prot · G709159 · 1983-12-31 00:00:00 — Enligt den föreslagna lagbestämmelsen får föreningenbefogenhet att upplåta jakt, om en kvalificerad majoritet av fastighetsägarnavill ge föreningen den rätten. Detbör vara en allmän strävan att ge alla som vill utöva jakt möjlighet tilldetta, och. det gäller i synnerhet de marklösa jägarna. Det skulle varaolyckligt om den situationen uppstod att en enda markägare inom markområdetmotsatte sig jaktupplåtelser och därvid förhindrade jägare att delta i jakten.Men den här rätten för föreningen kan också missbrukas. Det skulle inte varasärskilt tillfredsställande om man i ett jaktområde först vägrade markägareanslutna till området rätt att upplåta sin jakträtt och sedan själv upplätjakträtt, kanske t.o.m. till utländska jägare. Detta skulle vara i högsta gradolyckUgt. Det är därför välgörande att utskottsmajoriteten på den punktenkunnat enas om en skrivning som klart uttalar att det enligt utskottets meningär viktigt att upplåtelserätten för föreningen inte tillämpas på ett sätt somytterligare ökar priskonkurrensen i fråga om jakttillfällena ellerutestänger t. ex. jägare med anknytning till orten. Vi i utskottsmajorite- Nr 159 ten utgår från att jägarnas organisationer utarbetar förslag till s. k.normal- FreHaapn rjpn stadgar med föreskrifter om bl. a. förtursregler, grundade på exempelvis , boende inom orten, släktskap med delägare m. m. Likaså anser utskottsmajoriteten det vara lämpligt atttillämpa någon fprm Jaktvårdsområden av förtur för den spm på grund avstadgeföreskrift pm minimiareal ej kunnat gpdkännas som jakträttsarrendator.Här vill jag göra ett påpekande. En viktig förutsättning i det här sammanhangetär att när upplåtelser sker, man då utgår från vad som anses vara lämpligt närdet gäller viltvård, jakttryck osv. Om jaktvårdsföreningarna tar sitt ansvar - och jag villinte nu ifrågasätta detta - så skall tänkbara misshälligheter kunna undvikas.Om detta inte blir fallet, återkommer vi självklart med yrkanden omförändringar. Med dettavill jag yrka bifall till utskottets hemställan. 146 (): Under nästa kommer viförhoppningsvis att få ta ställning till ett samlat förslag om den framtidajakt- och viltvårdspolitiken. a. gäller det två viktiga frågor för jaktenoch viltvården, nämligen hur vi skall få till stånd en ökad samverkan om jakt-och viltvård, och hur vi skall ge fler jaktintresserade möjligheter till jakt. Jakt- och viltvårdsberedningen har lagt fram förslag omdetta, och det förslaget bereds inom . Orsaken till attregeringen nu föreslår några smärre ändringar, eller rättare sagtförtydliganden, i lagen om jaktvårdsområden och i lagen om rätt till jakt harframgått av tidigare inlägg. Jag begränsar mig därför till att som en bakgrundtill utskottets betänkande erinra om några principiella ställningstaganden somdet länge rått enighet om såväl i utredningssammanhang som här i kammaren. För det första krävs det en samverkan över ägogränsernaför att en meningsfull viltvård och jakt skall kunna bedrivas. Det beror på attägosplittringen är stor när det gäller landets skogs- och jordbruksmark och påatt de enskilda markinnehaven ofta är dåligt arronderade. För det andra är stora delar av den svenska jaktmarkenjaktligt underut-nyttjade. Det gäller oavsett markägarkategori. På många hållutnyttjas jaktmarken av ett betydligt mindre antal jägare än vad som ärmotiverat med tanke på viltet och de jagandes egna behov av jaktmöjligheter. För det tredje har ett starkt intresse för jakt sömrekreation vuxit fram. Många jägare och jaktintresserade saknar jaktmöjlighetervia jordrätt eller eget arrende. Det bör därför ligga ett ansvar på såvälutövande jägare som markägare att verka för att utbudet av jaktmöjligheterökar. De föreslagna lagändringarna ligger helt ilinje med dessa principiella utgångspunkter. Förslagen syftar dels till att slå vakt om jaktvårdsområdet som en bra form för samverkan om jakt- och viltvård, dels till att inom jaktvårdsområdet ge fler jägare möjligheter till jakt. Det börinte minst ankomma på jägarprganisatipnerna att medverka till att så blir fallet. Man har gptt stöd av utskpttets skrivningar. Det vi inte är överens om är om 121 Nr 159 jaktvårdsområdesföreningen skallbesluta om upplåtelse av jakträtt inom Fredaeen den området med kvalificerad majoriteteller om samtliga delägare skall vara 1 iuni 1984 överens om detta. argumenterat för utskottets mening. Jag nöjer mig därför med att yrkabifall till utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslutetredovisas efter debatten om jordbruksutskottets betänkande Kammaren övergår nu till att debattera jordbruksutskottetsbetänkande 38 om ändring i lagen om rätt till fiske. 148 (): . betänkande 1983/84:38behandlar propositionen om ändring i lagen om rätt till fiske. Från fiskets företrädare har framförts krav på lagändringdärför att utländska fiskare med nuvarande lag kunnat bedriva ett lönsamt olagafiske i svensk fiskezon. Men det är också nödvändigt med en skärpt lagstiftning föratt skydda hotade bestånd och förebygga olaga fiske inom förbjudna områden, därandra fiskares redskap kan komma till skada. Betänkandet innehåller två reservationer, och det ärdessa jag tänker ta upp i mitt anförande. Den första reservatipnen är en moderat reservation somriktar sig emot att man endast skärper påföljderna vid olaga .trålfiske. Det ärett underligt förslag som riktar sig mot en kategori fiskare och där manundviker att skärpa straffen för övriga. När det gäller sanktioner mot olaga och olovligtfritidsfiske konstaterar utskottet att förutsättning torde saknas för attutdöma normerande böter vid sådant fiske. Men varken jordbruksministern ellerutskottet har något annat förslag till straffskärpning, och jag konstaterar medanledning därav att andra tjuvfiskare än trålfiskare får en särställning iförhållande till trålfiskare och att genom att följautskottsmajoriteten skyddar de andra tjuvfiskarna. Beträffande laxfisket, där det olaga fisket är skrämmandestort, förväntar man förslag frän laxutredaren. Om man läser laxutredarensförslag finner man att han inte föreslagit särskilt hårda skärpningar. Detfinns i förslaget från laxutredningen ett tillägg till nuvarande lag som lyder: "Är brottet med hänsyn till att fisket avsåg särskiltvärdefull fisk eller idkades vanemässigt eller i större-omfattning att anse som grovt, dömes till dagsböter ej under femtio, eller till fängelse högst ." 122 Det betyder att om man fiskar dyrfisk såsom ål, hummer eller lax skärps straffen.Tillägget innebär en fördubbling av fängelsestraffet och en ökning av minimeratantal dagsböter till 50. Men det står naturligtvis regeringen fritt att förriksdagen lägga fram andra förslag. Men om laxstammen behöver skydd är straffskärpning ochövervakning det mest effektiva man i nuvarande läge kan ta sig före, och det ärnågot som går att genomföra utan dröjsmål. Där skyller inte heller utskottet på att det ej går attutdöma normerade böter. Olikhet inför lagen inger inte respekt, och orättvisorskapar ovilja och motstånd. Det är viktigt att betänka när riksdagstiftar lagar. Jag yrkardärför bifall till reservation 1. Reservation 2 är en gemensam borgerlig reservation, och omutskottets majoritet hade satt sig in i vad dessa regler innebär, tror jag attförslaget i betänkandet hade varit ett annat. Att straffa någon för att han driver över fiskegränsen iej manöverfärdigt tillstånd är orimligt. Trålen fångar inte när man bärgarfångsten. Det momentet upphör som man börjar ta hemredskapen. Att man sedan under bärgningen kan driva tiotals sjömil gör fisketriskabelt - inte bara i närheten av en fiskegräns utan över stora områden. Utskottets majoritet säger att män-måste ha fasta reglerför fisket nära trålgränsen. Jag delar den uppfattningen. Tillskapa då sådanafasta regler, men lät dem gälla under fiske - inte efter det att fisket upphör. Utskottet åberopar även ett uttalande frånfiskeristyrelsen. Låt mig säga att detta beslut inte har tagits ifiskeristyrelsens plenum utan är en tjänstemannaprodukt, som inte bevisar någotannat än den inkompetens som finns på tjänstemannanivå när det gäller att göraen sådan bedömning och den okunnighet om praktiskt fiske som finns inom vårtfiskeriverk. Vad gör man nu om man är på väg att driva över trålgränsennär man bärgar fångsten? Man kan inte dumpa sillen t. ex. i , ty därråder dumpningsförbud. I en sådan situation kan man, såvitt jag kan bedörha,inte följa lagen. Kan någon företrädare för majoriteten tala om vad enfiskare då skall ta sig till, så att jag kan vidarebefordra det till minafiskare? Vad gör man om man får trålen i propellern? Vågar man bogsera i landtill svensk hamn? har ju förklarat att fiske pågår till dessatt trålen i sin helhet tagits ombord. Jag hoppas att , somkommer upp senare i debatten, kan ge oss besked. En företrädare för majoriteten kom till mig pchsade: Man bprde. nog ha varit med på en fiskeresa och sett vad en sådaninnebär. Jag förstod att han kände sig osäker på om han tagit rätt ställning.Jag erbjöd honom att ordna så att han kom med en båt ut, Jag kan ordna det förfler av utskottets ledamöter, om de så önskar. Troligen blir beslutet efter en sådan resa ett annat ändet vi fattar , ty jag tror tyvärr inte det går att ändra påutskpttsmajoritetens förslag. Men jag yrkar ändå, herr talman, bifall tillreservatipn 2. Nr 159 Anf. 149 (): Fredaeen den Hentalman! Det betänkande spm vi nu behandlar pm rätt till fiske gäller 1 iuni 1984 skärpningarav sanktipnerna vid brptt mPt fiskelagstiftningen. härpåvill jag inledningsvis slå fast att det har rått stpr samstämmighet från Rättentill fiske " ''" beträffande nödvändigheten av attde svenska sanktionerna vid brott mot fiskelagen bättre ännu sammanfaUer med vad spm internatipnellt tillämpas i detta avseende. praktiska utformningen av sanktionsbestämmelserna skiljer sig emellertidåsikterna på två punkter, som kan vara nog sä viktiga. Reservation2 från , och behandlar definitionen av närtrålfisket skall betraktas som avslutat. har varit innepå den frågan. Reservanterna tycker att fisket skall anses avslutat närtyngderna är upphissade i galgen, dvs. när trålen inte längre fångar någonfisk. Detta borde vara självklart. Detta är egentligen bara ett hänsynstagandetill det praktiska fiskets bedrivande. En ändring enligt reservanternas förslagskulle skapa större möjligheter för fiskarna att efterleva gällandebestämmelser. Jag yrkar bifall till reservation 2. Ireservation 1 pekar man på förhållandet aft de skärpta sanktionerna endastavses omfatta trålfiske. Majoriteten i utskottet har velat begränsa sanktionsskärpningarnatill detta redskap, och jag förstår i viss utsträckning utskottsmajoritetensdilemma. Fångsten vid fiske med andra redskap än trål står inte i direktproportion till fångstfartygets motorstyrka som den gör beträffande trålfiske.Definitionen kan vara besvärlig när det gäller vissa av de här redskapen. Ivarje fall är det besvärligare än när det gäller trål. Blandde redskap som kommer att undantas frän straffskärpningen är exempelvis laxnät.Detta måste komma att uppfattas som mycket inkonsekvent, då värdet av fångstmed laxnät ofta kan överstiga fångstvärdet vid trålfiske. Dessutom har för korttid sedan förslag lagts fram om hårda restriktioner för laxfisket för attskydda beståndet. a. föreslås en 25-procentig nedskärning i havsfisket efterlax. Genomförs en sådan begränsning hotas stora delar av laxfiskeflottan.Eventuella restriktioner i havsfisket efter lax måste vidare förutsättainternationella överenskommelser. Sådana överenskommelser brukar ta lång tidatt genomföra pm överenskpmmelse ens kan träffas. Detmåste vara mycket svårförståeligt att straffet för brott mot gällandebestämmelser är väsentligt lägre beträffande laxfiske, som man i andrasammanhang anser beståndshotat, än för andra fiskslag som fångas med trål.Dessutom begränsar vi sanktionsskärpningen till yrkesfiskarna - det är i regelbara dessa som fiskar med trål - medan man ofta i andra sammanhang villprioritera yrkesfiskarna i deras näring. Med hänvisning till vad jag nu framhållit och efter samråd med centernsledamöter i jordbruksutskottet, ser jag det naturligt att även yrka bifall tillreservation 1, som vi kommer att rösta pä vid den kommande omröstningen. Därförhar jag, herr talman, velat lämna denna röstförklaring. I detta anförande instämde , och (alla c). 150 (): I den proposition - nr 159 - som harföranlett det utskottsbetänkande som vi nu har att ta ställning till harregeringen föreslagit vissa ändringar om rätten till fiske. Förslaget innebär i korthet att man från den 1 juli 1984skärper straffen för brott mot fiskelagstiftningen. Förslaget innebär också attdagsböter inte längre skall användas som påföljd vid olovligt och olagatrålfiske. Den som begår sådant brott föreslås i stället att bli dömd attbetala normerande böter, beräknade på grundval av motorstyrkan i det fartyg somanvänds vid överträdelse av våra fiskegränser och bestämmelser. Genom att anta det förslag som föreligger får vi enbestämmelse som är mer lik den som våra grannländer har när det gälleröverträdelse av och brott mot fiskelagstiftningen. I jämförelse med utländska sanktionssystem leder denuvarande svenska reglerna om dagsböter i allmänhet till i sammanhangetobetydliga påföljder. Det finns också skäl att påpeka att antalet överträdelserav fiskelagstift-ningeh ökat mycket markant. Detta gällersärskilt olovligt fiske i den svenska fiskezonen. Men också olaga trålfiskefrån svenska fiskefartyg förekommer i betydande omfattning. Med hänsyn till vården av fiskbeståndet är det synnerligenangeläget att trålfiske bedrivs enligt gällande regler. För att upprätthållarespekten för den fiskerättsliga lagstiftningen behöver i detta lägesanktionsreglerna skärpas så att de i största möjliga utsträckning avhållerfrån överträdelser. Även om det vid överläggninger med övriga berörda nordiskaländer inte har varit möjligt att samordna sanktionsreglerna, bör vi ändåsträva efter att de sanktioner som beslutas av svenska myndigheter blirlikartade med de regler som finns i våra grannländer. De stora skillnader som f. n. finns mellan olika länderssanktionssystem har upplevts såsom mycket orättvisa av de svenskayrkesfiskarna. Genom att anta det förslag som föreligger tillgodoser vi detkrav som vid ett flertal tillfällen har framförts från yrkesfiskarna och derasorganisationer. Till detta betänkande har iutskottet fogat en reservation, vari föreslås skärpt straffpåföljd även förfiske med andra redskap än trål. Det är emellertid framför allt vid trålfiskesom straffen bör skärpas, då det är det dominerande fiske där överträdelser harskett. Dä de överträdelser av bestämmelserna som förekommer med andra redskapär av mindre omfattning och ej heller kan anses hota fiskbeståndet, harutskottet inte funnit anledning att nu frångå förslaget i propositionen om attden skärpta lagstiftningen skall omfatta enbart trålfiske. När det gäller laxfisket i kommer inomen snar framtid att få ta ställning till ett avlämnat betänkande frånlaxutredningen om förutsättningarna för det svenska laxfisket. Det har härframhållits att utredningens förslag kanske inte innehåller tillräckligt hårdabestämmelser. Nr 159 Men efter utskottsbehandlingen fårriksdagen möjlighet att skärpa bestäm- Fredaeenden melserna, om den finner det nödvändigt.Därför anser vi att det inte nu finns 1 iuni1984 anledning att tillstyrka denmoderata reservationen nr 1. I den andra reservation som har fogats till utskottsbetänkandet föreslås aft Rättentill fiske skall uttala sig förändrade regler för när fiske med trål skall anses avslutat.Nuvarande regler föreskriver att trålfiske skall anses vara avslutat, först närtrålen har bärgats ombord på fiskefartyg. Reservanterna föreslår att reglernaskall ändras så att fiske skall kunna anses vara avslutat, då fiske har upphörtgenom att trålbordet hissats.upp i trålgalgen. Det förslag som framförs i reservationen avvisaderiksdagen , och det har inte vid årets behandling i utskottetframkommit något som föranlett oss att nu ändra Ståndpunkt. Jag medger att detär en teknisk fråga, där man kan ha olika synpunkter. Men en ändring avreglerna till vad reservanterna föreslår skulle försvåra tillsynen,övervakningen och kontrollen speciellt vid våra gränszoner. Jag villockså betona att trålfiske är förbjudet enligt fiskestadgan. Förbudet har singrund i att fiskemetoden kan skada fiskbeståndet, om den får utövas fritt.Bestämmelser om undantag finns i trålfiskeförordningen 1979:484. Stora delar avdet svenska territorialhavet har genom förordningen gjorts tillgängligt förtrålfiske under vissa tider och under särskilda villkor. Det finns därför allanledning att vara försiktig med att lätta på bestämmelserna vad gällertrålfiske. Det är ju en straffskärpning som vi här är ute efter, speciellt vidgränszonerna. Jag yrkar bifall till jordbruksutskottetshemställan. 151 (): Jag konstaterar att inte harsvarat på min fråga vad en fiskare skall göra, som är på väg att driva över gränsenmen inte får dumpa sina fångster. Jag har själv talat om att en fiskare kandriva . Detta bryr sig majoriteten tydligen inte särskilt mycketom. Det får bli som det blir. 152 (): När det gäller laxfisket säger att vi här i kammaren kommer att få ta ställning tillett förslag om vissa restriktioner. Tror att det är nödvändigtmed internationella överenskommelser, innan restriktioner angående havsfisketefter lax kommer till stånd? Och i så fall, hur tror det kommer att dröja innan man kan få beståndsvårdande åtgärder till stånd? 153 (): Låt mig säga beträffande laxfisket att det har avlämnatsett betänkande och att det därför vore felaktigt av att nu fattabeslut om restriktioner. Vi kommer, som jag sade, att få ta ställning till utformningenav laxfisket i dess helhet. 126 Till svar på frågaom hur fiskare skall bete sig vill jag säga att det gälleratt i gränszon inordna sig under de bestämmelser som finns och dä framför alltvid trålfiske. Jag måste erinra om definitionen på vadfiske är för någonting. Allt fiske går ut på att fånga och döda fisk. För densom fiskar är målet för fisket bärgning av fångsten. Vid andra fiskemetodersåsom nät-eller handredskapsfiske torde enighet råda om att bärgning av fiskenur vattnet utgör en del av själva fisket. Då kan jag infe se annat än att detär angeläget att ha enhetliga bestämmelser för trålfiske och fiske med andraredskap: 154 (): Jag förstår att citerarfiskeristyrelsen, men jag godtar inte dess förklaring till när trålfiske äravslutat, för den är totalt missvisande. Det pågår inte fiske när man bärgar infångsten vid trål. Jag skall bjuda på en tur, så att han fårse när man bärgar fångst och när man fiskar. 155 (): Vad säger innebär ju att viäven i fortsättningen kommer att få ett förhållande där olaga fiske efter ettfiskslag som är vad vi kallar beståndshotat kommer att ha lägre straffsatser änolaga fiske efter andra fiskslag. Det blir alltså en egendomlig ordning' undertiden som vi väntar på nya bestämmelser. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 2(jaktvårdsområdesförenings rätt att upplåta jakträtt) Förstbiträddes reservation 2 av m. fl. - som ställdes mot reservation1 av - med acklamation. Härefterbifölls utskottets hemställan med 174 röster mot 115 för reservation2 av m. fl. 15 ledamöter avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(otillåtet fiske med andra redskap än trål) Utskottets hemställan bifölls med 181 röster mot 123 förreservation 1 av m. fl.- Mom. 2 (trålfiskes avslutande) Utskottets hemställan bifölls med168 röster mot 135 för reservation 2 av m. fl. 1 ledamot avstodfrån att rösta. 13 §Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättas . Nr 159 14 § Anmäldes och bordlades -004 1983/84:35 Ändringar iarrendelagstiftningen, m.m. (prop. ""' delvis och 1983/84:137 delvis) 1983/84:36Förslag till lag om företagshypotek m.m. (prop. 1983/84:128) 1983/84:30Invandrings- och flyktingpolitiken (prop. 1983/84:144) 1983/84:31Vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m.m. (prop. 1983/84:190) 1983/84:32 Garantinivån inom föräldraförsäkringen (prop. delvis) 1983/84:33 Studiestöd m.m. (prop. 1983/84:150delvis) 1983/84:34 Anslag till statens invandrarverk (prop. 1983/84:150 delvis)1983/84:35 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden till 1983/84:25 Vissa anslag till kyrkliga ändamål (prop.1983/84:150 delvis) 1983/84:30 Sysselsättningsskapandeåtgärder inom verksamhetspmråde m. m. (prpp.1983/84:150 delvis) betänkanden /84:28 Vissa kolfrågor(prop. 1983/84:158 delvis) 1983/84:37 Vissa frågor rörandejordbruksprisregleringen, m. m. 1983/84:191) 1983/84:43Vissa oljefrågor (prop. 1983/84:110) 1983/84:44Vissa kolfrågor (prop. 1983/84:100 delvis och 1983/84:158 delvis) 1983/84:30 Fortsatt vattenkraftsutbyggnad (prop.1983/84:160) 1983/84:24Sysselsättningsskapande åtgärder (prop. 1983/84:150 delvis) 15 §Kammaren åtskildes .