prot · G7098 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:8 1 § Kompletteringsval till utskott Socialdemokratiska riksdagsgruppen har som suppleant iskatte- och utrikesutskotten under ledighet anmält hennesersättare . Vidare har socialdemokratiska riksdagsgruppen som suppleanti försvarsutskottet under ledighet anmält hans ersättareSverre . partigrupp har som suppleant i utbildnings-och trafikutskotten under ,ledighet anmält . kommunisternas partigrupp har som nyledamot i socialförsäkringsutskottet efter anmält MargöIngvardsson. Talmannen förklarade valda till ledamot i socialförsäkringsutskottet Margö (vpk) suppleant i skatteutskottet () suppleant i utrikesutskottet () suppleant i försvarsutskottet () suppleant i utbildningsutskottet () Om ändrade bestämmelser om beskattning av elenergi suppleant i trafikutskottet () 2 § Upplästes följande inkomna skrivelse: Härmed anhåller jag om ledighet från mitt uppdrag somriksdagsledamot den 18 november-den 20 december 1983 på grund avdeltagande i . Dennaanhållan bifölls av kammaren. Talmannen anmälde att Andres Kitng(fp) skulle tjänstgöra'som ersättare för . 3 § Svar på frågorna 1983/84:34 och 44 om ändradebestämmelser om beskattning av elenergi har frågat statsrådet åtgärder hon ämnar företa för att vår egen vattenkraft skall tillvaratasoch för att förhindra en onödig försvagning av vår handelsbalans. frågat statsrådet om hon avser att föreslå sådan ändring i skattelagstiftningenatt det påtalade slöseriet med nationella iesurser kan undvikas. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall besvara frågorna. Fr. o. m. utgår en särskild skatt påelkraft som produceras i vattenkraftverk. Skatten är /kWh om anläggningenhar tagits i drift och /kWh om anläggningen har tagits idrift . Kraft som produceras i nyare anläggningarbeskattas inte. Den nya skatten innebär att övervinster på vattenkraft nubeskattas. Skatten har vidare medverkat till att dämpa en växande handel medvattenkraftstillgångar. De importeffekter som tas upp i frågorna är av mycketbegränsad omfattning. har elektrisk kraftimporterats från som vatten spillts förbi turbinerna. Ettgenomsnittligt importpris om /kWh innebärimportkostnader om ca 4 milj. kr. Som en jämförelse kan nämnas att inkomsten avvattenkraftsskatten beräknas bli 935 milj. kr. Jag kommer senare till detta att föreslå enbegränsad teknisk justering av den lag som reglerar uttaget avvattenkraftsskatten. kommer även de smärre oönskade importeffekter som tas uppi frågorna att behandlas. 3 (): Jag ber att få tacka finansministern försvaret på min fråga. Jag kan inte säga att jag är överraskad över svaret,därför att för drygt sedan lämnade statsrådet i ett brevtill ett besked som antydde vilket svar jag skulle få här . 1 den proposition om energiskatten som i går lades på bord stårdet också några rader om detta. För att åhörarna bättre skall kunna följa debatten villjag ge en litet fylligare bild av vad det är vi har frågat om och vad som ärorsaken till frågorna. f många av våra åar och älvar släpps nu en del vattenförbi kraftstationerna utan att det används för att producera elektrisk kraft.Samtidigt importeras billig elektrisk kraft från . Vi har sagt oss attdetta är slöseri med nationella tillgångar och att det försvagar vårhandelsbalans. Finansministern har med siffror visat att det inte rör sigom så förfärligt stora summor, men det har ändå uppmärksammats som någontingolämpligt. Ett system med en produktionsskatt på inhemsk produktion som i vissalägen överstiger importpriset är så huvudlöst att det måste rättas till. Jagnoterar tacksamt att regeringen tänker göra det. Detta missöde - eller vad vi skall kalla det - hade kunnatundvikas. pekade nämligen i sitt remissyttrande innanlagen om denna extra vattenkraftsskatt antogs på risken för sådana häreffekter. Det är som sagt bra om missödet nu skall rättas till. Jag kanske fårfråga finansministern om han kan lämna ytterligare besked om när och hur dettatillrättaläggande skall ske. Om ändrade bestämmelser om beskattning av elenergi 4GULLAN (): Även jag ber att få tacka finansministern försvaret. Det kvarstår dock åtskilliga frågetecken. Att resultatet av den vattenkraftsskatt som infördes förknappt skulle bli precis det som inträffat var väntat. Det harnämligen visat sig vara billigare att importera elkraft från än att tatill vara vår egen vattenkraft. Detta kan knappast ha kommit som enöverraskning för regeringen. Vid den uppvaktning hos skatte- och civilutskotten somförra året ägde rum med anledning av den aviserade skatten anförde nämligenKraftverksföreningen följande: " Vatten kan komma att spillas förbikraftverken därför att det från företagsekonomisk synpunkt kan varabättre att inte reglera ned produktionen i kärnkraftverk eller att importeraelenergi från ," När det nu visat sig att beslutet bl, a, har kommit attstrida mot energipolitiska mål - att vi skall tillvarata våra egnanaturtillgångar i full utsträckning - och att vår handelsbalans försvagas,borde det enda rimliga 2 protokoll 1983/84:7-10 Om ändrade bestämmelser om beskattning av elenergi vara helt tar bort denna beskattning. Tyvärr kan jag inte klart utläsa attfinansministern så har för avsikt. Vattenkraftsskattens negativa verkningar har visat sigtydligt i mitt län. , där kraftverksföretagen ofta är integrerade medindustriell verksamhet. Inte mindre än 40 milj. kr. tvingas de värmländskavattenkraftsföretagen betala i en extra pålaga. betalar exempelvis 28milj. När man känner till detta företags ekonomiska och strukturellaproblem framstår det som barockt att företaget inte får använda eventuellavinster från kraftverksrörelsen till att täcka förluster inomindustriverksamheten. Jag kan ge ett annat exempel. Vänerenergi förvärvade 1979sina anläggningar från Vänerskogskoncernen till marknadspris, men kraftverksföretagetbeskattas som ett äldre vattenkraftverk. Vattenkraftsskatten uppgår till ca 2,3milj. kr., en summa som företaget inte anser sig orka bära. Man har därför iskrivelse till energiministern hemställt om skattebefrielse eller nedsättning. Exemplenpå sådana här negativa effekter kunde mångfaldigas. har regeringen så sent som i går lagt fram enenergipolitisk proposition. Vid en presskonferens med anledning av dennaproposition sade energiministern att beskattningen nu är heltäckande. Finansministern aviserar i sitt svar till oss att en vissteknisk justering skall göras av den här aktuella lagen. Med tanke påsocialdemokratisk skattepolitik blir jag mycket ängslig för vad denna"tekniska justering" kan innebära. Vågar jag tolka svaret positivt,dvs. att regeringen överväger att helt avskaffa vattenkraftsskatten? Vågarvi helt och hållet avvisa de elaka ryktena om att det skall införas en ny skattför att ta bort effekterna av en tokig tidigare beskattning, nämligen enimportskatt på el? Jag önskar svar på dessa frågor. Jag anser att denna debatt nog är ett exempelpå talesättet att "göra en höna av en fjäder". De båda frågeställarnavill hävda att det skedda skulle halett till allvarliga försvagningar av densvenska handelsbalansen. Jag vill påpeka att den uppgår till 150 miljarderkronor, varav dessa 4 miljoner skulle vara en del. Till vill jag säga att vi har tid på oss attöverväga om det behöver göras några förändringar av nuvarande beskattning.Frågan om import av elenergi från är aktualiserad bara under vissarelativt extrema förhållanden. För norrmännen kan det i varje fall aldrig blifråga om att f. n., , sälja någon elkraft tillSverige, för de behöver den själva. Det är svar på frågan. Förslag kommer undervåren. Det är alltså ingen överhängande brådska. väljer att tala om någonting helt annat,nämligen att denna skatt åren börda för kraftverksföretagen. Hon kan rimligeninte mena att man skulle försvaga statsbudgeten med 935 miljoner för en importpå 4 miljoner. Jag vill då bara säga, att man när man gör sådana härskatteförändringar måste ta hänsyn till vilka syften de har. Och syftet varhär att vi inte skulle fåen våldsam uppdrivning av priserna på gamla vattenkraftsanläggningar, som isin tur skulle spilla över i ökade kostnader för de svenska konsumenterna. Vi kan konstatera att denna skatt har fått den effekten;det görs affärer i gammal vattenkraft, men till rimligare priser, och därmedhar ett väsentligt mål uppnåtts. visar det sig att man fortfarandevill bygga ut ny vattenkraft. Det blev alltså inte så som man sade underdebatten när denna skatt infördes, att den skulle göra slut på lönsamheten ivattenkraftsutbyggnaden. Den har i alla avseenden fyllt de syften viuppställt. Om ändrade bestämmelser om beskattning av elenergi 6KARL BJÖRZÉN (m): Jag erkände, herr finansminister, i mittförra inlägg att det ännu inte rör sig om några stora summor i förhållande tillde stora tal vi har att göra med när det gäller import och export totalt. Jagsade också att vi tycker att det är bra att man rättar till ett fel, även omdet ännu inte gäller några stora summor. Men jag blir litet ledsen närfinansministern nu tar tillbaka hälften av det positiva i svaret och säger attdet är fråga om att överväga om man skall göra någon ändring. Jag hoppas attdet verkligen görs en ändring, så att vi blir av med detta lilla fel. När finansministern säger att skälet till att denna skattinfördes var att man ville dämpa prisstegringen på gamlavattenkraftsanläggningar därför att denna prisstegring slog överpå konsumenterna, så har jag svårt att förstå detta argument. Det har ju häntatt vattenkraftstillgångar skiftar ägare. En ägare kanske vill frigöra kapital,medan en annan är intresserad av att placera kapital, och sådana transaktionerpåverkar knappast priset för konsumenterna. Däremot är det helt klart att dennaskatt har drabbat konsumenterna - tvärtemot vad regeringen för ungefär ett årsedan sade i sin proposition, där man hävdade att den inte skulle drabbakonsumenterna. Det är helt klart att den gör det. 7 (): Jag tycker att finansministern för ett mycketcyniskt resonemang när han i vår diskussion om denna allvarliga fråga säger attvi gör en höna av en fjäder. Fråga industriföretagare i om de anseratt detta är en bagatell! 40 milj. kr. skulle i kunna användas på ettbetydligt bättre sätt än att skickas till statskassan som en ren produktionsskatt.Det är nämligen vad det handlar om, inte om någon skatt på övervinster. Som jag sade är de värmländska kraftverksföretagen liksomde norrländska ofta integrerade med annan industriell verksamhet, Tyckerfinansministern att det är en god ekonomisk politik att först ta in alltförhöga skatter från företagen och att sedan pytsa ut medel i form av bidrag, lånoch arbetsmark-nadspolitiskt stöd? Jag konstaterar att jag icke har fått något svar på minaklara frågor. Jag upprepar dem: Omräntan på vissa statsobligationer Överväger regeringen att helt avskaffavattenkraftsskatten? Kan vi räkna med att någon importskatt på el inte kommeratt införas? Låt mig bara påpeka att den fråga som GullanLindblad har ställt och som jag har svarat på gällde vattenkraftsskattensverkningar på importen av elkraft. vill ta upp en debatt omvattenkraftsskattens vara eller icke vara och om dess konsekvenser förvattenkraftsindustrin i stort. Det är en helt annan fråga, som hon får begäraen särskild debatt om. Jag vill trots allt svara på fråga: Nej,vi avser icke att lägga fram något förslag om att avskaffa vattenkraftsskatten. Till vill jag säga att vi skall lägga framförslag om att göra sådana tekniska justeringar att problem av den här typenklaras upp. 9 (): Jag har frågat vilka åtgärder statsrådet vidta för att tillrättalägga det missförhållande som råder, nämligenatt vatten rinner förbi våra kraftverk på grund av en alldeles orimligbeskattning. Jag har icke fått något ordentligt svar på den frågan. Det vi nuvet är att skatten tyvärr inte kommer att tas bort. Låt mig i alla fall ge finansministern ett tips: Ta fastapå uttalande om att man åtminstone inte bör taut skatt! På så sätt kunde vi kanske få till stånd ett visst tillrättaläggande. Överläggningen var härmed avslutad. 4§ Svar på fråga 1983/84:36 om räntan på vissa statsobligationer har frågat mig hur det kankomma sig att staten har så svårt att sälja tioåriga obligationer till 12 %ränta, när regeringen har fastställt den framtida inflationstakten till . När det gäller den inhemska räntenivån är vi sedan längeberoende av den internationella utvecklingen. Utrymmet för en självständigräntesättning är ytterst begränsat. Eftersom räntorna i omvärlden fortfarandeligger på en hög nivå är vi tvungna att i huvudsak anpassa oss till denna nivå.Detta innebär inte att en anpassning av räntan till en dämpning av budgetunderskottoch inflation i är omöjlig. Men erfarenheterna från utlandet tyder påatt anpassningen nedåt av de nominella räntorna är en förhållandevis långsamprocess. Även om vi lyckas få ner inflationstakten till , fårdärför även vi sannolikt acceptera relativt höga realräntor under enövergångsperiod. Vad beträffar obligationslån har det varitallt svårare att emittera lån med långa räntebindningstider. Det berorsannolikt på en betydande osäkerhet om den framtida ränte- ochinflationsutvecklingen. steg inflationen snabbt, och dåräntenivån endast i mycket begränsad utsträckning anpassades till den högainflationstakten blev de faktiska realräntorna mycket låga och i inånga fallnegativa. Erfarenheterna av detta har lett till en utveckling mot kortareräntebindningstider. 11 (): Jag ber att få tacka finansministern för svaret.Tyvärr var det kanske inte särskilt upplysande. Det duger inte att bara skyllapå ränteläget utomlands. Räntan på lån i D-mark ligger således . Bakom min fråga låg det förhållandet att när staten bjödut tioåriga obligationer till ränta , så tecknadesendast 700 miljoner av möjliga 6 miljarder. I den emission som genomfördesförra veckan erbjöds samma villkor, och då tecknades endast 100 miljoner. Viddet tillfället blev inte heller statslånet med räntejustering på långt närfulltecknat, vilket visar att det finns problem även med lån med kortareräntebindningstider. Detta dåliga utfall kan ställas i relation till attregeringen föreslagit och den socialdemokratiska riksdagsmajoriteten - förlåt,den socialistiska riksdagsmajoriteten - beslutat att inflationen skall varahögst framöver. Därmed skulle den reala avkastningen på statsobligationerbli , vilket framstår som en mycket god affär - i synnerhet i ett historisktperspektiv. Men betyder det att priset på pengar inte anpassar sigtill den av socialdemokraterna påbjudna inflationsnormen. Vad kan orsaken vara till att köparna av statsobligationerförefaller kräva realränta? En förklaring kan naturligtvis vara attderas avkastningskrav har stigit så kraftigt. Men om det är fallet, blireffekten förödande för ansträngningarna att öka industrins investeringar, däravkastningskalkylerna praktiskt taget aldrig kan beräknas hamna på så högnivå. En annan - och troligare - förklaring är att kapitalplacerarnainte tror på inflationsbeslutet. Prisutvecklingen pekar i denriktningen. Visserligen blir inflationstakten lägre än vad som förutsetts, mendet förklaras helt av den långsammare inflationstakten i andra.länder. ISverige har takten i prisstegringen ökat ända upp till nu 9,5 %på årsbasis, och det är så högt som i våra viktiga konkurrentländerTyskland, , och . Vad beträffar angav finansministern självhäromdagen att konsumentpriserna med regeringens politik kommer att stiga 6 %nästa år jämfört med . Andra bedömare beräknar att inflationstakten blir 8ä . Med sådana siffror blir realräntan fortfarande hygglig men inte pånågot vis så uppseendeväckande. Vilken av dessa båda förklaringar - kraftigt höjdaavkastningsanspråk hos kapitalplacerarna eller fortsatt hög inflationstakt -tror finansministern själv på? Om räntan på vissa statsobligationer Överläggningenvar härmed avslutad. Om tullens resurser mot narkotikasmuggling, m. m. 5 §Svar på fråga 1983/84:41 om tullens resurser mot narkotikasmuggling, m. m. har frågat statsrådet vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att säkerställatullverkets förmåga att bekämpa narkotikasmuggling och ekonomisk brottslighetöver gränserna. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skallsvara på frågan. I enlighet med statsmakternas intentioner har tullverketsedan lång tid koncentrerat sina kontrollinsatser på kampen motnarkotikasmuggling, och även på bekämpandet av den ekonomiskabrottsligheten. För att ytterligare främja dessa prioriterade insatser inomtullen har den generella neddragningen av myndigheternas resurser intetillämpats fullt ut. Tullen har också fått särskilda medel för sin bekämpningav narkotikasmuggling m. m. Innevarande budgetår har tullen i regleringsbrev, utövervad som angavs i budgetpropositionen, medgivits att planera verksamheten så attinga uppsägningar skall behöva ske inom de prioriterade områdena. Det innebärenligt tullens anslagsframställning att ytterligare medel i storleksordningen3,8 milj. kr. kommer att behöva anvisas för innevarande budgetår. Dessutom harriksdagen anvisat 3 milj. kr. som en följd av propositionen om åtgärderför tekoindustrin m. m. Vidare har tullen tillförts 1,5 milj. kr. för utökningav lossnings- och godskontrollen efter ett förslag av . Jag kan också nämna att brottsförebyggande rådet ochtullen har fått i uppdrag att undersöka den ekonomiska brottsligheten vidimport. Beträffande narkotikabekämpningen har regeringen beslutatom en tidsbegränsad förordning som ger vissa tulltjänstemän fortsatt tillgångtill polisens spaningsregister. Denna tillgång till polisens register ingick försöksverksamhet i , som avslutades den 30september . har i sin anslagsframställning förnästa budgetår begärt dels ytterligare förstärkta resurser för bekämpning avnarkotikasmuggling och ekonomisk brottslighet, dels ett allmäntställningstagande till sin verksamhetsinriktning. Vad gäller kampen motekonomisk brottslighet överensstämmer förslagen i anslagsframställningen istort med kommissionens mot ekonomisk brottslighet ställningstaganden.Regeringens ställningstagande till detta kommer att redovisas i nästa årsbudgetproposition. 13BJÖRN (): Jag tackar finansministern för svaret. Jaghade ställt min fråga till statsrådet , därför att han enligtuppgift är den som inom regeringen är ansvarig för de bägge kommissioner förbekämpande av narkotikamissbruk resp. ekonomisk brottslighet som regeringentillsatte under betydande uppmärksamhet för sedan. Jag förstår att finansministern harfått i uppdrag att besvara denna fråga, eftersom det är han inom regeringen somär ansvarig för . Bakgrunden till min fråga är att skatteutskottet ,när det behandlade anslagen till , pekade på de risker som fanns meden nedskärning av anslagen till . Man sade bl. a. att det kundeuppfattas som en ryckig och illa planerad anslagspolitik att ena året beviljatullverket oreducerat anslag, och t. o. m. tillföra verket nya medel, och nästaår göra kännbara nedskärningar. På grundval av detta ville utskottet då i etttillkännagivande fästa regeringens uppmärksamhet på de viktiga uppgifterna sombekämpande av narkotikasmuggling och ekonomisk brottslighet utgör. Man sade,att om det visade sig att anslagsbehovet till dessa prioriterade ändamål intekunde tillgodoses inom ramen för de nu föreslagna anslagen, borde regeringenredan till hösten återkomma med nya förslag. Detta är bakgrunden till minfråga. Finansministern svarar på en del andra saker också. Det är i och för sigintressant, men jag skall inte - mot bakgrund av den tillrättavisning som enkammarledamot fick av finansministern - gå in på defrågorna, utan bara hålla mig till anslagstilldelningen. Läget är sådant att sedan riksdagsbehandlingenhar skrivit till regeringen och begärt ett tilläggsanslag på drygt 7 milj. kr.för att klara dessa prioriterade uppgifter. Finansministern säger nu i svaret -om jag förstår det rätt - att tullen kommer att få 3,8 milj. kr. Det sägs attdet "kommer att behöva anvisas för innevarande budgetår". Dettatolkar jag så att regeringen har för avsikt att föreslå att beviljaytterligare 3.8 miljoner. Sedan säger finansministern litet grand om ytterligaremedel när det gäller åtgärder för tekoindustrin. Den frågan skall jag inteheller gå in på. Jag tror att om man menar allvar med att ta itu mednarkotikamissbruk och brottslighet i samband med export och import är detnödvändigt att tullen har tillräckliga personalresurser. jag varansvarig för dessa frågor inom regeringen, gjorde vi så att den tvåprocentiganedskärningen över huvud taget inte kom att drabba , och vi tillfördedessutom en del ytterligare pengar. Då villesocialdemokraterna satsa ännu mera för att bekämpa just narkotikasmuggling ochekonomisk brottslighet. Jag tror alltså att det är en vinst församhället om vi genom ökade insatser redan vid gränserna kan hindra knarket attkomma in i landet. Därmed skulle vi kunna minska de betydande kostnader som vifår för narkotikamissbruket när människor väl drabbas av det inne i landet. Om tullens resurser mot narkotikasmuggling, m. m. Det gläder mig att som gammaltullminister värnar om tullens resurser i en verksamhet som förvisso ärsamhällsviktig. Han har rätt i sin förmodan att tullen nu skall få de pengarsom behövs enligt den bedömning som gjorts med utgångspunkt frånskatteutskottets uttalande. Jag vill också uttrycka den förhoppningen att ,när vi i skall behandla generaltullstyrelsensanslagsfram- Uppskov med besvarande av frågor ställning, också beaktar tullens egen inriktning av detta,nämligen att med så att säga egna resurser bekosta förstärkningar på dettaområde, dvs. att genom avgiftsbeläggning och motsvarande åtgärder faktisktväsentligt kunna förstärka sina insatser mot den ekonomiska brottsligheten ochockså en del andra kontrollfunktioner, utan att det belastar budgetenytterligare. Jag tycker att det är en intressant uppläggning somtullverket har, och det vore naturligtvis bra om stödde deninriktningen. 15BJÖRN (): Som jag sade undantog vi under den förraregeringens tid från den 2-procentiga neddragningen /83.Därutöver gav vi extra resurser just för att effektivisera tullens arbete närdet gällde att avslöja narkotikasmuggling och ekonomisk brottslighet i sambandmed handel över gränserna. Men då ville socialdemokraterna lägga på ännu mera. Vad finansministern gjorde i budgetpropositionen var attta tillbaka stora delar av det resurstillskott som gavs för /83och som socialdemokraterna då ansåg vara alltför magert. vänder man igen.Finansministern är beredd att ge 3,8 miljoner, och det är bra. Vi kan utlovafolkpartiets stöd för det förslaget. Men jag tror inte att det räcker för deinsatser som behöver göra, mot bakgrund av att bara en mindre del avden narkotika som kommer in i landet blir avslöjad vid gränserna. Jag kan med anledning av den senaste kommentaren frånfinansministern säga att vi är positiva till förslag som innebär att tullverketpå olika sätt tillförs ytterligare medel för att det skall klara dessa viktigauppgifter. Sedan är det en annan sak att också har andra uppgiftersom är mycket viktiga. Inte minst är grundmaterial för statistikenöver utrikeshandeln ovärderligt när det gäller den ekonomiska politiken. har många angelägna uppgifter. Jag har tolkat finansministerns svarpositivt i den meningen att han gör samma grundläggande bedömning. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Uppskov med besvarande av frågorna 1983/84:14, 16, 48,72 och På grund av jordbruksminister sjukdommåste besvarandet av , , , och frågor uppskjutas till ett senare sammanträde. 7 § Svar på fråga 1983/84:37 om planeradkriminalvårdsanstalt i har frågat mig om jag är beredd attverka för att en kriminalvårdsanstalt placeras i . har godkänt en principplan förförändringar i lokalan-staltsorganisationen. Av denna plan framgår att dengamla anstalten i skall ersättas med en ny lokalanstalt där. 18 (): Jag tackar justitieministern försvaret på minfråga, som dock var något kortfattat. Jag är givetvis medveten om att tidpunkten kan te signågot sen för ett agerande i den här frågan, inte minst med tanke på deförberedelser som gjorts för en byggnation i .