prot · G709117 · 1983-12-31 00:00:00 — Ettföränderligt samhälle ställer krav på en ständig förnyelse inom skolans område.Därför vill det också till att det i skolan råder ett klimat som är positivt till pedagogiskförnyelse och att det ges utrymme för alternativ pedagogik. Kammarenbehandlar nu utbildningsutskottets betänkande nr 18 om olika anslagsfrågorrörande , och jag vill kommentera några av de reservationer som ärfogade till betänkandet. Underde närmaste åren framöver kommer elevantalet i skolan att sjunka. DettaförhåUande medför i sin tur planeringsproblem, och frågan om att lägga nerskolor kommer ätt bli aktuell. Fördelarna med små skolor är emellertid såuppenbara att kommunerna bör uppmuntras att behålla de små skolorna närbefolkningsförhållandena och ekonomin så medger. anser detta varaså viktigt att vi hävdar att vissa medel bör ställas till kommunernasförfogande för detta ändamål. I nuvarande statsfinansieUa läge går det emellertidinte att öka budgetunderskottet, utan pengarna måste överföras från annat håll.Vi har då funnit att anvisade medel till den samlade skoldagen inte heh tagitsi anspråk . Då det finns anledning förmoda att så inte heller blirfallet , har vi räknat med att 5 milj. kr. bör kunna föras överdärifrån som stimulans för kommunerna att bevara små skolenheter. Därför yrkarjag bifall till reservationerna 7 och 8. Sedantycks det råda en viss oklarhet i fråga om vad regeringen har för avsikter dådet gäUer tillståndsgivningen till fristående skolor. I propositionen sägerstatsrådet att han i avvaktan på en utvärdering som skall vara färdig den 1 maj1986 inte räknar med att ytterUgare skolor skall förklaras berättigade tillbidrag. Ett sådant uttalande anser vi från sida stå i strid meddet beslut i frågan som fattade . Vi har därför motionerat omett tillkännagivande till regeringen som skulle gå ut på att alla inkomnaansökningar om statsbidrag till fristående skolor förutsättningslöst skallprövas av regeringen i riksdagsbeslutets anda. Den motionen har utskottet yrkatavslag på, och därför, herr talman, yrkar jag bifall till reservation 14. Såhar vi från sida ett förslag om hur man skall kunna stärkasvenskämnets ställning i . Eftersom det visat sig svårt att fylla utden tid som anslagits till fria aktiviteter med en meningsfull verksamhet, trorvi att det vore möjUgt att använda något av på högstadiet tillträning i svenska. borde få i uppdrag att utarbeta timplaneroch kostnadsförslag för en sådan förändring. Då vi inte vunnit gehör för dennauppfattning i utskottet, yrkar jag för räkning bifall tillreservation. Fråganom jämställdhet är en av gamla käpphästar. Lgr 80 innehåller ocksåen rad inslag avsedda att öka jämställdheten mellan flickor och pojkar. En avåtgärderna var att klart säga ifrån att tillvalen i högstadiet skulle utformasså att de intresserade både flickor och pojkar. Redan efter något drygt ett ochett halvt år är nu utskottet redo att ge efter på det kravet, därför att detinte kunnat uppfyllas helt. Från sida har vi insett attjämställdhetsarbetet kräver ett stort mått av uthållighet, och jag yrkar därförbifall till reservation 25 och f. ö. till utskottets hemställan. Med anledning av det LarzJohansson anförde, vill jag säga att vi från Anslagtill grundskolor, m. m. Anslag till grundskolor, m. m. folkpartietssida har accepterat den föreslagna nedskärningen av anslaget till lärarvikarie.Men vi har gjort det med vetskap om att kommunerna har resurser för att avsättamedel också tiU detta ändamål. Vi är alla medvetna om att det måste sparas, och vi menaratt kommunerna själva skall kunna bestämma hur det skaU sparas. 121 (vpk): Det har alltid hävdats att det svenskaskolväsendet har präglats av stor omsorg från ansvariga utbildningspoUtiker.Det kanske var lättare att utforma politiken i tider av ekonomisktframåtskridande. Då hörde man inte sällan uttryck för sådana uppfattningar somatt utbildning var en investering för framtiden och definitivt inte kunde sessom en utgiftspost på konsumtionskontot. Man såg en möjUghet att genomutbildningspoUtiken så att säga utbilda fram en viss social status,naturligtvis med jämlikhetsförtecken. Här måste en målprecisering göras, och man har uttrycktden i två delar; dels mål avseende den enskilda individens utveckling, dels målavseende samhällets utveckling. Denna dubbla målsättning uttrycks klart iskollagens första paragraf, där det sägs att skolan i samarbete med hemmenskall främja elevernas utveckling till harmoniska människor och till dugligaoch ansvarskännande samhällsmedlemmar. - Så stod det åtminstone i 1962 årsskollag. Det dubbla målet var naturligtvis lättare att beskriva i avökande produktion och låg, för att inte säga nästan ingen, arbetslöshet. Skapar då tider av ekonomisk stagnation alibi för enändrad syn på skolans mål? Om det inte är ett alibi är det ändå, av de förslagatt döma som har lagts på bord och som hargällt nedskärningar av anslagen till gruiidskolan, en förevändning försocialdemokraterna att göra vissa neddragningar inom . Jag avserjust detta att vi befinner oss i ett särskilt svårt ekonomiskt läge. Man görmänniskor krismedvetna. Det som också bör påpekas här är att socialdemokrater ochmoderater - i de mest flagranta fall av nedrustning som har genomdrivits här iriksdagen -har gått arm i arm. Det gäller inte bara område inomutbildningspolitiken utan också högskolan, vilket kommer att blivarse . Mot bakgrund av att denna konstellation börjar dyka upptitt och tätt här i ter sig en debattartikel av iVärmlands av något märklig. Under rubriken skolpolitiken är oklar och motsägelsefull går han till hårt angreppmot moderata samUngspartiet. I artikeln, som jag kan rekommendera, attackerar bl. a. för att de vill minska antalet lärare i skolan. Mindre änett år efteråt genomdriver socialdemokraterna med bistånd enneddragning av statsbidraget till lärarvikarier i . i sitt anförande att beröra denna fråga närmare. Jag hävdar att inte tål några nedskärningar . I tider av arbetslöshet möter man inte den verklighet som våra barnutsätts för med neddragningar - varigenomman rustar dem sämre på deras väg ut i livet. Dessa s. k. besparingar slårframför allt mot barn från miljöer som inte är starkt socialt rustade. Och hurkan man hävda en besparingseffekt i dessa sammanhang, om man anser attutbildning är en investering? Inom andra politiska områden hävdar man ofta frånregeringspartiets sida att vi kan så att säga investera oss ur den ekonomiskakrisen, men det kanske inte i samma omfattning gäller våra barn i . Detär också ytterst tveksamt om man uppnår några s. k. besparingseffekter på siktgenom den politik som regeringen för. Mer troligt är att effekten blirökade kostnader för samhället, genom att man i sin enögda spariver försämrarutbildningens kvalitet. Ett säkert resultat för en stor grupp elever är dock attskolan än hårdare kommer att befästa de sociala orättvisor som finns ute isamhället. Skolan kommer ännu mer att direkt avspegla och förtydliga detsociala arvet för våra elever som kommer från lägre socialgrupper. Det äronödigt att ta den risken genom att göra de marginella besparingar som det härär fråga om. Vi kommer snart att stå inför större problem när det gällergrundskolan. Jag tänker då på det vikande elevunderlag som börjar attskönjas, med allt vad det innebär av arbetslöshet inom lärarkåren och nedlagdaskolor, om regeringspartiet fortsätter på den väg man nu slagit in på. Nej,låt oss i stället återvända till den dubbelverkande målsättning som gäller iskollagen. Men då måste, , dömas offside så fort deförsöker spela på vänster planhalva i utbildningspolitiken. Och gäller det -som uppmanade och i den debattartikel somjag refererade till - att stå emot skolpoUtiska locktoner i allaavseenden. I annat fall kan vi glömma bort en av arbetarrörelsen omfattadinnebörd av jämlikhetsbegreppet, nämligen lika värdering av olikheter. Vi kanockså för överskådlig tid glömma bort den allmänna reflexion som finns att läsai utredningen i , SOU 1983:63. I dess sista del ståratt läsa: Deelever som uppmärksammats i den allmänna debatten - i synnerhet de med anpassadstudiegång - har på ett eller annat sätt visat att de opponerat mot systemet.De har protesterat, brutit sig ur sin situation, skolkat, vägrat och till slutmedverkat till åtgärden skolgångsbefrielse eller anpassad studiegång. Detligger något slags styrka, beredskap till förändring i dessa ageranden. Deskiljer sig med andra ord från dem som känner modlösheten växa men som barasitter kvar . Egentligen borde utslagningsdebatteneller frekvensdebatten handla också om dessa tysta. Medde orden, herr talman, yrkar jag bifall till vpk:s reservationer i dettabetänkande. Anslagtill grundskolor, m. m. 122 (); Huvudfrågan i dagens debatt är anvisande av statsbidrag till densvenska som uppgår till 12 890 milj. kr. Det kan vara värt attpåpeka efter det senaste inlägget. Den svenska skolan rör sig med betydande Anslag till grundskolor, m. m. resursersom anvisas från statens sida. inlägg kunde annars geintrycket att skolan är utarmad. Jag skall kommentera några av de frågor som berörs ireservationerna. Det gäller frågor kring statsbidragssystemet, ämnet svenska,dataundervisning, fristående skolor och tillvalskurser. kommersenare att kommentera de övriga reservationerna. Av tidsskäl har vi tvingats att koncentrerautskottsbetänkandet till de frågor som har direkt anknytning tillbudgetpropositionen. får längre fram anledning att ta uppvissa andra principiella frågor till behandling. Det bör därför i klarhetensintresse framhållas att de grundläggande politiska motsättningar som i dagråder i fråga om skolpolitiken inte till alla delar kommer till uttryck i detbetänkande som behandlas. Vill man få skiljelinjen i utbildningspolitiken belyst,bör man jämföra partimotion 2016 med den läroplan som gällerför . På väsentliga punkter underkänner den läroplan sombörjade tillämpas för bara . Detta är så mycket märkligaresom det ju var en företrädare för moderata samlingspartiet som var ansvarig förutformningen av denna läroplan. Låt migpeka på några av krav; Ge avkall på den förmenta jämlikhetens försteg framför denpersonliga utvecklingen. Stimulerafram konkurrerande skolor. Håll enskilda läroämnen åtskilda. Det betyder att denuvarande ämnesblocken samhällsorienterande ämnen och naturorienterande ämnenbör brytas upp. Det sammanhållna högstadiet som idé är ohållbart, sägermoderaterna. Linjedelningen bör införas i årskurs 9, och utrymmet för tillvalbör öka kraftigt på högstadiet. Möjliggörnivågruppering av eleverna. Återinförbetyg på alla stadier. Andra moderata krav är att begränsahemspråksundervisningen, ta bort statsbidraget till samlad skoldag och begränsade fria aktiviteterna. Det finns anledning att angripa skolpolitik.På den punkten är jag glad att refererade till mindebattartikel . Jag menar att det är utomordentUgt angelägetatt stå upp till försvar för vår nya läroplan. Det är viktigt att dessintentioner får genomsyra arbetet i våra skolor. Det är vårt ansvar som utbildningspolitiker att på det härområdet ge tydliga signaler. De som arbetar i skolorna skaU inte behöva sväva itvivelsmål om vilka mål och riktlinjer som gäller för utbildningen. När nu i en partimotion med ispetsen överger läroplanen, är det desto angelägnare att övriga partier medkraft och samlat står upp till försvar för läroplanen. Jag vill med det härrikta en enträgen vädjan till och ; Låt oss - för atttravestera ett känt uttryck - gemensamt arbeta för att mota i grind! Så någraord om de konkreta frågor jag nämnde inledningsvis. förstatsbidrag till bör reformeras. Det är önskvärt att det kanförenklas. SÖ arbetar med detta och skall senast redovisa ettförslag. Det är självklart att det förslaget måste granskas i ettremissarbete. Någon parlamentarisk utredning är därför inte erforderlig. Denskulle i det här läget bara medföra ytterligare försening i arbetet. gjorde sig skyldig till en ganska falskhistorieskrivning, när han talade om vår tidigare kritik mot förslagtill reformering av statsbidragssystemet. Vad vi kritiserade i december i fjolvar att ville ge sken av att dess sparförslag inte skulle fånågra negativa konsekvenser ute i kommunerna. Låt mig emellertid i det här sammanhanget peka på enintressekonflikt som mer än bör uppmärksammas. Vi vill nog alla ha ettenkelt och schabloniserat statsbidragssystem, som är överskådligt och lätt atthantera och som ger stor frihet i resursanvändningen på det lokala planet. Menvi vill också ha en likvärdig utbildningsstandard i hela landet. Går man förlångt i fråga om schablonisering av statsbidragssystemet, kan det bli svårt attupprätthålla den likvärdiga utbildningsstandarden. Man förlorar då också möjlighetenatt med riktade insatser stimulera önskat reformarbete. I ett sådant läge blir det desto angelägnare att läroplanoch andra officiella dokument verkligen har rangen av levande riktningsgivarerakt igenom skolorganisationen. Då måste den s.k. målstyrningen bli effektivareän . Debatten om de här frågorna tycker jag att vi måste föra,och vi måste ta den konfliktpunkt som trots allt finns Utet mera på allvar. Detär så lätt att tala svepande om decentralisering och schablonisering. En omdebatterad del i statsbidragssystemet ärtilläggsbidraget. Detta bidrag skall täcka främst vikariekostnader. TUläggsbidraget utgår till varje kommun med en vissprocent av statsbidraget till förstärknings- och basresurserna. Dennaprocentsats baseras på kommunernas genomsnittliga kostnader för framför alltvikarier. Jag betonar att det gäller de genomsnittliga kostnaderna. Bidragetgrundar sig alltså inte på den faktiska kostnaden i varje enskild kommun. Denfaktiska kostnaden kan alltså variera i förhållande till statsbidraget. Detta är rätt viktigt att komma ihåg när man diskuterarden minskning av tilläggsbidraget som beslutade om höst.Minskningen gjordes av besparingsskäl. Den motsvarar den beräknade kostnadenför vikarier . Skolförordningen ändrades så att det nu ärskolstyrelsen som avgör "hur undervisningen skall uppehållas under de tvåförsta dagarna av ledigheten". Det är viktigt att betona att minskningen avtilläggsbidraget inte innebär att det är förbjudet att anställa vikarier denförsta dagen. Det är självfallet inte heller så att undervisning ej fårbedrivas - tvärtom. Skolförordningen har lagt på skolstyrelsen att avgöra"hur undervisningen skall uppehållas". I utskottets betänkande pekar vi på ett antal vägar föratt lösa frågan om vikarier under den första frånvarodagen. Anslag till grundskolor, m. m. 10 protokoll 1983/84:116-117 Anslag till grundskolor, m. m. ettcirkulär gett ytterligare ett antal exempel på hur man kan gå till väga. tror att utskottsmajoriteten inte harförstått vad den har beslutat om. Jag tycker inte att skallunderskatta sina motståndare - det kan bli litet besvärande. är starkt kritisk till denna besparing. I höstasgodtog dock att en lika stor besparing, 161 miljoner, skulle göras. Mendet skulle ske på något annat sätt. Hur det skulle göras fick vi aldrig redapå. vill göra en något mindre besparing. Men kvar står att centernnu inte orkar täcka upp hela minskningen av tilläggsbidraget. Någon fulltäckning av vikariekostnaden ger alltså inte . Jag frågar; Varför bara 95,6 miljoner? Det är ju vad niföreslår. Hur klarar , som är så noga med decimaler,vikariefrågan i det resterande utrymmet? Det fattas ju 65,4 miljoner, LarzJohansson. Vpk har som bekant aldrig några bekymmer med att skaffapengar. Det är bara så svårt för oss att förstå hur man skall kunna få framdem. Så över till en annan fråga: Det sker ibudgetpropositionen en kraftig markering av ämnet svenska. Att intresseraeleverna för Utteratur och ge dem goda läsvanor framhålls som det allraviktigaste. Varje enskild lärare bör ge denna bas i undervisningen tillräckligtutrymme. SÖ utarbetar nu ett kommentarmaterial om läsning ochlitteraturundervisning i skolan. Utskottet betonar att kvaliteten påundervisningen i detta centrala ämne bör höjas. 1 det lokala utveckUngsarbetetkan många metoder prövas. Utskottet framhåller centrala roll iskolarbetet och betydelsen av samverkan med kulturlivet för att stimuleraelevernas intresse för litteratur. Jag kan inte finna att och ireservationerna har fört fram något som går utöver vad statsrådet hargett uttryck åt i propositionen och vad utskottsmajoritetén har anfört. antog riktlinjer för bidrag till friståendeskolor . Alla partier med undantag för stod enigabakom beslutet. beslöt regeringen att 17 fristående skolor skulleerhålla statsbidrag. Beslutet var ett uttryck för en generös bedömning.Regeringen gick utöver det antal som SÖ hade föreslagit. uppdrogstatsrådet till SÖ att utvärdera de fristående skolornas verksamhetoch pedagogik. Uppdraget skall vara slutfört . Statsrådet gör i budgetpropositionenden bedömningen att skolor utöver de 17 som beviljas statsbidrag inte kommeratt förklaras berättigade till bidrag . Detta har upprört de borgerliga partierna. Det är barapå denna enda punkt som de borgerliga har lyckats ena sig om en gemensamreservation. Av alla de 25 reservationerna är detta den enda. Jag förstår intedenna upprördhet. Utskottet konstaterar att självfallet bör nytillkommande omständigheterkunna föranleda ytterligare beslut om statsbidrag utan hinder av attutvärdering av verksamheten vid vissa andra skolor pågår. Något hinder finnsalltså inte för den skola som vill skicka in ansökan om bidrag. Den kommersjälvfallet att behandlas. Sedan är det regeringen som avgör vilka som skallerhåUa statsbidrag; det ligger i riksdagsbeslutet. Enligtläroplanen för ingår undervisning i datalära på högstadiet inomramen för i första hand matematik samt samhälls- och naturorienterande ämnen. Ibudgetpropositionen föreslås att av undervisningstiden påhögstadiet avsätts för dataundervisning. Viär medvetna om att det är trångt på schemat i våra skolor. Många ämnen trängsinom ett begränsat utrymme. När något nytt förs in måste något annat maka påsig. När det gäller dataundervisning måste utrymme ges. Det får inte bli så attdenna kunskap förbehålls ett litet fåtal. Då skapas nya kunskapsklyftor somkan komma att leda till nya klassklyftor. Jag tror att många av oss redan nukan uppleva hur det är att vara analfabet på dataspråket, när vi går förbiapparaterna i foajén. Regeringenföreslår ett särskilt stimulansbidrag till kommunerna för anskaffning avdatautrustning. Vpk vill nu minska det bidraget för att föra över pengar tilllärarfortbildning. Vi kan inte gå med på den omföringen. Lärarfortbildningen ärsjälvfallet viktig, men den är redan prioriterad och får sina pengar genom ettannat anslag. Vadgäller resurser för att öka tillvalsmöjligheterna i årskurs 9 anser sigregeringen inte kunna prioritera den frågan i dagens läge. Det skulle nämligenkräva ett resurstillskott på 28,9 milj. kr. De pengarna behövs på andra hållinom utbildningsväsendet. Moderaternagör en annan prioritering. Det är i och för sig logiskt med tanke på derasmålsättning att gå över till en linjedelning av årskurs 9. SlutUgennågra ord om regler för tillvalskurser. Arbetet med att få fram en jämnarekönsfördelning inom de olika ämnena måste fortsätta. Läroplanens föreskrifterom könssammansättning bör därför inte upphävas, som föreslår.Föreskrifterna får emellertid inte tolkas så snävt att kurser inte alls kommertill stånd, därför att de bara lockar ett fåtal flickor eller pojkar. I detläget bör man med positiva åtgärder försöka ändra på förhållandet, förändrakursinnehållet, förbättra studievägledningen osv. Detta arbete måstenaturligtvis ses i ett något längre perspektiv. Meddessa kommentarer yrkar jag bifall tillutskottets hemställan på samtligapunkter. Anslagtill grundskolor, m. m. 123 (vpk) replik: säger att man av mitt anförande kan tro att jag menaratt skolan skulle vara utarmad. Det anser jag naturligtvis inte, utan jag harpekat på problem som finns i skolan och som jag tycker att det finns anledningatt vara vaksam över. Jag tycker att arbetarrörelsen kanske tillsammans behöverta ett samlat grepp om dessa problem. Men i samband med anslagsfrågor tillgrundskolan kan jag inte låta bli att peka på de uppgörelser ni gör medmoderata samlingspartiet. Bara det faktum att ni får stöd av bordemana till eftertanke. Jaganser inte att skolan är utarmad, men den kan på ett vis bli blottställd iförhållande till samhället, nämligen om den inte är vaksam på de inflytelsersom våra barn utsätts för. Detta vet lika väl som jag. Anslagtill grundskolor, m. m. mig på denna punkt användahans egna ord, fortfarande ur den artikel där han kritiserar moderatasamlingspartiet; "Det är inte orimligt att se ett samband mellan resurseroch kvalitet. En skola med goda resurser såväl personellt som materiellt ärbättre för sin uppgift än en skola med små resurser." Ja, GeorgAndersson, det tycker också jag. Vadgäller frågan om anslag och medelsanvisning tror jag inte att pengar som satsaspå utbildning inom och inom det allmänna skolväsendet i övrigt gårtiU spiUo. Vi skall inte föra någon finansdebatt, men jag kan ändå inte låtabli att peka på att det budgetunderskott som det titt och tätt hänvisas tilloch som även våra barn i får bidra tiU att finansiera, till tvåtredjedelar utgörs av nationella räntor, som vi betalar ut tiU olika knösar ochförsäkringsbolag, som har möjUghet att spekulera i statens dåliga finanser. Anf.124 () replik: säger att vi i vår partimotion underkänner den nugällande läroplanen. Så är faktiskt inte fallet, utan vad vi vill i vår motionär att man skall utveckla läroplanen och fortsätta strävandena att skapa ettbättre klimat för alla elever i skolan. utvecklas elevernaspersonlighet och personliga intressen mycket snabbt. Det måste vara skolansuppgift att möta den utvecklingen med en individuellt inriktad undervisning.Annars kommer inte de enskUda eleverna att skaffa sig de kunskaper ochfärdigheter som de är kapabla att inhämta. borde veta att den stelhet som i dagens läge utmärker högstadiet, förmånga elever resulterar i bristande engagemang, i värsta fall t. o. m. i ettointresse för utbildningen över huvud taget. Jag viU fråga ; SkaU det inte varaskolans uppgift att utveckla elever maximalt utifrån deras egna intressen ochanlag? 125 () replik: började med att tala om skolans resurser, de dryga 12miljarder som staten ställer till skolans förfogande. Det är förvisso mycketpengar, och det låter mycket. Men om man relaterar beloppet tiU andra utgifterblir det kanske inte riktigt lika imponerande. Man kan, utan några värderingari övrigt, jämföra de 12 miljarder som skall ge undervisning till alla barnmellan 7 och med kostnaden för barnomsorgen, som också uppgår tiU 12miljarder . Barnomsorgen når bara en tredjedel av barnen meUan O och 6år. kände vidare ett mycket starkt behov av att peka på skillnadernamellan socialdemokratisk och moderat skolpolitik. Jag förstår att det behovetfinns. vädjade också till oss i att hjälpa till atthålla rågången mot fri. Problemet är bara att det i denna debatt ärni som i en mycket konkret fråga står på samma sida som , nämligen ifrågan om vikarier. Det är inte vi som gör det, utansocialdemokraterna. framhållervidare att skolan visst skall meddela under- visning också under dentid som vi här talat om. Han anför att man i betänkandet använt några argumentför att visa detta. Jag analyserade de argumenten, men hadeinte en enda kommentar. Sedanförmodade han att jag hade underskattat de övriga partiernas ställningstagandeni den här frågan. Nej, jag är bara något förvånad över att ett parti somständigt och järnt talar om kvaUtet i undervisningen accepterat att dennaundervisning byts ut mot tillsyn. Jag är också förvånad över att ett annatparti som i samma betänkande vill göra de fria aktiviteterna timplanebundnaaccepterar att timplanebunden verksamhet byts ut mot någonting som kallas förannan verksamhet, och som i vissa stycken, enligt majoritetens skrivning, skallombesörjas av annan personal. menade att vi inte fick vårt resonemang att gå ihop när det gälldepengarna. Det är i och för sig också ett riktigt påpekande. Vi har pekat påalternativa besparingar.