prot · G709147 · 1983-12-31 00:00:00 — Men, , vi räknar fortfarande inte det tredjefärdigutbildningsåret i lärlingsutbildningen och hävdar med bestämdhet att såskaU ske. Då blir det en minskning. Efterfråganär inte tillräckligt stor, säger . Nej, tacka katten för det, närman inte ger den här lärlingsutbildningen möjlighet att konkurrera på devillkor som den borde ha med den övriga delen av utbildningen. Anf,139 (vpk) replik: Som ett skäl till det förändrade systemet för intagning tillgymnasieskolan anförde samhällets behov av utbildad arbetskraft.Jag tänkte inte gå upp i replik, men jag blev tvungen till detta eftersom dettaskäl väger lätt som en fjäder. Förinte så länge sedan gjordes en undersökning om vilken utbildning arbetslösaungdomar hemma i hade. Den undersökningen visade att ungefär tvåtredjedelar av dem som var arbetslösa hade en mycket gedigen gymnasieutbildningbakom sig. Skälet kan ju bli tyngre, , om man ser till attungdomama också får jobb. Jagställde frågor om gymnasieskoleanslaget i mitt första anförande. Hur mångamiljoner kronor, , finns det över i gymnasieskoleänsla-get? Hurstor är reserven? Jag ställde frågorna därför att det tydligen går att plocka 5milj. ur anslaget för att stimulera företag till att anordnalärlingsutbildning. Jag tror att jag ställde ytterligare en fråga: Närkommer förslaget om en allmän obligatorisk skola? Anf, 140 ()replik; Först till : Det framgår klart att gymnasieskolan är enfrivillig skolform. En utökning av gymnasieskolan innebär inte att man tvingarungdomar att välja gymnasieskola, men man erbjuder möjligheten för dem. Efterhand har antalet ungdomar som sökt till gymnasieskolan ökat. Att jag användeuttrycket "behov av utbildad arbetskraft" berodde på att när mannumera läser annonser om lediga platser finner man att det i första hand äryrkesutbildad arbetskraft som söks. Det är självklart att genomgångengymnasieskola är en bra gmnd för vidare utbildning - man är intefärdigutbildad. Jag skulle i dettasammanhang vilja säga till att om man räknarpå det sättet att man utgår från en treårig lärlingsutbildning och inte fråndet altemativ som Ugger till gmnd för vår beräkning, så är det klart att manfår andra siffror. Verkligheten är emellertid den att det totala antaletintagningsplatser till den tvååriga lärlingsutbildning som föreslås inteinnebär någon minskning i förhållande till nuvarande ram utan tvärtom enökning. Det skulle vara intressant att fortsätta en ordentlig diskussion omlärlingsutbildningen, för snart tycks det bara vara de som sitter här i kammarenoch representerar de borgerliga partierna som tror på att lärlingsutbildningverkUgen ger något alternativ. Jagskulle kunna nämna en resa till som representanter för LO och SAF harföretagit. I sammanfattningen av slutsatserna efter den resan säger man klartifrån att huvuddelen av den svenska yrkesutbildningen måste förbliskolförlagd. Det bör då vara angeläget att utveckla företagsförlagda moment,kompletteringar och alternativ. Lärlingsutbildning bör kunna förekomma endasti fyra fall, bl. a. för udda yrken som ej bygger på gymnasieskolans linjer. Jagskulle kunna gå vidare och för , och på vad , SHIO, säger i en artikel. Uttalandet gäller i förstahand moderatema; "Förslagetatt återinföra någon form av parallellskolesystem, vilket bland annat läggsfram i moderata samlingspartiets rapport , torde bygga på enövertro på företagens intresse att påta sig ett väsentligt större ansvar föryrkesutbildningen än man har ." Dettavisar att huvuddelen av yrkesutbildningen även kommer att varaförlagd till skolan. Anslagtill gymnasiala skolor m. m. 141 () replik: Jag vill utnyttja min repliktid till att också svara påhans frågor till skillnad mot vad han gjorde. Jag fick inga som helst beskednär det gäller t. ex. vårdutbildningarna, jord och skog, relationen ungdomssökande-äldresökande. menade att jag borde vara försiktig, och han hänvisade därvid till deresonemang vi har fört här . vet lika välsom jag att när vi nu diskuterar gymnasieskolans dimensioner är det enväsentlig skillnad mot det var bara . Då hade man frånstatsmaktemas sida - regering och riksdag - ambitionen att lägga ut flerplatser än kommunema kunde ta emot. Men sedan har det skett en omsvängning. Nubegär kommunerna att få anordna mer gymnasieutbildning än vad regering ochriksdag är beredda att bevilja medelsramar för. Det är först i den situationensom man i realiteten hindrar de ungdomar som vill ha utbildning att få ensådan. Kommunerna är ju de facto beredda att erbjuda ungdomarna dennautbildning. Kommunernahar nämligen insett - något som också vi så försökt att framhållahär i - att de åtgärder som i stället måste vidtas inom ramen föruppföljningsansvaret och senare för 18-åringama i form av ungdomslag ellerandra arbetsmarknadspolitiska åtgärder kostar Anslagtill gymnasiala skolor m. m. mycketmera än om man erbjuder gymnasieutbildning direkt. Därför,, är förhållandena avsevärt annorlunda jämfört . Egentligen skall vi vara glada över det. tar ju kommunernasitt ansvar på ett helt annat sätt. Då borde också statsmakterna vara bereddaatt ge komrnunerna de förutsättningar som de efterfrågar. Sedantycker jag att borde, om han är intresserad av en bedömning avlärlingsutbildningen och dess värde, ta del av utvärderingav den lärlingsutbildning som redan införts. Utvärderingen är gjord här iSverige. Den gäller svenska förhållanden, och det är den som är tillämpbar här. Anf,142 () replik: sade något om att räknesättet är avgörande när det gällerhuruvida det är fråga om en ökning eller en minskning beträffandelärlingsutbildningsplatserna i det nuvarande systemet. Jag kan hålla med LarsSvensson om att matematik är ett besvärligt ämne. Men även om vi bara hålleross till två av de fyra räknesätten, nämligen plus och minus, går det ändå inteatt komma ifrån att vi för innevarande budgetår har anvisat 6 500 platser förlärUngsutbildning. I budgetpropositionen föreslås för /85 5 915platser. Jag kan inte komma ifrån att det räknesätt som vi får använda i dethär fallet är minus. /85 får vi alltså' betydligt färre platserän vi tidigare haft. BeträffandeSHIO;s rapport måste jag säga att den på intet sätt överensstämmer med deerfarenheter som vi gjort när vi vid skilda tillfällen åkt runt i olika län ochpresenterat vårt förslag till lärlingsutbildning, tvärtom. Anf,143 () repUk: tror inte på en framtidför lärlingsutbildningen mot bakgrund av de förhållanden soni f. n. råder här ilandet. Men då måste man ju ha i minnet att lärUngsutbildningen haft ganskamotiga år. Villkoren för dess verksamhet har nämligen inte varit särskiltgynnsamma. Låt oss se till att villkoren för lärlingsutbildningen återigen blirsådana att denna utbildning verkligen kan visa sin konkurrenskraft gentemotandra utbildningsformer. Då skulle resultatet säkerligen vara till fördel förlärlingsutbildningen. Anf, 144 ()replik: Jag tror på lärlingsutbildningen som ett komplement utifrån desynpunkter som jag tidigare framhålUt. Däremot tror jag inte attlärlingsutbildningen vare sig kan eller får bli ett alternativ till gymnasieskolan.Lärlingsutbildningen kan aldrig ge den utbildning eller ha den bredd påundervisningen som eleverna behöver om de skall studera vidare, t. ex. vidnågon högskola. Sedanskulle jag till och andra som räknar på det här vilja sägaföljande. Låtoss se på hur många platser som utnyttjas. Det förslag som vi diskuterade förett år sedan gällde 4 500 platser. Sedan ökade vi på med ytterligare2 000 platser och gav stimulansbidrag. Men verkligheten är ju den att man intealls har utnyttjat vare sig de platser som fanns i det gamla förslaget eUer deplatser som tillkom med hjälp av stimulansbidrag. Och det har inte berott påatt villkoren varit annorlunda. Villkoren är desamma som beträffande deninbyggda utbildningen. Jag tror att vi måste medverka här, men jag tror intedet hjälper om inte parterna är med på att utnyttja utbildningen som ettkomplement och utnyttja den kapacitet som finns i företagen för utbildning.Detta kommer vi tillbaka till när vi skall behandla gymnasieskolan . Jagskulle vilja säga litet grand också till . Det är intressant hurhan för debatten. Han säger att vi skall göra gymnasieskolans dimensioneringför de äldre och att vi då skall tänka på hur det är inom vårdsektom och inomjord- och skogsutbildningarna. höll med om att vibeträffande dimensioneringsprinciperna skulle ta hänsyn till inte baraungdomarnas intressen utan också arbetsmarknadens behov och kommunernasmöjligheter att anordna utbildning. Det var vi överens om när det gällde självaprincipen. Det har själv sagt från kammarens talarstol. Men närdet nu gäller dimensioneringen föreslår han ytterUgare platser. Det kan mangenomföra delvis. har där det finns möjligheter att anordnautbildning och där det finns sökande redan fördelat vissa platser. Förhållandenaär annorlunda än för två - det stämmer. Vi bedriver en kraftfullutbildningspolitik. Vi försöker att ge ungdomarna möjlighet till utbildning, igymnasieskolan och som komplement genom lärlingsutbildningen. Detta fanns inteför . Anslagtill gymnasiala skolor m.m. Anf, 145 (); Det torde vara bekant för alla att arbetslösheten för ungdomar har ökatstarkt och befinner sig på en alltför hög nivå.Speciellt svårt är det för ungdomar med kort eller ofullständig, skolgång. Meninte ens för ungdomar med gymnasiestudier bakom sig är situationen överalltljus, och molnen har blivit allt hotfullare. Underde tre har arbetslösheten ökat kraftigt för utbildade inom dettekniskt-industrieUa området. Mer än tre fjärdedelar av ökningen av antaletarbetssökande som skall placeras omfattar utbildade igymnasieskolan. Men till helt övervägande del handlar det om tekniskindustriellautbildningar. Antalet arbetssökande för omedelbar placering har ökat mycketlitet på vård-, social- och konsumtionssektorn samt på ekonomisk och merkantilsektor och nästan inte alls på humanistisk-samhäUsveten-skaplig sektor. Delinjer som har den största ökningen av antalet arbetssökande är bygg-ochanläggningsteknisk, verkstadsteknisk och elteknisk linje. Vidare har denfyraåriga tekniska linjen en ganska stor ökning av antalet arbetssökande föromedelbar placering. För bygg- och anläggningsteknisk linje, som är värstdrabbad i de dåliga byggkonjunkturerna, är det totala antalet arbetssökande 10 protokoll 1983/84:146-147 Anslag till gymnasiala skolor m. m. sex gångerså högt som 1980. Det är nästan lika många som gick ut från linjen läsåret1981/82. På flertalet linjer utanför det tekniska ochnaturvetenskapliga området ökade arbetslösheten kraftigt redan i slutet av1970-talet. föll av uppgången i arbetslöshet påutbildade från gymnasieskolans humanistiska, sociala och ekonomiska sektorer.Mellan 1980 och 1983 har däremot antalet arbetssökande medhumanistisk-samhällsvetenskaplig inriktning varit oförändrat, medan antaletarbetssökande har ökat på linjerna med ekonomisk inriktning. Detta harskolöverstyrelsen tagit fram i en rapport. Vilka blir arbetslösa eftergymnasieskolan. I utskottsbetänkandet föreslås en dimensionering avgymnasieskolans sektorer som i stort bedöms svara mot både arbetsmarknadensbehov och kommunernas möjligheter att anordna utbildningar. a. att humanistisk-samhällsvetenskapliga sektorn, den s. k. hs-sektornkommer att minska fram t. o. m. /87. Innevarande budgetåromfattar hs-sektorn 20 900 intagningsplatser, men föreslås den omfatta 18 800, 17 495 och 17 770 intagningsplatser.Inom denna krympande sektor, med relativt god arbetsmarknad, finns risk för attden humanistiska linjen kommer att minska ytterligare. Vid gymnasieskolans start hade den humanistiskalinjen, h-linjen, det antal elever i intagningsklasser som svarade mot avantalet 16-åringar i den aktuella årskullen. /83 hadehs-sektorn, dvs. humanistisk linje, samhällsvetenskaplig linje, social linjeoch musiklinje, det antal elever som svarar mot av antalet16-åringar i den aktuella årskullen. Det är, enligt min uppfattning, angelägetatt hs-sektorn i fortsättningen får behålla ungefär denna procentuella andel avantalet platser i gymnasieskolan när de olika sektorerna dimensioneras,speciellt om arbetsmarknadssynpunkter skall få råda. Antalet behöriga förstahandssökande till h-linjen inomdenna sektor var 4 511 för /83. För det följande budgetåret harantalet ökat något. Det saknas sannerligen inte intresse för linjen blandeleverna. H-linjen erhöll för /83 ca 4 000intagningsplatser, vilket utgör av antalet 16-åringar, och förinnevarande budgetår nästan lika många. Men enligt uppgift har åtgärdervidtagits på central nivå som innebär att h-linjen skall minskas ytterligare,närmare bestämt till 3 382 intagningsplatser i årskurs ett för kommandebudgetår, dvs. av antalet 16-åringar. Är detta rimligt med hänsyn tillarbetsmarknadens behov? Vi är säkert alla överens om att vi behöverspråkutbildade människor, och arbetsmarknaden för den här gruppen ungdomar ärgynnsammare än för övriga. H-Unjen är också numera den enda linjen som ger en bredspråklig utbildning- tre moderna språk under tre årskurser. Linjen måste,enligt min mening, anses vara det naturliga underlaget för rekrytering tillhögskoleutbildning i andra språk än engelska. En neddragning av h-linjenskulle kunna leda till en allvarlig utarmning av språkutbildningen ivårt land. Våra kontaktytor med andra språkområden än det anglosaxiska kommeratt minska.Det innebär minskade möjligheter till naturliga och personliga förbindelser påskilda nivåer med länder i exempelvis och , för att baranämna ett par exempel. Tyvärrinnebär den nya planeringsordningen för gymnasiet att inte längreanger den beräknade omfattningen av varje linje utan endast omfattningen avvarje sektor. Vid fortsatt neddragning av hs-sektorn finns risk för att somligagymnasieorter kommer att stå utan h-linje. Antalet gymnasieskolor som harhalvklass av h-linjen, dvs. omkring 15 elever, har nämligen redan ökatpåfallande. För /86 räknar med halvklasser avh-linjen på över 80 gymnasieorter. Det är två tredjedelar av gymnasiekommunerna.Även för stora kommuner har antalet klasser av h-linjen minskat drasfiskt.Denna utveckling stämmer inte överens med den övergripande planeringsprincipenför gymnasieskolan, nämligen att varje gymnasieskola skall ha ett brett utbudav studievägar, som innebär bl. a. att åtminstone de treåriga linjerna ärrepresenterade på gymnasieorten. Vadavser socialdemokraterna att göra för att slå vakt om den humanisfis-ka och denspråkliga utbildning som elevema på gymnasieskolans humanistiska linje får? Ivår tid, när så stora resurser avdelas till teknisk och naturvetenskapligutbildning, är det om möjligt ännu viktigare än tidigare att vi värnar om denhumanistiska och språkliga utbildningstraditionen. Minskningav humanistlinjen innebär att basen för den språkliga utbildningen urholkas.Jag ser på det här med mycket stor oro. Vi lever i ett Utet land, tillhör ettlitet språkområde och är starkt beroende av vår export och våra internationellakontakter. Har man tänkt på det i tillräcklig omfattning? Tyvärr talarsiffrorna om motsattsen. Finns det hopp om en förändring? Vad säger statsrådet,vad säger socialdemokraternas talesmän? Anslagtill gymnasiala skolor m. m. Anf, 146 (): Jag kommer i mitt anförande att ta upp frågor rörande gymnasieskolanutöver de områden som har berört. Närdet gäller läroplansfrågorna har ansvarigt statsråd nu tagit ytterligare ettsteg för att få bort självstudietimmarna, de s. k. lärarlösa lektionerna.Regeringen föreslår nu i proposition 1983/84:100 att samtliga självstudietimmari årskurs 2 av de teoretiska linjerna och två av iårskurs tre av de tre- och fyraåriga linjerna tas bort ur timplanen fr. o. /85. Införandetav de lärarlösa lektionerna, självstudietimmarna, har väckt en bred debatt utei landet, och det är därför glädjande att de nu enligt regeringens förslagförsvinner. Utskottsmajoriteten har inget att erinra mot förslaget utantillstyrker detsamma i sin hemställan. Sombas för förslaget Ugger bl. a. det beslut som i förra riksmötetfattade angående systemet med timreduktioner, som bl. a. möjliggjordeöverförande av 40 milj. kr. för borttagande av självstudietimmar. Medanledning av regeringens förslag om självstudietimmar har i motion 1983/84:1259yrkats att beslutet om timreduktioner skall omprövas. Anslag till gymnasiala skolor m. m. skottsmajoritetenavstyrker motionens yrkande i denna fråga. Äveni motionerna 1983/84:1243, yrkande 12, och 1983/84:2097, yrkande 15, avvisasregeringens förslag avseende självstudietimmar. Vidare krävs i motion1983/84:1754, yrkande 3, att systemet med självstudietimmar helt slopas. Utskottsmajoritetenfinner inga skäl att tillstyrka nämnda motioner utan avstyrker dem. Jag vill nuäven yrka avslag på reservationerna 20, 21,22 och 23, Närdet gäller läroplansfrågor har regeringen vidare föreslagit att ämnet svenskaskall införas på vissa linjer. Ämnetsvenska finns f. n. inte i årskurs 2 av tvåårig teknisk linje och inte heller iårskurs 2 av bygg- och anläggningsteknisk, beklädnadsteknisk, el- ochteleteknisk och fordonsteknisk Unje, jordbrukslinjen, livsmedelsteknisk ochprocessteknisk linje, skogsbruksUnjen, trädgårdslinjen samt träteknisk ochverkstadsteknisk linje. Regeringen föreslår att svenska skall införas under treveckotimmar i årskurs 2 på samtliga dessa linjer och minst tvååriga linjelikaspecialkurser. Utskottsmajoritetenfinner det angeläget med denna förstärkning i ämnet svenska och tillstyrkerförslaget. Isamband med beslut om självstudiefimmar gjordes ävenandra ändringar av de tre- och fyraåriga linjernas fimplaner i syfte attåstadkomma besparingar genom ökad samläsning. På grundval av SÖ;s förslagföreslås nu i proposition 100 vissa justeringar av timplanerna, dels för attkomma till rätta med vissa problem, dels för att stärka den naturvetenskapligalinjens ställning. Utskottsmajoriteteninstämmer i regeringens uppfattning att vissa justeringar bör göras även inämnda timplaner och tillstyrker förslaget i proposition 1983/84:100 utom på enpunkt, som avser studier av moderna språk i årskurs 3. Utskottet anser att detär en fördel för de elever som genom tillvalssystemet endast kan studera etteller två moderna språk om de i årskurs 3 kan välja mellan engelska. B- ochC-språk, och utskottet vill att med anledning av motion 1983/84:656som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottet har anfört om detta. Förslagetom ändrade timplaner tillbakavisas i sin helhet i mofion 1983/84:1749, yrkande1. Utskottet avstyrker motionen, och jag yrkar avslag på reservation nr 24. Utskottettillstyrker de förslag som regeringen har framlagt i fråga om inrättande avhalvklasser i B-form av konsumtionslinjen och ett reguljärt system medramtimplaner och friare resurstilldelning i årskurs 4 av fyraårig teknisklinje. Utskottet tillstyrker vidare att materialteknisk gren och VVS-tekniskgren införs såsom reguljära studievägar i årskurs 4 av fyraårig teknisk linjesamt att transportteknisk gren av fordonsteknisk linje blir en reguljärstudieväg. Imotion 1983/84:1749, yrkande 4, anser motionärerna att den föreslagnaförlängningen av försksverksamheten med ramtimplaner skall ske enligt vad somanförs i nämnda motion med avslag på proposition 1983/84:100. Utskottet avstyrker motionen och jag yrkar avslagpå reservation 29. Utskottetinstämmer vidare i vad som framförs i proposition 1983/84:100 om undervisning isvenska i form av stödundervisning eller svenska såsom främmande språk ochyrkar avslag på motion 1984/84:808 angående betygssättning i ämnet. Jag yrkaravslag på reservation 25. Imotion 1983/84:2097 yrkas att rätten till hemspråksundervisning skall tas bort.Utskottet finner inga skäl härför utan hemställer om avslag på motion 2097,yrkande 16. Jag yrkar avslag på reservation 26. Statsrådetföreslår att försöksverksamhet skall införas med ämnet kulturkunskap. Ireservation 27 yrkas avslag på detta förslag. Försöksverksamheten med ämnetkulturkunskap skall pågå i begränsad omfattning i tio skolor. Utskottsmajoritetenanser denna försöksverksamhet vara värdefull och yrkar bifall till förslaget ipropositionen. Vidareföreslår statsrådet försöksverksamhet med estetisk variant av social linje. Ireservation 28 yrkas avslag på detta förslag. Erfarenheterna är emellertid godaav den esteiska varianten av social linje och det vore värdefullt att fåutvidga försöksverksamheten. Jag yrkar bifall till förslaget i propositionen. Ipropositionen föreslås även att man skall aweckla statsbidraget till inbyggdutbildning i gymnasieskolan inom området vårdyrken. I reservation 31 yrkasavslag på detta förslag. Statsrådet anser emellertid att det är en kommunalfråga. Inom parentes sagt kostar det 9 milj. kr. att bedriva denna utbildning.Jag yrkar bifall till propositionens förslag i detta hänseende. ställde en fråga avgående viss dansverksamhet i kommun.Nog kan man tycka till . Denna verksamhet har pågått ert ochhar i viss mån blivit en institution. Jag yrkar bifall till propositionerisförslag i denna del. Reservation30 handlar om resurser för stödinsatser i svenska i årskurs 2 av deyrkesinriktade Unjerna. tog upp denna fråga i sitt anförande. Detkan ibland vara angeläget med sådana stödinsatser, men de fria resurserna skallanvändas med försiktighet. kan vi inte tillstyrka motionens förslagutan yrkar avslag på reservation 30. Meddetta, herr talman, har jag försökt gå igenom de flesta av reservationerna ochyrkandena i propositionen. Jag yrkar sammanfattningsvis bifall till utskottetshemställan i dess helhet och avslag på samtliga reservationer. Anslagtill gymnasiala skolor m. m. Anf, 147 ()replik; Det finns ett talesätt som lyder: Berget födde en råtta. Det är ungefärså man skulle kunna karakterisera det sätt på vilket socialdemokraterna nu medbestämdhet hävdar att man har tagit bort självstudietiden i gymnasieskolan. Manhar inte tillfört gymnasieskolan några som helst nya resurser. Detsocialdemokraterna gör är i stort sett vad vi från den borgerUgamajoriteten 1981 föreslog att skolorna skulle ha rätt att göra om de ansåg detolämpUgt att utnyttja tiden för självstudier. Närdet sedan gäller de timplaneförändringar som föreslås i budgetpropositionenvill jag påminna kammarens ledamöter om att - som Anslagtill gymnasiala skolor m. m. nyssvar uppe och yrkade avslag på vår reservation i det avseendet - liksom f. ö.även dagens utbildningsminister, , fillsammans med ett heltenigt utbildningsutskott var överens om de förändringar som då fillgrepsoch som har fått verka . Man har alltså inte ens låtitförändringarna gå igenom hela den treåriga gymnasieskolan. LennartBladh anförde inte något som helst bärande skäl för att nu göra de avregeringen föreslagna förändringarna. Han angav inte heller något som helstbärande skäl för att man inte skulle kunna bifalla reservationen från moderatsida. Jag tycker att det är ganska häpnadsväckande. Anf.148 () repUk; Jag trodde att skulle fortsätta när han på tal om självstudietiden sade att socialdemokraterna inte har tillfört--------- . 149 TREDJE VICETALMANNEN; Repliken gällde anförande. 150 () replik; Jag replikerar inte , utan tänkte fortsätta på det hansade. Jag ber om ursäkt om det uppfattades som en replik, för det var inteavsikten. Jagville som sagt knyta an till uttalande att socialdemokraternainte har tillfört gymnasieskolan några nya resurser. Min fortsättning skulle dåbli; Tvärtom. Socialdemokraterna har faktiskt tagit bort 60 milj. kr. Det ärGöran AUmér och jag helt överens om, så det behöver vi inte diskutera. MenLennart förteg naturligtvis det. Socialdemokraternahar alltså inte på något sätt tillfört gymnasieskolan några nya resurser. Manhar gjort en stor besparing och flyttat 40 milj. kr. från ett konto till ettannat. Sedan säger socialdemokraterna: har vi tagit bort självstudietiden,åtminstone nästan. Mantar, , bort två av fem möjliga timmar på de tre- och fyraårigaUnjerna. Alltså blir det tre möjliga timmar kvar. Då är min fråga om LennartBladh vet hur många timmar landets gymnasieskolor under det gångna läsåret igenomsnitt har lagt ut som självstudietid. Det kan vara en intressantupplysning.