prot · G709125 · 1983-12-31 00:00:00 — Det kooperativa företaget erkännersåledes i regel att socialt ansvar ingår som ett delmål och inte endast som enrestriktion i företagets verksamhet. Det kooperativa företaget är ett medel för i första handmedlemmarnas strävan att genom ömsesidigt stöd främja gemensamma syften. Etttredje delmål är att främja den kooperativa skolningen. Även om det i förstahand avser medlemmarnas skolning, ingår även att informera allmänheten omkooperationen. Till den här gruppen av delmål bör också föras bevarandet ochutvecklingen av den kooperativa självständigheten. Syftetmed den kooperativa organisationen och verksamheten kan variera praktiskt tagetobegränsat. Det bestäms av medlemmarna själva gemensamt. Närdet gäller formerna för den kooperativa organisationen av verksamheten finnsvissa internationellt accepterade principer, de av den Internationellakooperativa aliansen antagna kooperativa grundsatserna. som riktUnjer av så gottsom all kooperation i världen, även om formuleringarna kan skifta. Denetablerade kooperationen har inte bara ett ansvar för att hålla de kooperativaidéerna levande inom den egna verksamheten. Den har dessutom ett ansvar för attstödja utvecklandet av nya fristående kooperativ. Detfinns ett växande intresse för kollektiva lösningar, i olika former, av skildasamhälleliga problem, främst inriktat på att i egen regi och tillsammanstillgodose vissa primära behov. Sökandet efter en alternativ samhällsstrukturtycks vara en del av denna rörelse. Kooperation kan vara en lösning på vissaområden, och det är bra om samhället har en öppen och positiv attityd tillförsök med kooperativa lösningar. Jag går över till att kommentera näringsutskottets betänkande 24 ochde sex reservationer som fogats till det. Denövergripande målsättningen med de förslag som lagts fram i propositionen äratt de kooperativa föreningarna skall så långt som möjligt ges i jämförelse medandra företagsformer likvärdiga förutsättningar. Det utredningsmaterial somhar kommit fram som ett resultat av kooperationsutredningens arbete har visatatt samhällsåtgärder till stöd för den kooperativa verksamheten behövs, om denskall kunna fortsätta att utvecklas. Utskottet konstaterar medtillfredsställelse att förslag med detta syfte nu läggs fram. Utskottetkonstaterar vidare att den syn på kooperation som kommer till uttryck icentermotionen 2536 ansluter sig väl till de tankegångar som förs fram ipropositionen. Vi är därför överens om att det är angeläget att staten genomökade insatser lägger en god grogrund för ett livskraftigt kooperativtalternativ inom samhällets oUka områden. Det känns angeläget att framhålla att enighet kunde nås i utskottetkring synen på kooperationen i det här hänseendet. Imotion 2107 vill att skall ge sin anslutning till vadsom anförts rörande lantbrukskooperationen. Vad står det då i motionen? Jo, bl.a. att den kooperativa formen är ett värdefullt alternativ genom att den intebaseras på privata vinstintressen, att den är särskilt väl lämpad somsamarbetsform för lantbrukarna, som därigenom fått en trygghet för avsättningoch pris på sina produkter, och att det därför inte är så märkligt attanslutningen till lantbrukskooperationen har blivit mycket hög. Lantbrukarnahar formerat sig i en organisation, som företräder såväl de enskildalantbrukarna som den industri som samlar in och förädlar produkterna. Detta ärenUgt motionen av värde också för statsmakterna och samhället i övrigt. Sålångt är det enligt min mening invändningsfritt och stämmer för övrigt välöverens med den positiva syn på kooperationen i allmänhet som kommit tiUuttryck i det föregående avsnittet, som bl. a. behandlar motion 2536. Motionärernavill emellertid därutöver att skall ta ställning för lantbrukskooperationen,något som här möjligen kunde uppfattas som riktat mot NO och SPK på områden,där undersökningar gjorts och ännu pågår om vissa farhågor i samband med dendominerande ställning som lantbrukskooperationen har och hur det påverkarandra företags möjligheter att 10Riksdagens protokoll 1983/84:124-125 Kooperationenskapitalförsörjning, m. m. Där nöjer sigutskottet med att konstatera att det är uppenbart att de kooperativasamarbetsformerna har haft stor betydelse för utvecklingen inomjordbrukssektorn samt att konkurrenslagstiftning och annan ekonomisklagstiftning gäller för kooperationen liksom för näringslivet i övrigt. Vi harju, kan här invändas, inrättat NO och SPK för att hantera sådana här frågor,som därför helt naturligt bör avgöras utan inblandning av . TillTage skulle jag i detta sammanhang vilja säga att det möjligen varcenterpartiets bröder i utskottet som fick oss sist och slutligen att inse attdet kunde finnas tveksamheter i den skrivning som vi försökte komma överens om.Jag drar därav bara den slutsatsen att man bör lyssna på kloka ord varifrån deän kommer. Förkooperativa föreningar gäller föreningslagen. Föreningslagen bygger påprincipen att det är medlemmarna som skall skjuta till föreningens egenkapital.Det sker genom inbetalning av medlemsinsatser som är obligatoriska. Det finnsett behov av ökad försörjning med riskkapital i kooperationen, ett behov som ärrelativt sett större än inom övriga företagssektorer. För att förbättranäringslivets försörjning med riskbärande kapital har skilda stimulansåtgärdervidtagits, men dessa har så gott som uteslutande riktat sig till det enskildanäringslivet. Därförföreslår regeringen nu att det bör tillskapas en möjlighet för andra änmedlemmar att tillskjuta kapital i kooperativa föreningar genom s. k.förlagsinsatser. Förlagsinsatserna får uppgå till ett belopp motsvarandeinbetalda medlemsinsatser i föreningen. Med förlagsinsatserna skall följa rätttill utdelning. Kapitalinsatsen som sådan i en kooperativ förening ger intenågot inflytande, utan rösträtten är kopplad till medlemskapet och förlagsinsatsernaskall alltså inte medföra någon rösträtt, ej heller representation i styrelsen. Närdet gäller vad som sägs i propositionen om möjligheten att avtala om utdelningpå förlagsinsatser har lagutskottet i sitt yttrande över förslaget gjort vissaförtydliganden, och näringsutskottet ansluter sig till lagutskottets yttrande.Den ändring av lagen om ekonomiska föreningar som föranleds av förslaget omförlagsinsatser tillstyrks av utskottet. Regeringenföreslår att det öppnas en möjlighet för kooperationen att få en del av sittkapitalbehov tillgodosett genom AP-fonden. Enligt utskottets uppfattning stårplacering av fondmedel i kooperativa företag i god överensstämmelse med deriktlinjer som gäller för 4;e placeringar, nämligen attförbättra riskkapitalförsörjningen till gagn för svensk produktion ochsysselsättning. Utskottet tillstyrker därför förslaget till ändring i lagen medreglemente för allmänna pensionsfonden liksom förslaget att fondstyrelsen skallutökas med två ledamöter, som utses på förslag av kooperationen. Kapital tillkooperationen bör ställas till förfogande på samma villkor som gäller förnäringslivet i övrigt. Även beträffande avkastningskravet bör samma villkorgälla. Centerpartietsäger sig i sin reservation instämma i att detta är en viktig princip men anserändå att fjärde skall medges en specialdestinering av 400milj. för placering i förlagsandelar i kooperativa föreningar.Utskottsmajoriteten avvisar det förslaget. Det måste naturligtvis även ifortsättningen ankomma på fondstyrelsen att göra sina bedömningar och beslutahur fondens medel skall placeras. Annars blir det inte på samma villkor. FjärdeAP-fondens medelsram är nu 1 850 milj. kr. - ursprungligen förfogade man över500 miljoner. Någon utökning av medelsramen bedöms inte vara nödvändig , menvid prövning av framtida tiUskott skall hänsyn tas till att fonden fått en nyplaceringsmöjlighet. Den1 april infördes det nya allemanssparandet, som innebär att näringslivet kanfå tillgång till riskkapital genom sparandet i kapitalsparfonder. Enligt sammaprincipiella inställning, att kooperationen bör ges samma möjligheter somriäringslivet i övrigt, tillstyrker utskottet regeringens förslag att en del avkapitalsparfondernas medel skall få placeras i kooperationen och tillstyrkerdärmed även förslaget till ändring i lagen om allemanssparande. Dekooperativa organisationerna har framfört önskemål om att en högre andel än de10 % av kapitalsparfondernas medel som lagen medger skall få placeras iförlagsandelar. De är intresserade av att starta kapitalsparfonder underförutsättning att en väsentlig del av fondens tillgångar får placeras som riskkapitali kooperativa föreningar. Enligt regeringens förslag bör det vara möjligt att isärskilda fall medge att en högre andel än får placeras i förlagsandelar.Dispens bör dock, enligt propositionen, inte ges för högre andel än . Imotion 2538 föreslås att gränsen skall sättas vid i stället för vid 50.Utskottet instämmer i vad motionärerna anfört och menar att det troligen ärnödvändigt att ge de kooperativa kapitalsparfonderna en sådan profil att de bUrett konkurrenskraftigt sparalternativ för kooperationens medlemmar. Utskottetföreslår därför att godkänna vad utskottet anfört med anledning avmotion 2538. Enligtregeringens förslag gäller vidare att högst av fondförmögenheten får,inom ramen för lämnad dispens, placeras i en och samma förening. Detta följerav en bestämmelse i lagen om allemanssparande. Enligt samma lag kan emellertidbankinspektionen medge att detta procenttal överskrids. De kooperativacentralorganisationerna har, enligt vad näringsutskottet erfarit, intresse avatt av medlen får placeras i förlagsandelsbevis utgivna av resp.centralorganisation, och utskottet kan inte finna några skäl som talar för attutesluta just medelsplacering i viss ekonomisk förening från möjligheten tilldispens. Ekonomiskaföreningar som är kooperativa har rätt till avdrag för överskott som fördelas iform av pristillägg eller rabatter, den s. k. kooperativa utdelningen.Överskott i en ekonomisk förening kan dessutom delas ut i förhållande till varsoch ens insats, s.k. insatsutdelning. Någon övre gräns för kooperativ utdelningfinns inte, men insatsutdelningen är begränsad till högst över diskontot.Insatsutdelningen ger inte upphov till någon avdragsrätt för föreningen. Föratt stimulera de kooperativa föreningarnas interna försörjning med riskkapitalföreslås nu att avdrag skall få göras även för utdelning som utgår iförhållande till inbetalda insatser. Kooperationenskapitalförsörjning, m. m. Kooperationenskapitalförsörjning, m. m. ten skall gälla utdelningpå såväl medlemsinsatser som förlagsinsatser. En sådan begränsning avdubbelbeskattningen bör ge föreningarna möjlighet att lämna större utdelning,något som kan motivera medlemmarna att öka sina insatser. Skatteutskottethar yttrat sig över förslaget och tillstyrker det. anslutersig till skatteutskottets yttrande. Ianslutning till avsnittet om beskattning av ekonomiska föreningar har detväckts tre motioner, som alla tre föreslår, i enlighet med kooperationsutredningensförslag, att medlemmar i lantbrukskooperationen skaU få uppskov medbeskattningen av inkomster som används för inbetalning av insatser genom avdragmed högst . Ipropositionen redovisar regeringen sina motiv till att inte följa utredningensförslag. a. sägs att förslaget om avdragsrätt på grand av ökning avinsatser strider mot den grundläggande principen att riskkapital skall byggasupp av beskattade medel. Skatteutskottethar i sitt yttrande med samma motiveringar avstyrkt motionsyrkandena och anförtatt kooperationens kapitalförsörjning i första hand bör underlättas genomåtgärder som riktar sig direkt tiU de kooperativa föreningarna. De moderata ochfolkpartistiska ledamöterna har reserverat sig. De anser att en avdragsrättinte skaU införas enbart för ekonomiska föreningar utan även för övrigaföretag. Slutsatsen blir för deras del ett avslagsyrkande på motionerna och enbegäran om ett nytt förslag från regeringen. Centerpartietär överens med motionärerna om att medlemmarna i lantbrakskooperationen skallfå uppskov med beskattningen men vill ha ett nytt förslag på avdragsrättensnärmare utformning. Utskottsmajoriteten ansluter sig till propositionens ochskatteutskottets bedömning och avstyrker motionerna. Förändringari en kooperativ verksamhet måste baseras på önskemål från medlemmarna, och påsamma sätt måste utvecklingen av ny kooperativ verksamhet drivas av människormed vissa gemensamma mål. Samhällets roll bör vara att ställa resurser tillförfogande, så att såväl befintlig som ny kooperativ verksamhet utvecklas. Regeringenhar inrättat ett kooperativt råd med huvuduppgift att isamarbete med kooperationen stimulera utvecklingen av kooperativ verksamhet.Detta skall ske genom information och visst utvecklingsstöd men också genomåtgärder med specieU anknytning tUl forskning och utbildning. En specielluppgift för rådet blir att fungera som referensgrupp vid användningen av de 3milj. som regeringen anvisat till för utveckling avkooperativ bland arbetslösa ungdomar. Enförstärkning av forskningen om kooperativ verksamhet är angelägen. Den frågan hardiskuterats förr i , bl. a. med anledning av socialdemokratiskamotioner. Man har kunnat notera ett ökat intresse för forskning omkooperationen . Delvis beror detta troligen påkooperationsutredningens arbete men även på tillkomsten av ,som har som en av sina uppgifter att främja forskning om kooperation ochsamhälle. Forskningsrådsnämndenhar i sitt yttrande över kooperationsutredningen förklarat sig beredd att bidratill att utveckla kooperationsforskningen. Inom forskningsrådsnämnden finns endelegation för folkrörelseforskning, som givit stöd till forskningenom kooperativ verksamhet. Detär viktigt att först klargöra var och med vilken inriktning forskning bedrivs,innan man på basis av den informationen lägger förslag till vidare åtgärder.Eftersom statsrådet har gett forskningsrådsnämnden i uppdragatt redovisa åtgärder för att främja kooperationsforskningen,yrkar jag bifall till hemställan i näringsutskottets betänkande och avslag påcenterreservationen i vilken föreslås att "ekonomiska resurser" förforskningsverksamhet skall anvisas . Sedan1981 pågår inom delegationen för arbetskooperativ en försöksverksamhet medstöd till personalägda företag. SIND leder verksamheten som skall pågå i femår. Arbetet i delegationen har kretsat kring de personalägdaindustriföretagen, men det fortsatta arbetet kommer att omfatta även andraområden. Ett led i det arbetet är Kooperativa Institutets försöksverksamhet,som bl. a. omfattar rådgivning och utbildning för grupper som kan komma attbilda kooperativ inom tjänstesektorn. Imotion 694 föreslås en ökad satsning på småföretagsutveckling i kooperativform. Försöksverksamhet bör bedrivas, säger motionären, företrädesvis iTrollhättan där det redan finns ett framgångsrikt arbetskooperativ. Utskottetinstämmer i att det är angeläget att stödja sådan verksamhet, men det bör varaen fråga för delegationen för arbetskooperativ att ta de initiativ som kanfordras. Utskottet avstyrker därför motionen. Ett yrkande i centermotioii 2536avstyrks också. Centemåterkommer här med sitt förslag om uppskov med beskattningen av inkomster somanvänds till insatskapital, den här gången med hänvisning tillsuccessionproblematiken. Det kan sägas att de problem som kan uppstå i sambandmed övertagandet av löntagarägda företag redan är föremål för överväganden.Syftet med delegationens försöksverksamhet är att få belysta de problem som kanuppstå i samband med att man bUdar och driver ett personalägt företag och vilkaåtgärder som kan bli aktuella. Troligen får vi efter det attförsöksverksamheten avslutats anledning att återigen behandla frågor i anslutningtill arbetskoopération. Slutligen,herr talman, vill jag yrka bifall till näringsutskottets hemställan i desshelhet i betänkande 24 och avslag på reservationerna. Somkanske har framgått har jag svårt att dela Per sterila syn påkooperation. Till skulle jag .vilja säga att dröjsmålet har letttill att vi har fått ett förslag som är bättre för kooperationen än det förslagsom den borgerliga regeringen lade fram . 146 () replik: Låt mig konstatera att det finns alla möjligheter att den debatt som vinu för blir något stillsammare än den debatt som har förts tidigare här , mendet betyder inte att det är en oviktig fråga som vi nu behandlar. Jagskall börja där slutade. Hon konstaterade att dröjsmålet har medfört att vi har fått en betydligt bättre produkt.Det kan jag inte hålla med om. I stället tycker jag att den här produkten ärsämre. Man kan dessutom, om man nu vill vara litet elak, säga att trots att dettog fick vi i utskottet rätta till tekniska brister i denproposition som är framlagd. Närdet gäller reservation 1 vill jag säga att visst har lantbrakskooperationen enmycket dominerande ställning och visst har den betytt mycket för lantbrakarna,men den har också - det vill jag bestämt påstå - betytt mycket förkonsumenterna. Det faktum att lantbrakskooperationen har en dominerandeställning behöver i och för sig inte betyda att man skall döma ut den, så längeden inte har missbrukat sin dominerande ställning. Det var egentiigen bara ifråga om detta som vi skulle nå enighet. Det hade vi centerpartister ochsocialdemokrater i utskottet lyckats med. Jag beklagar att vi inte kunde ståfast vid det som vi var överens om. Det hade varit av stort värde om vi hadekunnat göra det. Jaghar redan tidigare uttryckt tillfredsställelse med att de kollektivtihopsparade medlen i AP-fonderna skall ställas till kooperationens förfogande.Det kan naturUgtvis finnas anledning att ge den fjärde AP-fondenutökade medel. Men på grund av att en ojämn konkurrens kan uppstå finns detanledning att anvisa ett visst ramanslag för ändamålet. Närdet sedan gäller frågan om uppskov med beskattningen kan man inte komma ifrånatt socialdemokraternas ställningstagande bottnar i okunnighet om lantbruketsviUkor. 147S'yTVIA () rpplik: Jag håller fast vid att detta förslag, på flera punkter, är bättre ändet förslag som den borgerliga regeringen lade fram.Förlagsinsatserna får i vårt förslag uppgå till lika mycket sominsatskapitalet. B-insatserna i det borgerliga förslaget skulle bara få uppgåtill . Frågornaom forskning och utveckling fanns över huvud taget inte med i ert tidigareförslag. Detkooperativa råd som har inrättats innebär ett foram för kontakter ochinformationsutbyte mellan regeringen och kooperationen i sådana frågor där detkan vara bra att ta hänsyn till kooperationens behov redan innan förslag läggsfram. Kravetatt kooperationen skulle få del av det sparande som stimuleras viaskattesystemet har länge drivits av de kooperativa organisationerna, men någotförslag om det fanns inte med i den proposition som ni tidigare lade fram. Detär väl troligt att ni inte lyckades enas med de andra partier som ingick i denborgerliga regeringen. Centemföreslår att 400 milj. kr. av fjärde AP-fondens medel skall ipecialdestinerastill kooperationen. Även om det i AP-fondens medel skulle finnas ett särskiltutrymme - eller vad vi skall kalla det - för kooperationen, skall välavkastningskravet på de medlen vara detsamma som på medel som placeras i övrigadelar av näringslivet? Då har jag svårt att förstå meningen med en särskiltkooperativ del, så länge fondens medel bedöms vara tillräckliga. Detgrundläggande, som vi sade oss vara överens om, var dessutom att kooperationenskulle tillföras medel på samma villkor som andra. Anf.148 () replik: Det är stor risk för att och jag inte blir överens omhuruvida denna proposition är bättre än den som lades fram för ett och etthalvt år sedan. Ett stort värde med den borgerliga propositionen hade i allafall varit att förslagen hade kunnat genomföras . Attvi inte blir överens kan naturligtvis bero på att vi värdesätter olika inslag ipropositionerna olika mycket. Jag värdesätter exempelvis i hög gradkooperationsutredningens förslag om uppskjuten beskattning, som fanns med i dentidigare propositionen men som saknas . Regeringenmotiverar denna avvisande inställning med att det riskvilliga kapitalet skallvara beskattat och att kooperationen inte skall gynnas på bekostnad av andraföretag, men det har inte handlat om något speciellt gynnande av kooperationen.Även inom andra företagsformer har man arbetat med obeskattadereserver, som beskattas först när de blivit upplösta. Det är precis vad manskulle ha gjort också på detta område. Det var en god idé i det tidigareförslaget, som inte är med i socialdemokraternas proposition. 149 () replik: Jag förstår att det var förslaget om uppskjuten beskattning-som intefinns med i den nu aktuella propositionen - som var avgörande för att TageSundkvist skulle anse att det borgerliga förslaget var bättre. Jaghar följt den kritik som centem i pressen har framfört mot denna propositionalltsedan den lades fram. Det förekommer vissa överord i kritik, menkonkret framför de i stort sett bara kravet på lägre skatt för medlemmarna ilantbrukskooperationen. TageSundkvist sade att en av våra invändningar skulle vara att kooperationen meddetta förslag gynnas i förhållande till annan företagsamhet. Jag kände interiktigt igen det, så jag letade överallt, i näringsutskottets betänkande och ipropositionen. Jag fann slutligen att det var och folkpartisternasom hade skrivit detta i sin reservation. Det är alltså inte regeringen ochsocialdemokraterna som har påstått att detta skulle innebära ett gynnande avkooperationen. 150 IndustriministerTHAGE : Herr talman! Kooperationens framtid och utveckling är en viktigfråga för det svenska samhället. Därför är det mycket glädjande att enighetenmellan Kooperationenskapitalförsörjning, m. m. Detär ett långt utrednings- och beredningsarbete som ligger bakom de förslag somriksdagen diskuterar . På initiativ av dåvarande socialdemokratiskeriksdagsmannen, tilUka KF: s ordförande, tillsattes enutredning om kooperationen. Utredningen har presenterat en rad viktigabetänkanden. Huvudbetänkandet Kooperationen i samhället avlämnades 1981.Nyligen mottog jag utredningens sista betänkande med ett förslag till ny lagför kooperativa föreningar, som skall ersätta den nuvarande lagen om ekonomiskaföreningar. Detta betänkande remissbehandlas f. n. Huvudbetänkandetledde fram till en lagrådsremiss från den dåvaranderegeringen. Den långa beredningstiden berodde på att, som min företrädare . ÅsUng har berättat i sin bok,,och var djupt splittrade ikooperationsfrågan. Närden socialdemokratiska regeringen tillträdde fann vi att innehållet i denborgerliga lagrådsremissen var väl magert jämfört med utredningens förslag. Vidrog därför tillbaka denna lagrådsremiss och utarbetade en egen, som såsmåningom ledde fram till den proposition som behandlas . Den är merafullständig, eftersom den behandlar också kooperationens utveck-Ungsfrågor ochfrågan om hur kooperationen skall få del av det skattesubven-tioneradesparandet har lösts. Det är frågor som var olösta i det borgerUga förslaget. Jaghörde att gjorde gällande att frågan om uppskjuten beskattningför medlemsinsatser fanns med i det borgerliga förslaget. Men helt fel - något sådant förslag fanns inte i den borgerligalagrådsremissen. Jaghar haft en lång pressdebatt med min företrädare om vems förslag som är bäst,och jag skall inte föra den debatten vidare . Jag tycker einellertid attdet är positivt att vi "fajtas" om vem som är bäst kooperatör, ochjag är övertygad om att liksom socialdemokratin leds av en ärligövertygelse när vi uttrycker vår tro på kooperationen. Vi är i allt väsentligtöverens om kooperationens stora betydelse för det svenska samhället och församhällsutvecklingen. Det återspeglas också i utskottsbetänkandet, som präglasav en utomordentligt stor enighet. Jagvill uttala min och regeringens förhoppning om att kooperationens UtveckUng,bl. a. som ett resultat av de åtgärder vi behandlar, ytterligaiC skallstärkas. Vi skulle från regeringens sida hälsa med stor tillfredsställelse enutveckling där det kooperativa inslaget i näringslivet ökar. Jag avser dåkooperationen i alla dess former, såväl konsumentkooperationen som producent-och arbetsköoperationen.