prot · G70957 · 1983-12-31 00:00:00 — Man får en känsla av att Regioninvest har köpt upp konkursföretagi trots att man kanske i hade varit bättre betjänt av attde först hade fått gå i konkurs och man därefter hade tagit fram de finabitarna som var värda att utvecklas. Då kanske man hade haft en helt annansituation. Det finns en intressant rapport av om deregionala utvecklingsbolagen, som också berör en annan del av Regioninvest. Detgäller bristerna i samarbetet med Statsföretag. Han säger att de förväntningarsom fanns om ett nära samarbete med Statsföretag och dess dotterbolag samt stödfrån Statsföretagskoncernen i utvecklingsansträngningarna inte har infriats.Jag skulle gärna vilja fråga och statsrådet : Harman nu skapat sådana garantier att Statsföretag med litet mer känsla och litetmer vilja är berett att stötta upp Regioninvest? 76PER-OLA (): Jag är något förvånad över vid detta första arbetsplenum . Vi är överens om att Regioninvestbehöver pengarna. Däremot kan vi ha litet olika uppfattningar om den policy somRegioninvests verksamhet präglas av. kan inte komma ifrånatt man stegvis har ändrat policy, och då är inte KirunaMaskin det enda exemplet. Beträffande historieskrivningenkring det företaget finns det enligt min mening en hel del övrigt att önska. I verkligheten har Regioninvest haft en ganska god aptitinte bara när det gällt att ha majoritetsandelar i företagen utan också att ägadem till . Det har gjort att utrymmet för Regioninvest attfungera som ett traditionellt investmentbolag efter hand har minskat. I börjanvar avsikten att man under en korttid skulle gå in i olika företag för attutveckla produkter och få företagen på fötter. Därefter skulle man försöka fådem att fungera som privata företag. Det var alltså den ursprungliga tankenbakom Regioninvest eller NJA-lnvest, som det från början hette. Uppenbarligenlever man inte efter den policyn, vilket vi har påpekat i centerreservationen. Det förvånar mig att så lätt glider ifrånde företag som berör hans egen kommun. Faktum är att han i så fallmedverkar till att delvis försämra situationen i sin egen region. Vi behöverkanske inte bråka särskilt mycket om den saken, men jag vill erinra Karl-ErikHäll 1982, då det också gällde resurstilldelning till Regioninvest,uppvaktades den dåvarande industriministern just med krav på att man skullerädda det aktuella företaget. Då hette det att Åsling inte skall slå sistaspiken i detta företags likkista. Uppenbarligen är det nu någon annan somkommer att göra det, om jag har förstått rätt. Det är ändå så, , att statsmakterna inte kanställa krav på att en kommun i ett av arbetslöshet så hårt drabbat län skallikläda sig ansvaret för regionala och näringspolitiska insatser av det slagsom det här är fråga om. Vi menar att statsmakterna måste ikläda sig detansvaret. Man bör också med traditionella regionalpolitiska medel pröva omverksamheten kan leva vidare. Det har inte gjorts enligt denna handlingsplan. Vi menar också att man borde ha prövat möjligheterna av enutförsäljning av företag i syfte att leva upp till den tidigare policyn. Mendet har man inte heller gjort, och det tycker vi är ett misstag. 77 (); Jag tycker attKarl-Erik Häll har en något felaktig utgångspunkt när han så kategoriskt sägeratt 300-400 människor blir arbetslösa om inte detta anslag beviljas. Men delslöser man inte sysselsättningsproblemen enbart genom nya kapitaltillskott, delsanser vi att Statsföretag måste kunna klara att reglera rekonstruktionsarbetetmed egna medel. Vi vet ju att man just nu redovisar ganska bra siffror. Jagvarken nonchalerar eller är omedveten om sysselsättningsproblemen, Karl-ErikHäll, men jag tror att de bäst löses på andra sätt än genom det enakapitaltillskottet efter det andra. 78KARL-ERIK HÄLL (s): Nog är det litet betänkligt att frånutskottsledamoten få höra att han inte tror på vadmajoriteten säger och på vad , såvitt jag förstår, om kommeratt fatta beslut om. Utskottet uttalar i likhet med statsrådet att det inteblir fråga om några ytterligare tillskott. Men jag kan säkerligen inte nuskingra denna misstro, utan får försöka leva vidare med den. Låt mig sedan säga att det är uppenbart att enligtPer-Richard Moléns modell går det inte att förena insatser i medsunt förnuft. Men är det då så förnuffigt, med hänsyn till det sysselsättningslägesom ni tycks ha förståelse för, att gå så radikalt till väga att man yrkaravslag på förslaget om de här pengarna? Jag skulle vilja säga att man dessutom rekommenderar enannan modell, som jag förstår kan vara intressant ur , nämligen att företagen borde ha gått i konkurs. Vad som var kvar avvärde skulle sedan säljas, underförstått till någon privat intressent. Det ärockså ett sätt att hantera pengar, för det blir faktiskt inte någon annaneffekt av konkursen än att privata intressen får möjlighet att köpa etthyggligt företag för en blygsam penning. Till vill jag säga att jag inte ärgrälsjuk. Jag har aldrig varit det, såvitt jag vet, eller också begriper jagmig inte på definitionen av grälsjuka. Men nog måste jag säga att detförefaller vara litet grand dubbelbottnat när man går ut på det sätt somPer-Ola gör. säger han att det uppenbarligen varit en ganska godaptit hos Regioninvest. Nå, om jag håller med om det, finns det ändå en grundläggandeskillnad när vi gör vår bedömning. Enligt uppfattning skulleaptiten sammanhänga med att man var angelägen om att bli ensamägare av företagen. Jag har däremot denuppfattningen att de gånger man har förvärvat företag har detta skett delvis pågrundval av det jag anförde och delvis därför att man ville genomföra denuppgift som Regioninvest har, nämligen att skapa jobb i . säger att jag glider ifrån frågan somgäller min egen kommun. Nej, det gör jag inte. Men jag måste vara realistisknog, när ett företag har tvingats att göra legoarbeten till ettpris som för färdig produkt delvis understiger råvarukostnaden, att ställafrågan i vems intresse man gör det. Vi bör komma ihåg att något företag harköpt dessa utomordentligt fina produkter. Man kan väl, om man är generös, ochdet är jag, tro att det företaget har gjort vinster på den produktion somkommit från motsvarande de förluster som Mekaniska hargjort. Jag är på det klara med att ett företag så som GällivareMekaniska ser ut inte kan fortleva, och jag är naturligtvis angelägen omatt man skall skapa andra jobb hellre än att fortsätta. Där håller jag gärnamed om att man inte skall pumpa in mera pengar för att hålla ett företag i gångsom har det utgångsläget. Men jag ger inte upp, och jag utgår ifrån att inte hellerstatsmakterna ger upp när det gäller förutsättningarna att få till stånd sådanhär verksamhet i , även om det inte kommer att ske inomramen för det företag som vi nu pratar om. Inte ett ord, , om vad det var för företagsom ni ville sälja ut enligt motionen. Jag utgår ifrån, fortfarande välvilhg,att har ändrat uppfattning, eller också var det besvärligt attsvara på den frågan. Jag har inte samma uppfattning som , attdet skulle vara så enkelt att skaffa fram de medel inom Statsföretag som behövsför att klara den här rekonstruktionen. Jag kan hålla med om att det ser ut somom Statsföretag skulle börja få näsan över vattnet, och det är bra, för det ärmånga företag och många anställda som är beroende av det. Men skulle ertförslag om avslag på de 230 miljonerna vinna kammarens gillande, skulleeffekten bh att 300 ä 400 anställda fick gå ifrån Regioninvestföretagen. Denuppgiften är faktiskt riktig. 79PER-RICHARD MOLÉN (m): Jag vill tacka för den klaradeklarationen att inga ytterligare medel skall beviljas Regioninvest. Eftersomstatsrådet inte har velat än så länge gå upp i debatten, utgårjag från den generella regeln att den som tiger samtycker. Jag tog upp det förhällandet att dåliga företag ofta harnågot bra i sig och att det är bättre att ta en konkurs och därefter ta fram defina bitarna som finns kvar. Då säger : Skall vi tillåta en konkursoch sedan låta de bra bitarna säljas till privata företagare? Här märks en,tror jag, för ganska allmänt negativ inställning till privatföretagande, som kanske kan vara en av förklaringarna till att sysselsättningoch företagssamhet av mera generellt slag har en så begränsad omfattning iNorrbotten. Också en annan sak är rättintressant. Vi tycker från moderat sida att de 230 miljonerna med denvinstkapacitet Statsföretag har skall kunna av inom ramen för denkoncernen. Misstror nuvarande möjligheter attklara Regioninvest med det kapital man har? 80 (): mycket kort: Om man skulle gåtillbaka i urkunderna och se hur företagets pengar har förvaltats, skulle mannog kunna konstatera att det inte har skett på det absolut effektivaste sättet.Jag vill erinra om vad företagets förste VD, , sade om de 25första miljonerna som företaget en gång fick då det startade: De kunde, om deanvändes rätt, ha aktiverat hundratals miljoner i näringslivet. Uppenbarligen har man alltså halkat ur den ursprungligakursen och kanske inte lyckats leva upp till målsättningen att stimulera denindustriella sysselsättningen och skapa ny sådan, vilket ju var meningen. Istället har det i stor utsträckning varit ett uppehållande försvar. Låt mig ändå, , säga att jag tycker att vikan bli sams om att de 230 miljonerna kan vara en bra grundplåt för attutveckla viss framåtsyftande verksamhet, inte minst i malmfältsregionen; jagtänker på Truck, jag tänker också på en del fina, utvecklingsbaraföretag i kustregionen. Vi bör kunna jobba gemensamt mot det målet. Sedan kommer man inte ifrån att det finns anledning attpröva, om de här verksamheterna kommer på fötter, att återgå till den policysom inledningsvis präglade företaget och överföra delar i enskild regi, som detvar tänkt. 81KARL-ERIK HÄLL (s): Jag tror inte att har rätti fråga om orsaken till att det privata näringslivet visar så litet intresseför att etablera sig, åtminstone när det gäller de områden vi nu talar om.Norrbotten är ju stort, och det skiljer sig litet inom detta väldiga område. Imalmfältsregionen förhåller det sig faktiskt på det här sättet. Vi kan justrida om vad som är orsak och verkan, men jag har den uppfattningen, efter attha bott där större delen av mitt vuxna liv och kunnat följa utvecklingen, attdet är rikfigt av mig att säga att så litet intresse har det privatanäringslivet visat de här regionerna att förutsättningarna för att folket skallkunna vara kvar och hålla bygderna levande är helt och hållet de statliga ochsamhälleliga företagens förtjänst. Då är det klart att man också är angelägenatt slå vakt om dem. Vi blir alldeles säkert överens, , om de230 miljonerna. kommer att bevilja dem, och vi kommer utan tvivel attbli nöjda. Men när det gäller de övriga bitarna som vi har talat om villdet nog till en ordentlig förklaring från , om vi skall bliöverens. Jag har emellertid inte fått svar på mina frågor , så vi får välåterkomma till det . Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1(sammanslagning av SPK och ) Utskottets hemställan bifölls med 226 röster mot 81 förreservation 1 av m. fl. Mom. 2 (anslag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avSten m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 1(återkallelse av tillstånd att bedriva kärnteknisk verksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avTage m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 2 (upparbetning av använt kärnbränsle) Utskottets hemställan bifölls med 243 röster mot 64 förreservation 2 av m. fl. Mom. 3 (anläggning för slutförvaring av låg- ochmedelaktivt avfall) Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 16 förreservation 3 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 4 (utförsel av utrustning och teknologi påkärnenergiområdet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avTage m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 5 (lokala säkerhetsnämnder) Utskottets hemställan bifölls med 243 röster mot 64 förreservation 5 av m. fl. Mom. 6 (reglering av kärnkraftens avveckling) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avTage m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7 (prövning av frågor om tillkomst och lokaliseringav kärnteknisk anläggning) Utskottets hemställan bifölls med 242 röster mot 63 förreservation 7 av m.fl. Mom. 8 (förbud mot uranprospektering och uranbrytning) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 8 av m. fl. - bifölls med acklamation. Mom: 9(regeringens lagförslag) Först biträddes reservafion 9 av m.fl.- somställdes mot reservation 10 av m. fl. - med acklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 180 röster mot 79 för reservation 9 av m. fl. 46 ledamöter avstodfrån att rösta. Mom. 10 (kärnkraftsblocken och 3) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avJörn -bifölls med acklamation. Mom. 11(kärnvärmereaktorer) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 242 röster mot 64 förbifall till hemställan i reservation 13 av m. fl. Utskottets motivering godkändes med 186 röster mot 81 förgodkännande av den i reservation 12 av m.fl. anfördamotiveringen. 40 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 3(varor av särskild betydelse för åsikts- och informationsutbyte) Utskottets hemställan bifölls med 210 röster mot 96 förreservation 1 av m. fl. Mom. 5 (licenstvång för textil- och konfektionsvaror) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avSten m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 6 (hemtagningssystemet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avSten m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(ersättning till Statsföretag) Utskottets hemställan bifölls med 209 röster mot 95 förreservafion 1 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 2 (Regioninvests ägarandelar i intressebolag) Utskottets hemställan bifölls med 165 röster mot 141 förreservation 2 av m. fl. Mom. 3 (regional- och näringspolitiska insatser imalmfältskommunerna) Utskottets hemställan bifölls med 259 röster mot 47 förreservation 3 av och . Nr 57 8 § Anmäldes och bordlades -ino,! 1983/84:84 Kooperationenskapitalförsörjning, m. m. 11 januari1984 * k j &> 9 § Anmäldes och bordlades Redogörelse 1983/84:14Riksdagens lönedelegations verksamhet 10 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1983/84:293av i Reglernaför statens verksamhet som ägare av företag 1983/84:294 av och partistöd 1983/84:295 av Bertd Fiskesjö m.fl. Villkoren för rösträtti riksdagsval 1983/84:296 av m.fl. 1983/84:297 av m.fl. Utökad beslutanderätt i fråga om lokalatrafikföreskrifter 1983/84:298 av Utredning av begreppet retroaktiv lagstiftning i fråga omskatter och avgifter 1983/84:299 av Upphävande av lagstiftningen om löntagarfonder 1983/84:300 av Åtgärder för att stimulera banksparandet 1983/84:301 av Slopande av förmögenhetsskatten på arbetande kapital 1983/84:302 av och av skolungdomars feriearbete, m. m. 1983/84:303 av Identitetsbeteckning i skattesammanhang av vissa företag 1983/84:304 av och 1983/84:305 av och Rätt till skattefria avsättningar till s. k.trygghetsfonder 1983/84:306 av och Ändrade regler för skönstaxering av småföretagare m.fl. 1983/84:307av 57 Ökad rättssäkerhet i förvaltningsprocessen Onsdauen den \9?,? 1983/84:309 av Ökat skadeståndsansvar för stat och kommun 1983/84:310 av och återinträde i forMigration (ICM) 1983/84:311 av och vissa fall från första sjukskrivningsdagen 1983/84:312 av Margö m.fl. Viss kompletteringav medicinska register 1983/84:313 av m.fl. Undervisning och betygsättning i orienteringsämnen på högstadium 1983/84:314 av/?o///l/j(/er5so« En totalsamordnadvädertjänst 1983/84:315 av och registrering av bilar på barn 1983/84:316 av flygplats i 1983/84:317 av m.fl. Utbyggnad avverksamheten vid hamn 1983/84:318 av m.fl. Tillvaratagande avsjunktimmer 1983/84:319 av och försurning av mark och vatten 1983/84:320 av . Förbud mot användning av asbesthaltiga frikfionselement 1983/84:321 av fördistribution av naturgas 1983/84:322 av och för kraftledningsgator 1983/84:323 av m.fl. 1983/84:324 av m.fl. verksamhet 1983/84:325 av och åtgärder i län 1983/84:326 av av samhälletsräddningstjänst 1983/84:327 av Översyn av direktiven till utredningen om barnens rätt 1983/84:328 av för barn 1983/84:329 av Fängsligt förvar av barn inför utvisning 1983/84:330 av i barnavårdsärenden,m.m. 11 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1983/84:81 av () till socialministernom statsbidragen till privata daghem, m.m.: 1 samband med beslut omnytt statsbidragssystem till den kommunala barnomsorgen uttaladesocialutskottet att statsbidrag på vissa villkor också bör utgå till enskildanordnare av daghem och fritidshem. Utskottsmajoriteten menade att detta börkunna ske om bl. "barnomsorgsverksamheten drevs utan vinstsyfte och medorganisation, förening, föräldrakooperativ eller liknande som huvudman". Det ankommer på regeringen att för den praktiskatillämpningen göra en närmare precisering av detta uttalande. Det gäller attnärmare ange vilka krav som ställs på den ekonomiska förvaltningen av ettdaghem som drivs i enskild regi, dvs. vad som skall förstås med"vinstsyfte". Det torde också vara nödvändigt att närmare preciseraom den juridiska form i vilken daghemmet drivs har avgörande betydelse förhuruvida statsbidrag kan utgå. Behovet av en närmare precisering av riksdagsbeslutet haraccentuerats av uttalande av socialministern i massmedia. Uttalandet gernärmast intrycket att regeringen har för avsikt att förhindra tillkomsten avdaghem i enskild regi. För att statsbidrag skall kunna utgå till enskilda daghemgäller att dessa skall vara upptagna i kommunernas barnomsorgsplan. Denenskilde anordnaren har vidare att följa övriga normer som statliga ellerkommunala myndigheter ställer. Oklarheten torde därför i första hand gälla enskildadaghems ekonomiska förvaltning, närmare bestämt en definifion avvinstbegreppet. Den totala omfattningen av daghem ienskild regi är mycket liten. Av flera olika skäl är det önskvärt attantalet ökar. En expansion av barnomsorgen är mycket angelägen. Kommunernasekonomiska möjligheter för detta är emellertid ytterst begränsade. Det nyastatsbidraget kan öka utnyttjandegraden av redan befintliga anläggningar menknappast stimulera expansion därutöver. Initiativ som tas från enskilt håll föratt starta och driva daghem bör därför uppmuntras, såvida omsorgen hållerönskad kvalitet och det för stat och kommun ställer sig ekonomisktfördelaktigt. Det är mot den bakgrunden angeläget att klara ut de ovanredovisade oklarheterna beträffande de villkor för statsbidrag som ställs påden ekonomiska förvaltningen av enskilda daghem. I föräldrakooperativa daghem sköts ofta en stor del avadministrationen, städningen etc. av föräldrarna själva, medan omsorgenomhänderhas av utbildad och avlönad personal. Föräldrakooperativen har oftaockså väsentligt lägre lokalkostnader än kommunala daghem. Sammantaget innebärdetta, att driftkostnaden per plats blir betydligt lägre i ett enskilt daghemän i ett kommunalt. Föräldraavgifterna i kooperativa daghem är emellertidoftast desamma som i den kommunala omsorgen eller högre. Till följd av denlägre driftkostnaden kan det därför hända att ett på detta sätt drivet daghemfår ett rörelseöverskott i redovisningssammanhang, gemenligen kallat"vinst". Detta överskott kan ses som en liten ersättning förföräldrarnas arbetsinsatser. År denna vinst enligt regeringens meningdiskvalificerande för statsbidrag? Enligt utskottsmajoritetens uttalande fär inte detenskilda daghemmet drivas i "vinstsyfte". Naturligtvis startas inteett föräldrakooperativt daghem i syfte att ge vinst utan i syfte att ge barnenen god tillsyn. Även om det enskilda daghemmet skulle drivas i företagsform,skulle syftet vara själva verksamheten, dvs. att ge barnomsorg - inte att geekonomiskt överskott. Frågan är därför om det uppgivna motivet skall anses haförändrats beroende på vilken juridisk form de enskilda anordnarna väljer attdriva daghemmet i. Om ett föräldrakooperativ av praktiska skäl väljer attdriva sitt daghem i handelsbolagsform, skall dä syftet med verksamheten ansesha blivit att ge vinst i stället för att tillhandahålla barntillsyn? Somframgår är rättsläget f. n. inte kristallklart. Jag villmot den här bakgrunden ställa följande frågor till socialministern: Vilken tolkninggör regeringen av beslut beträffande villkoren för statsbidrag tillenskilda daghem? Anserregeringen det angeläget att ta till vara enskilda människors intresse attstarta och driva daghem på samma villkor som gäller för kommunala daghem? 1983/84:82 av () tillarbetsmarknadsministern om förbud för fackliga organisationer att infordravissa uppgifter, m. m.; Enskilda personer som söktbyggnadslov för om- eller tillbyggnad av egna fastigheter uppvaktas av fackligaorganisationer med begäran att lämna upplysningar om huruvida företaget skallutföras genom entreprenör eller i egen regi. Man vill veta om arbetskraft skallanställas eller ej. Avsikten är att påtvinga byggherren kollektivavtal elleratt följa upp frågor rörande vilken arbetskraft som används etc. Svarsblanketter utsänds, som nedanstående exempel utvisar,och den fackliga organisationen infordrar dessa inom av : Jag avser att bygga i egen regi Jag avser att anlitabyggföretag Omdet redan är klart, vem som skall utföra objektet, uppge företagets namn ochadress: Namn; .Adress: Vilketföretag utför rörinstallationen? Adress:......................... ............................ Tel......................... Om niavser att bygga i egen regi, ämnar Ni anställa arbetskraft för detta? Att de fackliga organisationerna pådetta sätt upphöjer sig till myndighet föranleder mig att ställa följandefrågor till arbetsmarknadsministern; Vill arbetsmarknadsministern medverka till att fackligaorganisationer förbjuds påtvinga enskilda personer-dvs. införa s. k. negativföreningsrätt- som avser att utföra ombyggnadsarbete i egen regi att upprätta Nr 57 kollektivavtal? Vilka åtgärder övervägs inomregeringen när det gäller arbetsrättslag stiftningen i dessa sammanhang? 1983/84:83 av () til landstingenspatientdatabaser; upprättade landstingen patientdatabaserefter förslag av socialsektorns statistikdelegation och enligt riksdagsbeslutden . Därmed sammanfördes all statistik rörande patienter somintagits på sjukhus för sluten vård. De lagrade uppgifterna omfattar bl. a.diagnoser, företagna operationer och utskrivningssätt. Uppgifterna relaterastill patienternas personnummer. Berörd personal, som arbetat med sjukhusensstatistik under starkt sekretesskrav, har reagerat mot att detaljeradeuppgifter nu i datans form lämnas ut från sjukhusen. Medanledning av det anförda hemställer jag att statsrådet inför kammaren lämnar enredogörelse för landstingens patientdatabaser speciellt med beaktande avintegritetsskyddet. 1983/84:84 av () till justitieministern omvillkorlig frigivning; Den förändring påkriminalpolitikens och kriminalvårdens områden som trädde i kraft den 1 juli1983 avseende s. k. obligatorisk halvtidsfrigivning kritiserades skarpt av bl.a. moderata samlingspartiet. Efter har vissa offentliggjordauppgifter avseende det nya regelsystemets tillämpning föranlett olikauttalanden av såväl justitieministern som företrädare för ansvarigamyndigheter. Mot bakgrund av att detta i hög grad kontroversiella förslag redansynes orsaka tolknings- och tillämpningssvårigheter samt att de kriminalpolitiskaeffekterna är i hög grad diskutabla, vill jag till justitieministern ställaföljande frågor: Vill justitieministern medverka till att det finns ettklart samband mellan i strafflagstiftningen utsatt frihetsberövande påföljd, domstolarnas sålunda utdömda påföljd och den avtjänade anstaltstiden? Avser justifieministern attreglerna om halvtidsfrigivning skall ändras så att den som dömts för ekonomiskabrott skall behandlas på samma sätt som den som dömts för brott mot annans liveller hälsa? Avser justitieministern att föreslåsådan ändring i lagstiftningen att tillämpningen av de nya reglerna omvillkorlig frigivning sker i överensstämmelse med lagstiftningens intentioner? 12 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1983/84:272 av () till arbetsmarknadsministern om informationen om verksamhet i ungdomslag;