prot · G70921 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag tror trots allt att de möjligheterna inteär så särskilt stora. Jag noterar här all man inom har en delutredningsförslag som bl. a. gäller föräldraledigheten. Jag tror alt det ärvikfigt för statsrådet alt få ledighelslagarna väl anpassade tillarbetsmarknaden. Del är viktigt ur många olika synvinklar. Jag har här tidigare helt kort nämnt de svårigheter somkan uppslå när ledighelslagarna utnyttjas i ett mindre företag. Del är intebara produktionen som kan bli lidande. I en undersökning om arbetstagares frånvaro i enskildaförelag, främst mindre sådana, menar arbetsgivarna all ledighelslagsliftningenoch dess konsekvenser påverkar dem negativt till all nyanställa. Detta äroroande i en lid då vi önskar all så många medborgare som möjligt, inte minstungdomar, skall få nyanställning. Med tanke på den rekordhöga arbetslösheten,som vi har diskuterat gång efter annan här i kammaren då arbetsmarknadsministernhar ställt upp och visat stort intresse, är del av stor vikt all deoformligheler som finns i ledighetslagarna undanröjs. Därför borde arbetsmarknadsministern i alla fall varainställd på en snabb översyn av ledighelslagsliftningen, främst beträffandevarselfider vid slu-dieledighel och föräldraledighet. Jag tycker del är ettrimligt krav all ställa i dagens läge. 59 Arbetsmarknadsminister : Herrtalman! Jag har redovisat det arbete som pågår inom departementet. I den beredningsgruppsom vi har om de arbelsrättsliga frågorna förekommer också kontakter med bl. a.arbetsgivarna, som har möjlighet all framföra vad de vill. Jag har den grundläggande uppfattningen - och den vet jagalt SAF delar -att man bättre klarar en anpassning till förhållandena påarbetsmarknaden om man kan lösa frågor genom kollektivavtal än om del krävslagstiftning. Ombeskattningen av dieseldrivna fordon Det förvånar mig därförsynnerligen all inte ens anser del värt att pröva den vägen ulanomedelbart vill gå till lagstiftning. Anf.60 (): Lagsfiftning är ju inget man skall ta fill utan att det föreligger ettverkligt behov. Jag är sannerligen ingen vän av lagstiftning. Mennär man kan konstatera vilka stora svårigheter som finns och vilkaproblem som föreligger i de smärre förelagen i dessa avseenden, och när delinte händer någonting, måste man komma fram till att man för att fåen ändring till stånd måste gå den väg som jag här har anvisat. Anf.61 Arbetsmarknadsminister : Herr talman! Den naturliga vägenär ju att arbetsgivarna vänder sig till sin motpart på arbetsmarknaden och tarupp detta till diskussion. Men såvitt jag känner till har detta alltså integjorts.. Del finns möjlighet att träffa kollektivavtal som fillgodoserönskemålen om flexibilitet i lagsfiftningen. Vi har alllid varit måna om all setill att denna möjlighet finns. Men det fordrar självfallet all arbetsgivarnatar upp diskussioner med arbetstagarna. Arbetstagarorganisationerna i Sverigebrukar allfid ställa upp på diskussioner. Anf.62 (): Jag har tagit fasta på de försäkringar som statsrådet har gett, och jagskall fill de många småföretagare jag ganska ofta träffar framföra desynpunkter statsrådet har relaterat. Närjag sedan får bekräftat hur del fungerar i praktiken och om man gör någrasådana propåer som här har rekommenderats, skall jag be att få återkomma ifrågan. Överläggningenvar härmed avslutad. 17 § Svar på fråga1983/84:94 om beskattningen av dieseldrivna fordon har frågat mig om jag är beredd alt förändraskattereglerna för dieseldrivna fordon så att en utveckling mot energisnålarefordon kan befrämjas och därigenom avgasutsläppen minska. Förde dieseldrivna fordonen utgår fordonsskatt och kilometerskall. Energiskatttas också ut för den dieselolja som används i fordonen. Kilometerskaltenberäknas för den faktiska körsträckan. Skatten per kilometer beror påfordonsslaget, viklen och axelarrangemanget. Kilometerskallen har utformats pådetta sätt för all skatten på varje fordon så långt möjligt skall motsvara dekostnader som trafiken med fordonet förorsakar samhället. En omfattande översyn avkilometerskattesystemet görs f. n. av vägtrafik- skalteulredningen(B 1977:05). Utredningen har i uppdrag inte bara att utvärdera kilometerskaltenulan också att granska alternafiva skatleformer för de dieseldrivna fordonen.Jag har erfarit att utredningen avser att redovisa resultatet av sitt arbete idenna del . Med hänsyn till all kilomelerskallesyslemet på delta sätti sin helhet är föremål för överväganden är jag inte nu beredd att föreslåsärskilda åtgärder av del slag Kersfin frågat mig om. Om beskattningen av dieseldrivna fordon 64 (): Jag ber alt få lacka finansministern försvaret. Min fråga ställdes därför att morötter ofta är bättre än piskan, bl. a.för att få till stånd en snabbare introdukfion av miljövänligare system. säger i sill belänkande Bilar och renareluft bl. a. all en differentiering av kilometerskalten skulle kunna vara en brahjälp för alt få fram fordon med lägre avgasutsläpp, men all de vet för litetom del , eftersom inga fordon har framställts efter de krav som man vill ha it. ex. fr. o. m. I har del nu lagils fram ett syslem som minskaravgasulsläppel . Mängden energi som går åt per mil minskar nämligenså myckel. Det nya svenska systemet bygger på energilagring och återvinning avden energi som avges vid inbromsningar. Det finns redan i färdigt utförande,även om man arbetar vidare på att förbättra och komplettera del. Om jag intelar fel kommer man i lokaltrafik alt provköra två bussar fr. o. m.nyår. Just i tätortstrafik med många inbromsningar blir detytterst energibespa-rande och därigenom betydligt miljövänligare med dessabussar. Systemet minskar alltså inte bara avgasulsläppel utan även åtgången avbränsle, vilket bör vara positivt också ur importsynpunkl. Tillverkningen fördyras emellertid med . Därförbehövs en lägre kostnad på driftssidan för all köparna skall bli intresserade.Här betyder en lägre kilomelerskall, liksom naturligtvis energiskatten pådieselolja, väldigt myckel. Del är kolossalt viktigt alt man vid bedömningen aven differentierad skall lar hänsyn till del totala avgasutsläppet per mil ochinte bara fill den procentuella minskningen vid avgasrening. Jag kände till vad finansministernnämnde i sill svar- all väglrafikskatleut-redningen skall lämna ett förslagnästa år - men jag tyckte alt det vore intressant att få reda påfinansministerns principiella inställning just till kilomelerskaltensutformning och fill möjligheterna all vid en eventuell differentiering avskallen beakta detta nya svenska syslem för all minska utsläppet av bl. Är finansministern beredd alt medverka till en minskning avkilometerskalten för bussar och andra tyngre fordon, där man beaktar även dennaåtervinning av energi och minskning av utsläpp? Jag kan bara svara att vinär vi granskar de förslag som vi väntar oss beträffande denna skallnaturligtvis skall försöka Om uppbörden av vägtrafikskatt all så långt som möjligt också la miljömässiga ochenergipolifiska hänsyn. Längre kan jag i dagens läge inte sträcka mig, innanjag har sett de förslag som kan komma från denna utredning och resultaten avden fortsatta tekniska utvecklingen på det område som berör. 66 (): Jag ber att få lacka även för detta svar. Jag hoppas all del skall bli bättre förhållanden för dessatillverkare, så alt de i förväg vet förutsättningarna och vågar salsaytterligare. Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Svar på fråga 1983/84:95 om uppbörden avvägtrafikskatt Per har frågatkommunikationsministern om han är beredd att medverka till alt en längreaviseringstid införs för vägtrafikskatteuppbörden i syfte att underlätta förbilägarna i synnerhet i semesterlider. Arbetet inom regeringen är så fördelat all del är jag somskall besvara frågan. Uppbörd av väglrafikskatl sker normall så, allposlförskoitsförsändelser med skallekvillo sänds till de skallskyldiga.Försändelserna kan skickas ut först under den månad då skatten skall betalas.Det är nämligen förhållandena vid den månadens ingång som avgör vem som ärskallskyldig. Poslför-skollsförsändelserna skall skickas ut möjligtunder uppbördsmånaden, dock senast den 15. Normall sänds de ut den 9-11 imånaden. Trafiksäkerhelsverkel provar f. n. ut teknisk apparatur som kanpåskynda debileringsrulinerna. När det gäller distribufionen av försändelserna från trafiksäkerhelsverkelfill de skallskyldiga har i enstaka fall förseningar uppkommit. Berördamyndigheter är uppmärksamma på problemet och vidtar koniinuerUgl åtgärder föratt förkorta dislributionsliderna. Jag anser att del f. n. inte finns skäl alt överväga andraåtgärder i vad gäller debiteringsrufinerna. För fordonsägare som t. ex. undersemestern planerar att vara borta finns en möjlighet att vändasig till och få en skalleavi i förväg. Del är alltså intenödvändigt all i ett sådant fall vänta med skallebetalningen till dess attIrafiksäkerhetsverket hunnit skicka ut den vanliga poslförskollsförsändelsen.Jag vill också påpeka alt det inte sker någon ordinarie uppbörd . 68PER (): Jag ber först att få tacka finansministern för ett i stort sett myckelpositivt svar. Jag vill ändå påpeka att del rör sig om av alla bilägare somär olyckliga nog all få sinabilskatlekvillon , när en stor del avsemestrarna fortfarande inträffar. I och med att kvittona normalt sett kommermed postförskott omkring den 15 innebär del, om man är bortrest underen 14-dagarsperiod därefter, all man blir lagbrytare, genom att inte kunna harätt skallemärke på bilen . Denförordning som gäller - och som finansministern har med en del av isvaret - säger att kvittona skall vara ute senast den 15 i . Vad jagär ute efter är helt enkelt alt aviseringsfiden skall bli så lång som möjligt,så att man på ett enkelt sätt finge bort ett irritalionsmomenl och samtidigtkanske kunde få en snabbare uppbörd av denna skall. Därför hoppas jag att deåtgärder trafiksäkerhetsverket håller på att vidta angåendedebiteringsrufinerna kommer alt leda fill att man möjligt efter månadsskiftetkan få ut de postförskott som vägtrafikskalten skall las in på. I annat fallhar jag för avsikt all återkomma fill finansministern. Ommomsfri försäljning tiU turister i flygplatsers transithallar Överläggningenvar härmed avslutad. 19§ Svar på fråga 1983/84:107 om momsfri försäljning till turister i flygplatserstransithallar har uppgetl alt butiker som är belägna iflygplatsernas transithallar inte kan erbjuda utomskandinaviska besökaremöjlighet all göra mervärdeskallefria inköp, vilket är möjligt i andra bufiker,och frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder för all ändra på dennaorättvisa. Genomen överenskommelse har , , och Norgedels godtagit gemensamma regler om beskattningen av varor i resandetrafikenmellan länderna, dels enats om alt mervärdeskallefri försäljning i butiker påflygplatserna inte skall förekomma utöver den som sker av alkoholdrycker ochlobaksvaror i en "lax-free shop". har frågan väckts om en ändring avöverenskommelsen, så att mervärdeskaltefri försäljning skall kunna ske ibutiker på flygplatserna. Någon enighet har inte kunnat nås om en sådanändring. Jag vill också framhålla att del på flygplats inte förekommernågon försäljning som strider mot överenskommelsen. 70 (): Jag lackarfinansministern för svaret. Jagär klart medveten om alt del träffades ett avtal mellan de nordiska länderna pådet sätt som finansministern redogjorde för och all del trädde ikraft en lag, som innebar att man inte kunde få sälja momsfritt i dessa butikerpå våra flygplatser, vilket man gjorde tidigare. Men i delta sammanhangbildades också några bolag - och SwedenTaxfree - som skötte om distributionen från de butiker som ute i Om momsfri försäljning till turister i flygplatserstransithallar orternahade "tax-free"-försäljning. Resenärerna fick sedan tillbaka momspengarna,och det är fortfarande så, alt de återbetalas till turisterna när de lämnarlandet. På del här sättet blir det en orättvisa mellan butikerna. Butiker utanförflygplatserna kan sälja momsfritt - även om de i praktiken inte gör del, får juturisterna tillbaka momspengarna, och det blir på del sättet fråga om momsfriförsäljning. Det hela går ut på att man genom alt presentera ett"lax-free"-kvilio som redovisar vad man köpt får tillbaka det manbetalat i moms. Del rimliga i sammanhanget vore att också butikerna påflygplatserna finge använda "lax-free"-kvitton. Finansministern säger att det på flygplats inteförekommer någon försäljning som står i strid med den överenskommelse som harträffals. Det får jag väl lita på, men del har sagts mig att man där har sådana"tax-free"-kvilton som jag nämnt. Frågan är då om detta kan stridamot avtalet. När en butik lämnat "lax-free"-kvitlon säljer den juinte momsfritt, men kunden kan få tillbaka momsen på samma sätt som när hanhandlar i butiker utanför flygplatsen. Från den utgångspunkten tycker jag attdel vore rimligt alt samma möjligheter gällde. Finansministern talade om all man gjort försök att få enändring till stånd. Jag vet inte vart den kan leda, men jag tycker att del voreangelägel med en sådan ändring. Jag vill fråga finansministern om han trotsallt inte tror all del går all hitta en väg ut ur del här och ändralagstiftningen så att bufikerna på flygplatserna får använda"tax-free"-kvilton och på del sättet ges samma möjligheter sorn andrabutiker. Jag tror inte att delskulle ändra på själva grundproblemet. För försäljningen på flygplatserna iNorden har vi kunnat ena oss om någorlunda enhetliga regler i vad gällerbeskattningen, och jag tycker att det ligger ett värde i detta. Om enförändring skall göras, måste den enligt min mening bygga på en överenskommelsemellan de nordiska länderna, delta också därför all till denna fråga är koppladen annan skattefråga i umgänget mellan de nordiska länderna söm kanske ärviktigare, nämligen den som gäller gränshandeln och neutraliteten ibeskattningen för varor som förs över gränserna mellan länderna. Man kan alltsåinte enbart diskutera frågan om hur man behandlar kunderna i flygplatsernasaffärer utan man måste också diskutera den något större frågan om gränshandelnmellan de nordiska länderna. Del gör del hela litet komplicerat, och det ärsvårt all se hur vi snabbi skulle kunna lösa detta. 72LENNART BRUNANDER (c): Jag förstår all man måste ta hänsyn fill ävenandra konsekvenser och all det inte är så lätt all komma fram till en överenskommelse.Men här handlar del ju om försäljning uteslutande till utomskandinaviskamedborgare. Det borde rimligtvis vara ett gemensamt intresse för de nordiskaländerna att ha ett syslem som gör del möjligt att sälja varor även påflygplatserna fill de turister som besöker . finnasförutsättningar för att få till stånd en överenskommelse. Hur serfinansministern på dessa möjligheter? Jag kanske borde föreslå åka runt i de nordiska huvudstäderna och argumentera för sin sak. All göradet är nämligen vad del handlar om. För egen del vill jag se dessa frågor bådei ett nordiskt sammanhang och fillsammans med en rad vikfiga skattefrågor somvi måste lösa i det nordiska samarbetets anda. Det gör att jag inte kanuttala mig om möjligheterna att inta en annan ståndpunkt än den ländernatidigare har intagit gemensamt. Om skatteuppgörelsen mellan socialdemokraterna,och 74 (): Om jag får finansministerns uppdrag att åkarunt och argumentera för del här, så gärna för mig! Överläggningen var härmed avslutad. 20 § Svar på fråga 1983/84:122 om skatteiippgörelsenmellan socialdemokraterna, och har frågat mig om regeringenkommer att föreslå en förändring av skatteuppgörelsen, så att den bidrar tillatt personer med . i årsinkomst kan höja sina reallöner. Regeringen lägger fram enproposition vari föreslås vissa justeringar av inkomstskatten för åren 1984 och1985. Jag ber att få hänvisa till innehållet i propositionen. 76LARS-OVE (vpk): Jag får lacka finansministern för svaret påmin fråga. Tyvärr är det ett negativt svar, eftersom den här propositionen,såvitt jag kan förstå av bl. a. pressuppgifter, enbart är ett alibi eller, somen del säger, kosmetika för all få genomföra den orättvisa skattereformen. Detär i så fall otroligt att en s. k. arbetarregering kan driva en så djuptorättvis skatte- och inkomslpo-Hfik. Vi skall komma ihåg att vinsluppgången inomtillverkningsindustrin till är . Från januari 1980till september har värdet på börsakfierna stigit . Tittar vi påkapitalinkomsterna från 1980-1982 finner vi alt de har stigit med ,medan timlönen för en vanlig industriarbetare har sjunkitmed . Det är alltså en djupt orättfärdig fördelningspolitik som tydligenskall bestå. , som jag förslår den, förfinansministern redovisar ju inte nu detaljerna i den, förstärker dessaorättvisor. Om en industriarbetare med . i årslön jämförs med enperson som har . Omanslaget till litteraturfrämjande åtgärder stårdet klart att den som har . får dubbelt så mycket i skattesänkningsom industriarbetaren. Den som har . i inkomst får fyra gånger såmycket i skattesänkning som en vanlig industriarbetare. Detta sker efter sjuårs reallönesänkningar. Då har en rad fackföreningar i samband medavlalsbehandlingen krävt reallöneförbällringar främst med hänsyn tillarbetarnas levnadsvillkor, som nödvändiggör bättre löner, men även med tanke påden orättvisa fördelningspolitik som har försatt arbetarna i den härsituationen. Kravenfrån avlalskonferenserna i , i , och fill viss del iVästmanland har gäUt att man skall riva upp orättvisorna i skatteuppgörelsen.Om inte det sker, tycker man att 20. % i löneökning för metallarbetarna ärrikligt. Dessa krav framförs till regeringen. Finansministerngår ju inte i detalj in på detta, och min fråga är: Tänker regeringen bidratill en reallöneförbällring för dem som har . all man fördelar bördorna rättvist, vilket finansministernsäger är regeringens syfte? Anser finansministern all han svarat positivt påmin fråga? Mankan också som metallarbetarna säga så här: har vi inte bara arbetsgivarnaoch till viss del höga tjänstemän emot oss, ulan nu har vi också fåttregeringen emot oss när det gäller en rättvis fördelningspolitik. Nogborde väl en finansminister i en s. k. arbetarregering vara bekymrad, när lägetär sådant ute bland de arbetande. Överläggningenvar härmed avslutad. 21§ Meddelande om svar på interpellation 1983/84:21 Med hänvisning till riksdagsordningen 6 kap. 1 § får jag meddela att pågrund av att interpellanten är förhindrad all la emot svaret den dag jag avsettlämna del har vi kommit överens om att jag skall lämna svaret på BarbroNilssons i interpellation om religionslärarnas behov avfortbildning . 22 § Svar påfrågorna 1983/84:128 och 133 om anslaget till litteraturfrämjande åtgärder har frågat mig dels ur vilket anslag medel för vissaorganisafioners litteraturfrämjande åtgärder har fördelals, dels på vilket sättorganisationer, t. ex. studieförbunden, informerats om att dylikt anslag fannsall söka. harfrågat mig dels vilken omfattning anslaget till Hlteralurfrämjandeåtgärder har, dels vilka kriterier som har gällt vid fördelningen av medlen. Jag besvarar de bådafrågorna i ett sammanhang. Regeringenhar sedan den tillträdde på olika sätt gett till känna att den vill bidra fillall främja bokläsandel i landet. Inför den särskilda biblioleksvecka som ägderum med anledning av den svenska bokens 500-årsjubiIeumansökte fem organisationer om bidrag för genomförande av litteraturkampanjer.Regeringen beslöt all - efter ansökan-bevilja totalt . fill fyra av dem, nämligen , . Bidragen har bekostats med medel som inom kulturområdetstått till förfogande för tillfälliga insatser. I det här aktuella falletgäller det oförbrukade medel under anslaget Bokhandelsslöd, vilket regeringenkommer all anmäla för i annat sammanhang. Någraformella ansökningsregler har aldrig funnits när del gäller bidrag urstatsbudgeten för tillfälliga insatser på kulturområdet. Någon särskild informationfrån regeringens sida till organsisalioner, t. ex. studieförbunden, omtillgängliga medel för lilteraturkampanjer e. d. har inte heller förekommit.Däremot har jag i kontakter med bl. a. Folkbildningsförbundel gett uttryck förregeringens önskan all studieförbunden särskilt ägnar sig ållitteraturfrämjande. Omanslaget till litteraturfrämjande åtgärder Anf.79 (): Jag lackarkulturministern för svaret. Jagställde mina frågor därför all jag ansåg del angelägel alt från kulturministernfå ett klarläggande hur handläggningen skett vid fördelningen av ochinformationen om de medel för litteraturfrämjande åtgärder som tydligen fannsall tillgå. I denna fråga tänker jag närmast på studieförbunden. Dessa har i sinverksamhet all följa bestämmelser som bl. a. statsmakterna ställt upp. Delrimliga är då all studieförbunden när medel för ett visst ändamål ställs fillförfogande bereds lika chans all få vara med och att de får möjligheter allinkomma med anökningar och få dem bedömda . De är fögagagnade all - vilket enligt pressuppgifler har förekommit - lämna in en ansökanoch få svaret att pengarna är slut. Såvitt jag känner till har ettstudieförbund drabbats av detta. Man kan naturligtvis - precis som kulturministernangett i sill svar - länka sig all Folkbildningsförbundel får informera vidarefill studieförbunden. Jag fömlsäller dock alt kulturministern och jag äröverens om alt del grundläggande för studieförbunden måste vara all de skallkunna bedriva sin verksamhet på lika villkor. I detta inbegriper jag givelvisockså en information som är lika för alla. 80 (): Allt som kan göras för allfrämja bokläsandel är bra. utdelatstycker jag också är bra. Det hade varit ännu bättre om fler organisationerhade beretts fillfälle att ansöka om dessa medel. Låt mig bara understryka den viktiga och rikliga principen all likavillkor skall gälla för alla. Idetta fall var det emellertid så all några organisationer vände sig fillregeringen med ansökningar och förslag till skilda kampanjer på litteraturensområde. Att för varje ansökan som kommer in till regeringen gå ut till allaorganisationer som skulle kunna tänkas komma med ansökningar på samma område ärnaturligtvis ingen rimlig metod. I delta fall var det inte så att regeringenplockade fram vissa pengar och ställde dem till förfogande för ansökan. Det varorganisationer som kom med förslag till kampanjer och begärde stöd för dessa,och vi fann då möjlighet att lämna del stödet. Överläggningen var härmedavslutad. 23§ Svar på frågorna 1983/84:81 och 132 om har frågat mig om regeringen ser någon möjlighet allverka för all musikklasser får fortsätta sin verksamhet somhittills. har frågat mig om de av regeringen aviserade åtgärderna beträffandeAdolf är uttryck för en rimlig prioritering av statens utgifter. Jag besvarar de bådafrågorna i ett sammanhang. Jaghar noterat den stora betydelse som olika kullurinsfitulioner i Stockholmtillmäter sin samverkan med i kör- och konsert-sammanhang.Jag har också noterat alt dessa institutioner, liksom en stark opinion avkulturarbetare och kulturintresserade, bedömer alt en fortsatt lokalisering avskolan till innerstaden är av avgörande betydelse för möjligheteralt fungera som en vital del av musiklivet i . harinte sett det som möjligt att inom sina ekonomiska ramar låta skolan fortsättasin verksamhet i de nuvarande, centralt belägna lokalerna. I detta läge ser jagdet av de nämnda kullurpolitiska skälen som angelägel alt medverka till enlösning. Jag har därför förklarat mig beredd att föreslå regeringen all, omStockholms kommun begär det, lämna ett bidrag till kommunen för upprustning avAdolf . Bidraget kan maximall uppgå till 10 milj. kr. Formelltgäller det i det aktuella fallet en skollokaliserings- och skolbyggnadsfråga,som givetvis som sådan är en rent angelägenhet. skolasroll i kullurlivet ger emellerfid frågan en särskild karaktär. Om jag inte hade bedömt det vara ett nationellt intresseatt säkra skolans roll i musiklivet, hade jag självfallet inte sett positivt påfrågan om statsbidrag. 83 (): Jag ber all få lacka för svaret. Del hardröjt, men det har skett med milt goda minne. Egentligen skulle svaret halämnats , dvs. dessförinnanaccepterade jag att besvarandet av frågan skulle förskjutas för attbereda lugn och ro för en möjlig lösning.