prot · G709150 · 1983-12-31 00:00:00 — Vadgäller Lunds behov av platser så har detta av skolstyrelsen preciserats tilltre klasser på teoretiska linjer. Jag har erfarit att en av de önskadeklasserna redan tiUdelats kommunen genom en regional omfördelning. Vad sågäller de två återstående klasserna kommer länsskolnämnden i attkunna fatta beslut i . Det sker då efter en ny prövning av regionensutbildningsbehov i förhållande tUl de platser som tilldelats länet efter densamlade bedömning av SÖ som jag tidigare nämnt. Omökat antal utbildningsplatser i Lunds gymnasieregion 38 (): Jag ber att få tacka utbildningsministern för svaret på min fråga. Jagställde den , och svaret kommer först . Anledningen härtillhar väl varit att utbildningsministern skulle hinna göra något undermellantiden, och det har jag i och för sig ingenting emot. Det är naturligtvisbra om det blir positiva effekter av aktioner i , även om regeringentydligen till en början ställde sig helt negativ och enligt uppgift inte ensville ta emot bekymrade representanter för skolmyndigheterna i . Detbrukar, herr talman, ofta framhållas att det bästa man kan göra under sinungdomstid är att skaffa sig utbildning, och jag delar denna uppfattning. Detär också mycket viktigt att alla får chansen till en utbildning som går utövergmndskolan, om de skall kunna klara sig på arbetsmarknaden framöver. I dengymnasieproposition som debatterades i slås också fastatt gymnasieskolan skall vara beredd att ta emot alla Omökat antal utbildningsplatser i Lunds gymnasieregion ungdomar som lämnargrandskolan, och det är bra. Menom man menar allvar med detta måste man också se till att det finnstillräckligt med platser i gymnasieskolan, och det gör det tydligen inte,eftersom sådana här situationer kan uppkomma. Flera hundra ungdomar, somdessutom hade bra betyg från , blev ställda utan möjlighet att gåvidare till gymnasiet i . Dehär dimensioneringsfrågorna diskuterades alltså i , ochsocialdemokrater och moderater avslog då i skön förening på enkraftig utökning av antalet gymnasieplatser. Det gör att talet från dessapartiers sida om att alla skall beredas plats kan klinga rätt falskt. Man kanju inte hävda att ungdomarna skall ha rätt till gymnasieutbildning ochsamtidigt vägra att ställa resurser till förfogande för att förverkliga dettasyfte. Nuhar genom olika åtgärder, som framgick av utbildningsministerns svar, och endel extra ansträngningar från kommunens sida situationen i bUvit någotmindre svår. Men enligt uppgifter som jag har fått är det fortfarandehundratals ungdomar som riskerar att inte komma med i utbildningen. Utbildningsministernsäger i sitt svar att det kommer att bli en tilldelning av två klasser i nästavecka. Detta är naturligtvis bra. Svaret är litet tentativt hållet, och jagskulle gärna vilja ställa en kompletterande fråga, om utbildningsministernverkligen kan garantera att tilldelningen av de här platserna kommer tillstånd. Det är ju för både föräldrar och ungdomar bedrövligt om ungdomarna intekan få den utbildning som de har siktat in sig på redan i gmndskolan. Ianslutning till detta skulle jag också vilja ta upp frågan om sättet attfördela gymnasieplatser på de olika regionerna. Enligt min mening borde man haett system som i högre grad än f. n. tar hänsyn till de önskemål som finns ochtill de prioriteringar som de oUka regionerna vill göra. Jagfrågar alltså utbildningsministern: utbildningsministern villig att medverkatill en flexiblare ordning härvidlag? 39 (): Jag ber attfå tacka statsrådet för svaret. Detminskade antalet 16-åringar och det därmed vikande elevunderlaget har medförtproblem i vissa län vid fördelningen av platser till kommunerna inomsektorsramarna för de teoretiska linjerna. Kommuner med många sökande tiUplatserna på de teoretiska linjerna i gymnasiet drabbas hårdare än de övriga,och speciellt hårt har drabbats. Den procentuellafördelningen av elever avviker i starkt från riksmedeltalet. Låt mig,herr talman, anföra några exempel. Ekonomisklinje har i 11,mot 7,för landet i övrigt, humanistisk Unje 5,mot3,, social hnje mot 5,, naturvetenskaplig linje mot -nästan exakt dubbelt så många elever som för riket i genomsnitt. Vidare ärprocenttalet för teknisk linje i mot för övriga landet. Konkurrensenom platserna på de teoretiska Unjerna är trots detta mycket stor, vilket gerhöga intagningspoäng - i vissa fall betydligt högre än för övrigagymnasieregioner. Vidintagningarna till Lunds gynmasieområde har det saknats 348 platser, och mångaav de sökande till platserna har haft mycket höga betyg och skulle säkerligenha kommit in, om de varit bosatta i en annan gymnasieregion. Vimoderater önskar fler platser på de tre- och fyraåriga teoretiska linjerna.Därigenom skulle de olyckliga konsekvenser kunna undvikas som uppkommer genomatt elever vilka i första hand önskar en teoretisk utbildning, men inte kommerin på teoretisk linje, tränger undan de elever som främst vill komma in på deyrkesinriktade linjerna. Det kan också bli så att de nämnda eleverna hamnar iden situationen, att det blir fråga om det kommunala uppföljningsansvaret.Detta är ju definitivt inte rätt lösning för flertalet av dessa elever, som är högtstudiemotiverade och har höga betyg. Nuhar redan fått en S-klass, och de två klasser som kommunen här begärthoppas vi att kommunen skall få . Mankan fråga sig: Varför har regeringen inte gett tillstånd till den omfördelningmellan ramarna som kommunen begärt? Den möjligheten har ju funnits hela tiden.Och vad avser regeringen att göra för att undvika att en liknande situationuppstår ? Sedan,herr talman, förvånar det mig något att fm statsrådet inte nämner SÖ:s beslutatt tilldela länsskolnämnd 60 platser på HS-sektorn, ta bort 30platser från VSK-sektorn, öka med 150 platser på EM-sektorn, öka med 28 platserpå Tl-sektorn och ta bort 254 platser från den lilla ramen. Möjlighetema finnsför att ordna detta. Omökat antal utbildningsplatser i Lunds gymnasieregion Anf.40 Utbildningsminister : Herr talman! Låt mig för de bådafrågeställarna göra klart att vi i detta sammanhang har ett mycketdecentraliserat planeringssystem. Därför skall regeringen i det längsta låtabli att ingripa i detta. sade jag att regeringen ändåmåste ingripa i detta fall, eftersom det fanns möjUghet att genom den här dammsugaraktionenfå fram ytterligare platser ute i systemet. Men f. ö. måste vi se till att detdecentraliserade planeringssystemet fungerar. I den mån det finns ofullkomligheteri detta system, och jag tror att det gör det, skall vi försöka rätta till demframöver. 41 (): Jag tackar för kompletteringen av svaret. Detta visar ändå en vilja attgå de önskemål som är mycket starka på lokal nivå till mötes. Det måste ju varanågot fel i själva fördelningssystemet när sådana skevheter kan inträffa som defacto har inträffat i . Jagfrågade också om den totala ramen för utbildningsplatserna. Det hjälper ju inteom man fördelar aldrig så mycket mellan olika typer av utbildningar, om maninte har en totalram som är tillräckligt stor så att alla som vill gå igymnasiet också skall kunna göra det. Jag hade hoppats att få Omen studievägle-dartjänstför nordiskastuderande vid Utet synpunkter också pådetta från utbildningsministerns sida. Jag tycker för min del, att om vi talarom att alla som kommer från och vill gå i gymnasiet också skall fågöra det och att vi dessutom skall ge utrymme för dem som är äldre att få dengymnasieutbildning som de har gått miste om tidigare, måste vi ju också ställaplatser till förfogande, så att vi iiite får sådana här akuta situationer somär mycket upprörande både för föräldrarna och för de stackars ungdomarna. Anf.42 (): Jag noterar med tillfredsställelse utbildningsministerns uttalande atthon skall försöka klara av de svårigheter som onekligen finns isystemet. Det finns som vi har konstaterat problem framför allt i de kommunersom har en slagsida mot de teoretiska utbildningarna. är en sådan kommun.Nu har Lunds kommuns svårigheter blivit något mindre genom den tilldelning somskolöverstyrelsen har givit till länsskolnämnden. Enligt de kontakter som jagi dag har tagit direkt med länsskolnämnden finns det fömtsättningar att geLunds kommun den E-klass och den SO-klass som man har önskat utöver den S-klassman har fått. Men även om Lunds kommuns svårigheter har blivit mindrei år, kommer detta problem antagligen att uppstå igen. Då undrar jag: Vad avserstatsrådet att göra för att undvika liknande problem , och vadhänder med de LA-kurser och lärlingsplatser som har dragits in genom SÖ:sdammsugning? De kommer säkert, i den arbetsmarknadssituation som råder, attbehövas . Överläggningenvar härmed avslutad. 11§ Svar på fråga 1983/84:542 om en studievägledartjänst för nordiska studerandevid Anf.43 Utbildningsminister : Herr talman! harfrågat mig om jag tänker vidta någon åtgärd för att det skall bli möjligt attinrätta en studievägledartjänst för nordiska studerande vid Stockholmsuniversitet. Tjänster för studievägledare inrättas avhögskoleenheterna inom ramen för de medel som står till förfogande.Högskoleenhetema har alltså att väga behovet av särskilda insatser i dettaavseende för t. ex. finskspråkiga studerande mot andra behov som kräverresurser. Det finns enligt min mening ingen anledning att centralt vidta någonåtgärd i just detta ärende. 44 (vpk): Jag ber att få tacka utbildningsministern för svaret, även om jag intealls är nöjd med det. finns i flera tusen nordiska studenter och enbart vid Stockholmsuniversitet 1 300 finska studenter. det på vikariatbasis enstudievägledartjänst på för nordiska studerande, som innehades aven finsktalande person. En lägesrapport gjordes, där det framkom att behovet aven studievägledare som behärskade finska språket var mycket stort. Trots dettadrogs tjänsten in i mitten av 1983. När de finska studenterna vände sig tilluniversitetet med önskemål om att tjänsten ånyo skulle tillsättas, a-wisadesderas krav med hänvisning till de centrala besparingskraven på . Syftetmed att ha en speciell nordisk studievägledare med kunskaper i finska är attpersonen skall vara väl insatt i hur det nordiska universitets- ochhögskoleväsendet fungerar för att kunna ge stöd och råd angående kombinationeroch linjeval och för att kunna göra "översättningar" av examina.Kunskaperna i finska språket är nödvändiga dels för att den nyblivne finskestudenten, som saknar kunskaper om svenska förhåUanden och saknar det speciellaordförråd som behövs för att klara sig inom den svenska högskolebyråkratin,kan få stöd och hjälp på sitt modersmål. Studievägledaren behöver också hakontakt med universitet och högskolor i , av vilka merparten ärfinskspråkiga. finns, enligt vad jag erfarit, ingen studievägledare för finska studenterpå någon plats i . Ett eventuellt inrättande av en sådan tjänst iStockholm skulle också kunna bli till stöd för studenter i hela landet. Jagär naturligtvis medveten om den decentraliserade beslutsfunktion som finns inomuniversitets- och högskoleområdet, men jag vill ändå föra upp debatten på dennanivå. Denordiska studenterna och gäststudenterna är grupper som i högre grad än andrakräver en god studievägledning. Svårigheter med språket och ovana vid detsvenska utbildningssystemet leder ofta till svårigheter och frågor inför olikastudieval. har ett ansvar för dessa studenter, inte bara för att de kankomma in i systemet, utan också för att de lyckas komma ur det, förhoppningsvismed en användbar examen. Att dra in på studievägledare är ingen besparing, utanminskar i stället genomströmningstakten och ökar risken för personligastudiemisslyckanden. Jagvill därför fråga utbildningsministern: utbildningsministern det somviktigt att de nordiska studenterna får en finsktalande studievägledare, ochvem bär i så fall ansvaret för att tjänsten tillsätts och görs permanent? Omen studievägledartjänst för nordiska studerande vid 45Utbildningsminister : Herr talman! Det är självfallet viktigtatt alla studerande får en adekvat studievägledning, men allt som är viktigtmåste inte beslutas i riksdag. Vi måste också ha förtroende för attfolk ute i högskolesystemet kan fatta beslut om vettiga prioriteringar. 46 (vpk): Den här frågan verkar vara för liten för vissa och aUdeles för stor förandra. UHÄ och vill inte lägga sig i frågan.Universitetet säger att det är UHÄ:s ansvar, alternativt att det inte går atttillsätta tjänsten, eftersom man har ålagts vissa centrala besparingskrav. finska studenter somarbetar för att få tillbaka sin studievägledare hänvisas till den enamyndigheten efter den andra. Ingen tar ansvaret. Jagtycker att det vore positivt med ett uttalande från utbildningsministern omvikten av en finsk studievägledare, eftersom det inte är helt givet att de härberörda myndigheterna riktigt förstår vikten av att ha en studievägledare sombehärskar finska. Överläggningenvar härmed avslutad. 12§ Svar på fråga 1983/84:565 om kulsinterverket i har frågat industriministern vad regeringen avser göraför att se till att driften vid i kanstartas. Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Det som är avgörande om driften vid kulsinterverketi kan åtempptas är enligt vad jag har erfarit om det finnsmarknadsutrymme för den tillkommande produktionen. har gjort storaansträngningar för att säkerställa långsiktiga avtal om leverans av pellets,och detta arbete har börjat ge resultat. har uttalatprincipen att de statligt ägda företagen skall agera affärsmässigt. Detankommer på och verkställande ledning att göra deföretagsekonomiska överväganden som skall föregå ett eventuellt beslut om attöppna kulsinterverket i . 48 (vpk): Först tackar jag statsrådet för svaret. Det ger ingenupplysning om vad regeringen vill, utan mer om vad villi denna fråga. Eftersom svaret inte ger något sådant besked, vill jag ställatvå följdfrågor: Har inte statsrådet inhämtat uppfattning om humvida marknaden är tillräckligt bra för en omstartav kulsinterverket i ? Anser statsrådet att :s uppfattningskall stå över kravet på arbete åt alla? Detvar de två frågorna, men jag måste också kommentera svaret. När kulsinterverketi skulle stängas var vpk av den uppfattningen att det var en grovtfelaktig linje. Utvecklingen på marknaden för kulsinter har delvis givit ossrätt. Den har inte givit oss rätt på det sättet att vi ännu har fått enomstart, men en sådan är tydligen aktuell, enligt utsago. LKABhar försökt att använda den positiva utvecklingen i en diskussion medgruvarbetama om deras lönetillägg. son att det är lämpligtatt som ett utpressningsmedel i en löneförhandling Nr 150 aktualisera återupptagandet av driften i ? T'H H 22 maj1984 Överläggningen var härmed avslutad. 13§ Svar på fråga 1983/84:578 om riktlii\jerna för tekopolitiken har frågat statsministern vilken regeringens politik ärbeträffande Eiserkoncernen och hur utförsäljningarna av företag förenas med deproklamerade riktlinjerna för svensk tekopoUtik. Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Riksdagenfattade beslut om rekonstruktion av Statsföretagsgmppen,där bl. a. Eiserkoncernen ingår, och behandlade därvid frågan om mål förgmppen. har ställt sig bakom skärpta krav på lönsamhet för destatsägda företagen. Det ankommer på styrelserna och ledningarna i Statsföretagoch Eiser att besluta om åtgärder i de företag som ingår i Eiserkoncernen. Deåtgärder som vidtas inom Eiserkoncemen måste ses mot bakgrand av de mycketstora förluster som koncernen redovisat under en följd av år. De riktUnjer för tekopolitiken som riksdagenbeslutade om innefattar inte några särskilda riktlinjer förföretagen i . Dessa företag skall fungera på samma villkor som andratekoföretag. 50 (vpk): Jag får tackaför svaret. Detär lika bekant för statsrådet som för alla andra här i kammaren attBeklädnadsarbetareförbundets ledning har varit djupt bekymrad övervad som pågår i Eiser. Man menar att de anställda inte ges klara besked och attdet finns planer som inte redovisas - planer som går ut på långtgåendeutförsäljningar åv koncernen med risk för att arbetarna kommer i fara.Beklädnadsarbetareförbundet anser också att affärsledningen icke är särdeleskompetent - man har t. o. m. ställt krav på en revision. Nuhar staten ändå ett ägaransvar, och med tanke på detta vill jag gärna be RoineCarlsson att utveckla det ganska generella och vaga svar som han gav. Det ärtvå frågor som i första hand står i centmm. Jagskulle först vilja fråga: Är det så att ledningen för Eiser förhandlarmed Suomen Trikoo i om utförsäljning? Detta har man från Eisers ledningförnekat. Men när vpk:s representant i så sent som den 8maj ställde frågan till bekräftade han att man diskuterarframtiden med Suomen Trikoo, som uttrycket löd. Denandra frågan gäller hur Eisers ledning agerar i denna svåra situation: om denagerar på ett kompetent och riktigt sätt, om de satsningar den gör för attförsöka klara företaget verkligen är riktiga. Eiser har satsat 25 milj. kr. marknadsföringpå ett s. k. , för att ute i försälja speciella, litetlyxbetonade och trendiga kläder. Man har från ledningens sida först hävdat attomsättningen på denna verksamhet skulle vara 50 miljoner och sedan hävdat attden skulle vara 30 miljoner. är den nere i 28 miljoner. Dessutom meddeladesden , på särskild förfrågan från vår sida, att förlusten på dennaverksamhet kommer att bli 15 ä 20 miljoner. Jag vill ställa följande fråga:Tycker att det är att uppfylla de mål som rimligtvis bör gällaför en statlig tekoindustri? Överläggningen var härmedavslutad. 14 §Föredrogs och hänvisades Proposition 1983/84:202 tilllagutskottet 15 §Föredrogs och hänvisades Motionema 1983/84:2969-2972 tillbostadsutskottet Påmorgondagens föredragningslista upptas betänkande 30främst bland två gånger bordlagda ärenden. 17 §Anmäldes och bordlades Proposition 1983/84:199Svenskundervisning för vuxna invandrare 18 §Anmäldes och bordlades Motion 1983/84:2973 av . förvaltningskontors förslag om ändringav vissa arvoden m.m. (förs. 1983/84:23) 19 §Anmäldes och bordlades betänkande 1983/84:15 Internationellt utvecklingssamarbetem.m. 1983/84:100 delvis och prop. 1983/84:154) 1983/84:27Fristående skolor på gymnasial nivå (prop. 1983/84:118) 1983/84:21Fri prissättning beträffande courtage (prop. 1983/84:99) 20 § Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1983/84:605av (m) till kommunikationsministern om bevakningen av riketskuster: Genom ökad användning av radio- och radarteknik,genom sammanslagningar av mindre enheter och genom ökad samverkan har dencivila bevakningen av våra kuster fortgående rationaliserats. Ytterligareföränd-ringari lotsningsverksamheten har aktualiserats av . Jagvill inte ifrågasätta möjligheten till rationaliseringsvinster men är medvetenom att man i hyser oro för att säkerheten inte skall kunnagaranteras på samma sätt som . Motdenna bakgmnd vill jag fråga kommunikationsministern om han vill medverka tillatt utglesningen av bevakningspunkter längs ostkusten inte medför minskadesäkerhetsmarginaler. 1983/84:606av () till socialministern om ersättning från försäkringskassantill sambo vid vård av sjukt bam: Enligt gällande regler uppträder ibland vissasvårigheter vid vård av sjukt bam, därför att bara den ena av två sammanboendevuxna är barnets biologiska förälder. Det kan t. ex. röra sig om enensamstående mamma med ett bam som bildar ny familj. Hon och den"nye" mannen räknas därvid som sammanboende i alla övriga sammanhang,t. ex. vid inkomsttaxeringen. Men om hon av något skäl inte kan vara hemma frånjobbet när bamet bUr sjukt och den "nye" mannen kan det, har hänenligt inte rätt till ersättning därför att han inte ärbarnets biologiska pappa. Jag vill därför frågasocialministern: för avsikt att föreslå några åtgärder för att även en icke biologiskförälder i ett samboförhållande skall ha rätt att vårda sjukt barn? 21 §Kammaren åtskildes .