prot · G709104 · 1983-12-31 00:00:00 — När vikritiserar detta skiljemannaförfarande befinner vi oss i minst sagt gottsällskap. har nämligen sagt att skiljemannaförfaran-det inteuppfyUer kravet på rättssäkerhet. Ändå är det, herr talman, ett sådantförfarande en medlem ibland måste använda, allt enligt fackUga stadgar. Varförär då detta skiljemannaförfarande så diskutabelt och diskriminerande? Jo, i ensituation där man måste tillgripa detta förfarande skall vardera parten utsetvå skiljenämndsledamöter - och det kan man definitivt inte kritisera. Denfemte personen skall utses av parterna tillsammans. Kan parterna inte kommaöverens om den femte ledamoten skall denne - och här tycker jag att kammarensledamöter skall lyssna med båda öronen - utses av facket. Jag har definitivtingen som helst svårighet att förstå den kommentar som högsta domstolen görtill fackets skiljemannaförfarande. Jag förstår också att förfarandet ur denenskilde medlemmens synpunkt i vissa fall kan vara helt förödande. Med tanke på de i detta anförande omtalade förhållandena hoppas vimoderater att en lagstiftning - om den blir verklighet - förbjuder dessadiskriminerande stadgar. Med detta yrkar jag bifall till den gemensamma reservationen. I detta anförandeinstämde och (båda m). 67 (): Frågan om den enskildes ställning inom och gentemot en organisation harkommit att uppmärksammas alltmer . Största intresset ochstarkaste kritiken har därvid kollektivanslutningen av fackföreningsmedlemmartill det socialdemokratiska partiet föranlett. har åttagånger uttalat sig emot denna för vår demokrati främmande form för anslutningav medlemmar till politiskt parti. Menäven i övrigt har den enskildes ställning kontra organisationerna diskuterats iallt större utsträckning. Flera händelser har aktualiseratfrågan om eventuellt behov av lagstiftning för att skydda medlemmens ställningockså utöver skyddet mot att bli kollektivt ansluten till politiskt parti. Somexempel på sådana händelser kan erinras om uppmärksammade fall av uteslutningav medlemmar, sammankoppling av medlemskap och anlitande av visstförsäkringsbolag samt blockader dels mot enmansföretagare utan anställda, delsmot företagare utan anställda som är medlemmar i den blockerandeorganisationen. Vihar i vårt land en noggrann lagstiftning gällande exempelvis ekonomis kaföreningar och aktiebolag, men vi saknar lagstiftning om ideella föreningar. Iriksdagen har motionsledes framförts krav på utredning avfrågan om ramlagstiftning för ideella föreningar. avslogriksdagen på lagutskottets hemställan motionskrav om utredning av denna fråga. Motivet ;för att avslå motionsyrkandena har bl. a.varit, jag citerar ur lagutskottets betänkande 1982/83:22, "att ettställningstagande till frågan om en lagreglering av ideella föreningar bordeanstå i avvaktan på statsmakternas beslut med anledning av de förslag somstiftelseutredningen och nya arbetsrättskommittén skulle komma att läggafram". Avvisandeav motionskraven har alltså icke inneburit att i princip uttalat sigemot någon form av lagstiftning gällande ideella föreningar, utan endast attett ställningstagande till frågan skulle anstå i avvaktan på resultatet avnämnda utredningar. Dendåvarande justitieministern uttalade samma uppfattning i enfrågedebatt i . Han framhöll då att även han fann detnaturligt att vi med tiden får en lag om ideella föreningar i vilken bl. a.skall finnas allmänna bestämmelser om skydd för den enskilde. Vii delar den dåvarande justitieministerns uppfattning och anser att detfordras lagregler om bl. a. grundläggande rättigheter för medlem till skydd fördenne gentemot organsisationen. Riksdagenbör nu enligt vår uppfattning ta ställning till frågan om sådan lagreglering,eftersom de utrednigar som lagutskottet tidigare hänvisat till numera haravslutat sitt arbete. Jag kan nämna att nya arbetsrättskommittén slutförde sittarbete . , som tillsattes 1975, avgav 1979betänkandet Stiftelser. Dess arbete upphörde i och med utgången av september1983 i enlighet med ett regeringsbeslut . EnUgt ett frågesvar iriksdagen kommer dess arbetsuppgifter att slutföras inomjustitiedepartementet. Demotiv som har angetts för att uppskjuta ett ställningstagande tiU frågan omutredning av frågan om ramlagstiftning för ideella föreningar finns alltså intelängre. bör alltså nu ta ställning till om man skall utreda fråganeller ej. Enligt vår uppfattning talar mycket starka skäl för att fråganutreds. Det har vi även framhållit i vår motion nr 608 med mig själv som förstanamn. Motivför någon form av lagstiftning gällande ideella föreningar är, fömtom vikten avskydd för den enskilde individen, även de viktiga funktioner föreningar som ärorganiserade såsom ideella har i vårt moderna samhälle. Det gäller både somföreträdare för medlemmama och som handha vare av uppgifter som föreningarnaanförtros av samhället. Det kan vara uppgifter som annars skulle handhas avnågot offentUgrättsUgt organ. Detnyligen fattade beslutet om införande av löntagarfonder är exempel på hurorganisationer får beslutanderätt även över samhällets gemensamma egendom. Avde aktier som kommer att ägas av AP-fonden men förvaltas av s. k.löntagarfondsstyrelser måste de senare överlåta rösträtten för hälften avaktiema i ett aktiebolag till lokal facklig organisation som begär det.Rösträtten för aktier som ägs av hela samhället övergår alltså från ettsamhällsorgan till enskilda organisationer. Även detta är motiv för attöverväga ramlagstiftning gällande sådana och andra ideella organisationer. Denfrämsta anledningen till att frågan bör utredas är emellertid behovet av reglerföi" den enskildes gmndläggande rättsställning inom och gentemot Det kan -föratom skyddet mot kollektivanslutning, som kanske bör regleras i särskild lag- exempelvis gälla rätten att bli medlem i, rätten till utträde ur och rättenatt stå utanför organisation, rättigheter och skyldigheter vid hot eller beslutom uteslutning samt kollektiva beslut som gäller medlemmens förhållande utanförområden där organisationen har uppgifter. OUka ideella organisationer har mycket olika uppbyggnad, verksamhet ochinriktning. En eventuell ramlagstiftning får inte på något sätt medföra attvariationsrikedomen inom föreningslivet begränsas. Det bör emellertid prövas omdet, utan att den för oss alla självklara och även grundlagsfästaföreningsfriheten begränsas, kan införas en viss ramlagstiftning med delsregler som skyddar den enskildes ställning, dels grandläggande regler förideella föreningar, särskilt med hänsyn till att många av dem har synnerligenbetydelsefulla uppgifter i dagens - och säkerligen även i morgondagens -samhälle. Låtoss för att både slå vakt om föreningslivet och de enskilda människornasställning nu besluta oss för att utreda frågan om ramlagstiftning för ideellaföreningar. Meddetta, herr talman, ber jag att få yrka bifall till reservationen avmoderaterna och centerpartisterna i lagutskottet. 68 (): har att ta ställning till några motioner som rörlagstiftning om ideella föreningar och stiftelser. Detär inte första gången diskuterar lagstiftning om ideella föreningar.I själva verket har denna fråga varit en följetong i kammarenunder . Det nya är att även och har anslutitsig till krav på lagstiftning på detta området. Det finnsanledning att särskilt uppmärksamma detta förhållande. Motionernagäller formellt - kan:,ke med litet olika motiveringar, beroende på vem som ärförfattare - yrkanden om lagstiftning om ideella föreningar. Låtmig först konstatera att man brukar skilja mellan två huvudtyper av ideellaföreningar, nämligen dels föreningar som har annat ändamål än att främja sinamedlemmars ekonomiska intressen, dels föreningar som har till ändamål attfrämja medlemmarnas ekonomiska intressen, men på annat sätt än genom ekonomiskverksamhet. Undertermen ideella föreningar faller en rad föreningar i vårt samhälle, aUtifrånnykterhetsorganisationer, bridgeklubbar, frikyrkliga föreningar och Röda korsettill fackliga organisationer som LO, TCO och /SR liksom . Justden mycket växlande karaktären på dessa föreningar är kanske den väsentligasteanledningen till att någon lagstiftning om ideella föreningar inte kommit tillstånd. Det är nämUgen, som också framhålls i utskottsbetänkandet, mycket svårtatt föra in dessa föreningar under gemensamma regler. Det går inte attåstadkomma regler som passar alla föreningar. Som alltidnär lagstiftning övervägs, måste man fråga sig: Somdet framhålls i utskottsbetänkandet har några omständigheter inte framkommitsom tyder på att avsaknaden av lagregler medfört väsentiiga olägenheter. Deideella organisationerna måste ges ett betydande utrymme för att själva beslutai sina angelägenheter, och i en lagstiftning kan man därför bara gegrandläggande bestämmelser om föreningarnas verksamhet och deras förhållandetill sina medlemmar. Sådana regler har också utbildats i rättspraxis i allaviktiga frågor. Tvister mellan en förening och dess medlemmar prövas av allmändomstol. Vi har flera rättsfall både från högsta domstolen och frånarbetsdomstolen som visar detta. Av dessa rättsfall framgår att om föreningensstadgar innehåller bestämmelser som är oskäliga mot medlemmarna, kanbestämmelserna jämkas, eller ogiltigförklaras av domstol. När det t. ex gällerden i motionerna berörda frågan om utträde ur fackförening kan det konstaterasatt arbetsdomstolen slagit fast att fackföreningsmedlem har rätt att säga uppsitt medlemskap, oavsett stadgarnas innehåll. Även av doktrinen framgår attutträde ur ideella föreningar i princip är fritt. Jagvill här citera docenten . är den rättsvetenskapsman i som ägnat sig åtdessa frågor. "Iideella föreningar upphör medlemskap i regel till följd av medlems utträde,dödsfall och uteslutning. Såsomi ekonomiska föreningar gäller att utträdet ur ideella föreningar i princip ärfi itt. Visserligen bygger i synnerhet de LO-anslutna fackförbunden påprincip(m att utträde medges från organisationens sida, men även i kommentarentill stadgarna för LO framhålls betr medlemsförbunds rätt att utträda urlandsorganisationen att 'av allmänna föreningsrättsUga principer /hade/ ...denna möjlighet även utan reglering förelegat' (Kommentaren s 56). Att enutträdesrätt föreligger framgår emellertid numera för visst fall uttryckligenav AD 1980:25 vari förklasades, att medlem i det 'måste anses ha rätt att säga upp sitt medlemskap i förbundet'." En lagstiftning kanknappast göra saken klarare. Avdet som jag redan sagt framgår att avsaknaden av lagstiftning inte innebär attde ideella föreningarna står utanför det rättsliga regelområdet. Förutom denormer för ideella föreningar som efter hand har utbildats i rättspraxiserhåller man en god vägledning genom analog tillämpning av regler frånnäraliggande rättsområden, särskilt lagen om ekonomiska föreningar. Åtskilligalagbestämmelser, som gäller för övriga associationsrättsligaverksamhetsformer, är också tillämpliga på ideella föreningar. Så är t. ex. enideell förening som driver näringsverksamhet bokföringspliktig, Uksom andranäringsidkare. En sådan verksamhet skall anmälas till handelsregistret, och enförening skall också lämna årsredovisning, om den har mer än tio anställda. Eftersomuteslutning av medlem i motionerna anförs som en motivering för lagstiftning,kan konstateras att denna fråga diskuterades, då lagstiftning om ideella föreningartidigare övervägdes. , sedermera också 1938, diskuterades utkast sådan lagstiftning, I båda dessa utkast intogs den ståndpunkten att medlemfick uteslutas ur förening endast "om stadgarna medgav detta samt att enstadgebestämmelse som medgav sådan rätt när skälig anledning förelåg bordegodtas". Några ytterligare förutsättningar för uteslutningsrättföreskrevs inte. Omen förenings rätt till uteslutning skulle inskränkas utöver vad dessa förslaginnehöll, skulle det innebära ett angrepp på föreningsfriheten i vårt land. F.ö. är det ju inte heller så, att en medlem enligt gäUande rätt är rättslös viden uteslutning. Domstolarna kan ju, som jag redan har anfört, pröva om beslutetom uteslutning är fattat på ett formellt och materiellt riktigt sätt. Mankan inte gärna komma längre. Eller menar motionärerna att man i lag skall haregler som förbjuder uteslutning ur ideell förening? Man kan fråga sig: Varfördriver de borgerliga partierna denna fråga? Jag tycker att de inlägg som redanhar gjorts från borgerligt håll här säger vad det i själva verket ärfråga om. Det är inte av omtanke om ideella föreningar eller deras medlemmarsom denna debatt förs. Syftet är, som vice ordförande så träffandehar uttryckt saken, att "tämja facket" på samma sätt som man har gjorti . a. alla exempUfieringar som har gjorts i denna debatt visar attdet i själva verket är de fackliga organisationerna som avses. De ideella föreningarna gör en utomordentligt betydelsefull insats ivårt samhälle. Föreningar som de fackliga organisationerna, hyresgästföreningar,politiska organisationer. Röda korset och idrottsrörelsen -alla dessaföreningar utgör ett omistligt inslag i vår demokrati. Organisationernafullgör också sina uppgifter med kunskap och ansvar. Det finns, som jag redanhar sagt, inga missförhållanden att peka på, och en lagstiftning skulle baraförsvåra och krångla till verksamheten. Beträffandeden negativa föreningsrätten vill jag avslutningsvis framhålla att den nyaarbetsrättskommitténs slutbetänkande innehåller vissa förslag med anknytningtill motionsspörsmålet. Också de överväganden som kommer att föranledas avkooperationsutredningens avlämnade betänkande kan få betydelse förfrågan om lagstiftning om ideella föreningar. Jagvill ta upp en särskild fråga som i berörde, nämligenfrågan om kollektiva hemförsäkringar. När det gäller den frågan påstås det ireservationen att det finns fall där en förening "avtalat medförsäkringsbolag om kollektiva hemförsäkringar för sina medlemmar utan hainhämtat deras samtycke". Denkollektiva hemförsäkring som förmodligen avses - det framgick av StenAnderssons anförande - är den som har träffat med Folksam.Beträffande den försäkringen är först och främst att säga att den grundar sigpå ett enhälligt kongressbeslut. Man har beslutat om försäkringen i demokratiskordning, och gången har varit den spm är vanlig i en fackUg organisation och,skulle jag vilja påstå, även i andra ideella föreningaroch i aktiebolag. Frågan väcktes helt enkelt genom en motion från en medlem.Motionen behandlades i klubben, sedan i avdelningen och på 1981 årskongress. Kongressbeslutet var, som jag sade, enhälligt. Medlemmarnas samtyckehar alltså inhämtats på det sätt som den representativa demokratinföreskriver. Eller vill man också ifrågasätta den representativa demcikratinfrån borgerligt håll? Beslutet ligger också inom fackföreningens naturligakompetensområde. Idetta sammanhang vill jag också peka på att bittra erfarenheter har visat attmånga arbetstagare saknar hemförsäkring - många människor över huvud taget,förmodligen inte bara arbetstagare. En storbrand i - eller åretdessförinnan - visade att så var fallet. Jag skulle vilja säga några ord om de två motioner som rör stiftelser.I fråga om detta har vi först en motion, 1983/84:1535, där det framhålls altdet är otillfredsställande att samhället f. n. saknar möjlighet till insyn ioch kontroll av stiftelser. Motionärerna begär därför att det pågående arbetetinom påskyndas så att en proposition om stiftelser kanläggas fram under år 1984.1 utskottsbetänkandet framhålls att utskottet delarmotionärernas uppfattning att det är angeläget att man får till stånd entidsenlig lagstiftning om stiftelser, och utskottet utgår från att detta arbetebedrivs så skyndsamt som möjligt. Något särskilt tillkännagivande frånriksdagens sida är inte erforderligt, och motion 1535 bör därför inte föranledanågon vidare ågärd. Imotion 1983/84:1538 yrkas att lagen om tUlsyn över stiftelser skall ändras såatt stiftelser som förvaltas av borgerliga och kyrkliga kommuner undantas frånden åiliga redovisningsskyldigheten. Utskottet har i sitt betänkande erinrat omatt en stiftare enligt tillsynslagen kan undanta stiftelsen frånanmälningsskyldighet till och därmed också från tillsyn. Även denfråga som tas upp i motion 1538 berörs av det arbete som pågår inomjustitiedepartementet om tUlsyn över stiftelseväsendet. Utskottet har därföravstyrkt motion 1538. Med det anförda ber jag att tiU alla delar få yrka bifall tillutskottets hemställan. 69 iMalmö (m) replik: För ätt inga missförstånd skall uppstå vill jag bestämt och klartunderstryka att vi moderater på inget vis är motståndare till fackligverksamhet. Däremot är vi motståndare till vissa delar av den fackligaverksamhet som bedrivs. talade om den hemförsäkring somhar tecknats hos och säger att den är tillkommen i full demokratiskordning. Då skall jag ta ett annat exempel som man kanske kan diskutera om detockså är tillkommet i full demokratisk ordning. väcktes en motion från en enskildmedlem som önskade att Metall skulle verka för att flytta iArgentina 1978, därför att platsen för detta inte passade denna medlemspersonliga inställning. skrev i sitt motionssvar, somskickades ut till alla kongressledamöter, att detta var en fråga som förbundet inte hademed att göra, och man avstyrkte motionen. Närdet blev dags för kongress var motionären ombud vid kongressen, och han gickupp och vände hela kongressen. Jag vågar påstå att dessa 300 som var delegatervid kongressen definitivt inte hade något mandat baserat på medlemmarnasönskemål för att skulle kräva att i fotboll skulleflyttas från . Detta är exempel på hurman kan missbraka den fackliga demokratin. Sedannågot som också är intressant: Om jag hörde rätt - jag har sedanmilitärtjänsten något nedsatt hörsel - sade att facket haroskäliga stadgar. Är då villig att medverka till att vitillsammans ser till att de stadgebestämmelser som är oskäliga tas bort? Utslageni högsta domstolen är faktiskt ett resultat av att underrätterna inte haftsamma uppfattning som högsta domstolen. Detta gör att kravet på en lagstiftningblir än klarare och än bestämdare. Tillsist, herr talman: att det är oss moderater som man avsernär man i stadgar talar om fiender tillarbetarrörelsen och att det i så fall är vi som riskerar att bli uteslutna? 70 ()replik: sade att och delvis var nya i dethär sammanhanget i vad gällde ställningstagandet. Jagframhöll i mitt anförande att vi har behandlat krav på utredningom en ramlagstiftning men avvisat kravet med hänvisning till pågåendeutredningar. När dessa utredningar sedan är slutförda, då är det rätt logiskt attta ställning till frågan. Och med hänsyn till de omständigheter som föreliggerhar vi tagit ställning för att frågan bör utredas. Det framgår av vår motionoch förresten också av det särskilda yttrande som vi avgav när vi behandladedenna fråga förra gången. Då betonade vi att det inte gällde ettställningstagande för eller emot utan bara handlade om ett uppskjutande. Demotiv som anförs emot en ramlagstiftning är inte särskilt starka.Utskottsmajoriteten säger nu liksom tidigare att det i och för sig kan te sigmindre tillfredsställande att det saknas en civilrättslig lagreglering. Det harvi varit ense om tidigare, och det ser jag att den nuvarande majoritetenfortfarande anser. talar om variationsrikedomen inom föreningslivet. Vi har ireservationen - och det framgår också av motionen - klart understrukit att enutgångspunkt för utredningsarbetet måste vara att variationsrikedomen inomföreningslivet inte får begränsas och att det är angeläget att föreningslivetoch organisationsväsendet inte hindras eller försvåras. Omvi jämför med ekonomiska föreningar har även dessa mycket olika karaktär,inriktning, storlek osv. Men för ekonomiska föreningar har vi en lagstiftningdär det finns en särskild avdelning om en medlems ställning, en medlemsrättigheter och skyldigheter osv. Vi behöver inte vara så främmande för attutreda frågan om att det även beträffande ideella föreningar kan finnasanledning att försöka finna en lagreglering. Om det har utbildats enviss praxis underlättar detta självfallet arbetet att 10Riksdagens protokoll 1983/84:103-104 lägga fram ett förslagtill en eventuell lagstiftning, eftersom man då har en viss praxis att följa. Det är viktigt att slå vakt om föreningslivet, slå vakt omorganisationsväsendet, om de enskilda människorna och deras tilltro tillföreningslivet . För att slå vakt om både organisationernasbetydelse och de enskilda människornas tilltro och ställning tror jag att detär mycket lämpligt att vi låter utreda frågan om det finns skäl för enramlagstiftning om föreningarna. 71 () replik: Låt mig först säga att det är flera saker som förvånar mig i den härdebatten. En av dem är att har slagit följe med och kräverlagstiftning på det här området. Det är nytt. har inte gjort det förat.När och har drivit kampanjen omlagstiftning på de ideella föreningarnas områden har , och ävenfolkpartiet, vägrat att följa med. Man har från de här partiernas sida gåttemot moderatkravet. Vad kan förklaringen vara till att de nu har svängt? Är detett utslag av den antifackliga vågen? För det förhåller sig på det sättet -detframgår klart av de motiveringar som anförs - att när man från borgerligt hålltalar om lagstiftning om ideella föreningar är det i själva verket enlagstiftning mot fackUga organisationer som man är ute efter. Icentermotionen tas en rad exempel upp, och upprepar dem. Redan iandra meningen i motionen tar man upp frågan om kollektivanslutningen. Låt migbara konstatera att den frågan knappast hör till en lagstiftning om ideellaföreningar. Den ligger på ett annat plan. Där är det fråga om den gmndlagsfästaföreningsfriheten och offentligrättsliga regler om förbud för föreningar attkollektivansluta sina medlemmar till politiskt parti, det står i strid med dengrundlagsskyddande föreningsfriheten. Sedantalas det i centermotionen om uteslutning av medlemmar, blockader motenmansföretagare, löntagarfonder m. m. Det mesta av det som här räknas upp hörtill den arbetsrättsliga lagstiftningen och regleras också i viss mån redandär. Imoderatmotionerna begärs en ramlagstiftning om ideella föreningar. Samtidigtsom man i en motion begär en ramlagsstiftning om ideella föreningar finns deten annan moderatmotion där man klart tar avstånd från ramlagstiftning. Jagfrågar då: På vilken fot skall stå? Skall man ha ramlagsstiftning,eller skall man inte ha ramlagsstiftning? Över huvud taget är det förvånansvärtatt , som annars inte ivrar för lagstiftning, nu plötsligt villreglera så mycket. i sade någonting om att jag hade sagt att äroskäliga, men det har jag inte sagt. Det tycker jag räcker som kommentar. Sedantyckte jag också att sade - om jag nu i stället får fråga honom- att han var kollektivt ansluten till det socialdemokratiska partiet via MetaUi . Men efter vad jag har läst i pressen för sedan lär det inte vara pådet sättet. Tillsist vill jag vända mig tUl , som talar om kollektivanslutningen.Vilken förklaring har till det slags kollektivanslutning till LRFsom förekommer? Anf.72 i (m) replik: Det är inte mycket man kan garantera här i livet. Men en sak kan jaggarantera. , och det är följande: Vi moderater är inte för någonytterligare och invecklad lagstiftning. Men när det finns organisationer som isina stadgar har för den enskilde individen direkt diskriminerandebestämmelser anser vi oss tvingade att begära lagstiftning. Vi är inte helleremot fackliga organisationer, som försöker inbilla kammaren.Däremot är vi bestämt motståndare till vissa avarter av den verksamhet somfackliga organisationer bedriver. tog tillbaka någonting som han hade sagt i sitt inledningsanförande.Han talar nämligen klart och tydligt - och jag vet att det kommer att framgå iprotokollet - om oskäliga stadgar. Jag skulle vilja sätta en liten peng. , på att en majoritet av svenska folket skulle betrakta det som enoskälig bestämmelse att man antingen måste ge en skriftlig motivering om manvill lämna en facklig organisation eller också att det, såsom framgått utavmitt anförande, i vissa fall är helt omöjligt att lämna en organisation. Däremotsvarar inte - och det förstår jag mycket väl - på frågan vemdet är som betraktas som fiende till arbetarrörelsen.