- och försöksverksamhet inomlantbruksuniversitetets lantbruksvetenskapliga fakultet. Att införa avgiftenär därtill inte, som gör gällande i reservation 2, ett sätt attförbättra det statsfinansiella läget. Avsikten med avgiften är - det vill jagännu.en gång understryka - att åstadkomma en minskning av användandet av denämnda medlen i syfte att stimulera till en minskning av övergödningen av vattenområden,av försurningen av mark och vatten samt av användningen av bekämpningsmedel.Uppnår vi en minskning av användningen av bekämpningsmedel, minskar ocksåstatens intäkter för de tidigare fastställda avgifterna för användning avkonstgödsel, vilket får till följd att såväl statens som förbrukarnas intäkteroch utgifter blir oförändrade. Mot den bakgrunden är utskottet inte berett atttillmötesgå de av och i reservation nr 4 framfördakraven på kompensation till jordbruket för de ökade produktionskostnader somavgifterna innebär. Med vad jag här har sagt yrkar jag bifalltill utskottets hemställan i betänkandet i dess helhet och avslag på samtligareservationer. Jag vill också ta tillfället i akt och yrka avslag pä motion2895 från vpk med hänvisning till vad jag tidigare anfört i fråga omreservation nr 3. 38KNUT () replik: Låt mig först säga att det gläder mig attockså anser att den pålaga som det nu är fråga om är en skatt ochinte en avgift, som anges i propositionen. Låt miggöra några andra kommentarer. För det första: Det är märkligt att det i propositioneninte angetts hur mycket av den nya skatten som faller på handelsgödsel och hurmycket som faller på bekämpningsmedel. Man säger blott att summan beräknas blica 120 milj. kr. Eftersom hade kunnat medge det ena och avslå detandra, borde man naturligtvis ha delat upp den här summan. För det andra: Handelsgödselanvändningen i ärbetydligt mindre än i andra jämförbara länder. Det tycker jag bör noteras. För det tredje: inlaga har manredan redogjort för här i kammaren. Jag vill emellertid konstatera att socialdemokraternalyssnar till rörelsen bara när det passar dem själva. För detfjärde: Kemikontoret har riktat en förödande kritik mot skatten på bekämpningsmedel.Det faller för långt att här redogöra för den kritiken i dess helhet, menKemikontorets slutsats blev att det är fel motivering, fel metod och felskatteobjekt. Låt mig ta ett enda exempel. Bekämpningsmedlet Klorex har enverksam subsfans på men har trots detta mycket låg gifthalt. Eftersom skattenpå bekämpningsmedel utgår efter verksam substans slår skatten i detta fallmycket hårt och ökar priset . Ett tak på exempelvis avsaluvärdet hade gjort skatten något smakligare. Jag säger detta i förhoppningen om att någon i departementetläser riksdagsprotokollet, eftersom jordbruksministern, som varnärvarande, nu har lämnat kammaren. A vgifterpå gödsel-och bekämpningsmedel 39STIG JOSEFSON (c) replik: talar om de kemiska medlensnegativa effekter. Men han, liksom representanter för regeringen, vägrar skiljamellan bekämpningsmedel och näringsämnen. Man för ett allmänt tal om kemiskamedel utan någon hänsyn till de faktiska förhållandena. säger, också att detta är enstimulansavgift. Jag måste fråga: På vad sätt? Det kan väl inte vara enstimulans att ta ut en avgift från det första kilot handelsgödsel som mananvänder. Det är inte en stimulans utan det direkt motsatta, nämligen en skatt.När säger att kostnaden är tämligen blygsam vill jag påminna omatt jordbrukarna inte har sådana inkomster att en 5-procentig höjning av prisetpå handelsgödsel är ett blygsamt belopp. Utskottsmajoriteten vill inte vara medom någon special-destinering. Därmed har man klart utsagt att det är enstraffskatt på svenskt jordbruk. Sedan säger att statens och jordbruketsekonomiska förhållanden skall bli oförändrade. I och med en minskad användningav kemiska medel skulle prishöjningen inte innebär någon nackdel för jordbruket.Menar verkligen att en minskad användning av handelsgödsel skulleinnebära en ökad avkastning, sä att man skulle fä kostnadstäckning för avgiftenpå den handelsgödsel som ovillkorligen måste tillföras växtligheten för att manskall kunna få någon som helst skörd? Det finns möjligheter att mäta tillgången avnäringsämnen i jorden , innan man tillför något näringsämne.Denna pågående försöksverksamhet betalas helt och hållet av jordbrukarna. Detär ett område där man från samhällets sida borde satsa medel, sä att man kundebygga ut den verksamheten och på det sättet göra det möjligt atttillfredsställa en allmän önskan i den här frågan, nämligen att man inte skalltillföra mer gödselmedel än vad somär nödvändigt. går man emellertid brysktfram, lägger på skatt och tar en bit av jordbrukarnas inkomster. För andragrupper förhandlar man när det gäller lönesättningen. För jordbrukarnalagstiftar man pch minskar deras inkomster på det sättet. Nr 159 Anf. 40 () replik: För var jag rädd att mikrofonerna i bänkarna ''heller fungerade.