prot · G709155 · 1983-12-31 00:00:00 — Det är mot den bakgrunden rimligt att kan ge sinasynpunkter på hur samordningsuppgifterna bör handläggas inom . Tyvärr kan jag bara konstatera att utskottet avstyrkt vårmotion om att frånta enheten för civilt totalförsvar ansvaret förförsvarsdepartementets samordningsuppgifter och överföra denna uppgift tillplanerings- och budgetsekretariatet, som har till uppgift att arbeta medavvägningsfrågor. Beträffande psykologiskt försvar och informationsberedskaphar jag i princip ingenting emot att man sammanför beredskapsriämnden förpsykologiskt försvar, upplysningscentralen och totalförsvaretsupplysningsnämnd till en enhet som benämns styrelsen för psykologiskt försvar.Vi i biträder detta förslag, främst för att gråzonslägen ochöverraskande anfall talar emot att man skall byta organisation vid beredskapenligt nuvarande organisation. Det är också mycket viktigt att ordinarie nyhetsorgan gestillfälle att fortsätta sin verksamhet vid beredskap och krig. Det är utskottetpositivt till. Inrättandet av en presspool i anslutning till den centralaledningen överlåts till den nya styrelsen. Att styrelsen skall verka för atttillmötesgå de önskemål som tidningar och andra nyhetsorgan kan ha i dessaavseenden anser jag att utskottet har gett uttryck för. Styrelsen i den nya myndigheten får nio ledamöter. Det ären liten styrelse jämfört med vad som varit tidigare. Beträffande det psykologiska försvaret finns det mångaintressenter, exempelvis myndigheter, massmedia och folkrörelser men ocksårepresen- tanterfrån andra samhällsfunktioner. Det är svårt att inom en liten styrelse med nioledamöter samla den kunskap som bör finnas för att den allsidigt , skall kunnabedöma utvecklingen inom det psykologiska försvaret ochinformationsverksamheten, om säkerhetspolitiken och om totalförsvaret. Jagförutsätter att det inrättas referensgrupper inom styrelsens verksamhetsområde,och jag yrkar bifall till reservation 2. 28 (): Även om propositionen behandlar också andraområden än det psykologiska försvaret skall jag koncentrera mig till detta,eftersom de andra frågorna har varit föga kontroversiella i utskottet och iandra sammanhang. Man kan säga att en av utgångspunkterna för detpsykologiska försvaret uttalas i samband med försvarsbeslutet : "Vår försvarsvilja och motståndskraft mot främmandepropaganda har avgörande betydelse för omvärldens tilltro till vår vilja och-förmåga att fullfölja neutralitetspolitiken även i situationer med hårt yttretryck. Denna vilja och motståndskraft måste grundläggas redan i fred. Dettaåstadkoms dock inte genom någon särskild organisation med en sådan uppgift. Vilitar i stället på vår demokratis inneboende styrka med fri åsiktsbildning,yttrande--frihet och tryckfrihet i förening med fria massmedier. Befolkningenskänsla av solidaritet med samhället har avgörande betydelse för försvarsviljanoch viljan att satsa resurser för samhällets försvar." Jag vill särskilt betona det sista, nämligen att detavgörande för försvarsviljan är hur människor upplever gemenskapen ochsolidariteten i samhället. När vi strävar efter att demokratisera olikasamhällsområden och när vi i samhället för en solidarisk fördelningspolitik, dåökar också samhällssolida-riteten och försvarsviljan. Och till detta finns deti ett demokratiskt samhälle inga genvägar, oavsett vilken organisation man iövrigt bygger upp. I den proposition som vi nu behandlar tar man också nästasteg. Man diskuterar efter vilka principer samhället härutöver skall bygga uppen informationsberedskap och ett psykologiskt försvar. I propositionen angestvå huvuduppgifter för det psykologiska försvaret, som sammanfattade kan sägasvara för det första att bevara och stärka försvarsviljan och för det andra attsvara för en allsidig, korrekt och snabb informationsförmedling. Organisatoriskt innebär förslaget att en ny myndighetinrättas från . Denna myndighet ersätter tre myndigheter somfinns , nämligen försvar,upplysningscentralen och totalförsvarets upplysningsnämnd. Härigenom vinnerman mycket i samordning, liksom att organisationens ansvarsområde kanbibehållas även i kris- och krigslägen. Därmed möter man de svårigheter sommånga anser uppstår i en situation mellan ett krisläge och ett vanligtfredstillstånd, när man annars kan tvingas till omorganisationer. Med tanke pådessa s. k. skymningslägen förlorar resonemanget att organisationen försvagasgenom en omorganisation i tyngd. Genom denna organisation tillgodoses ocksåkravet på kontinuitet i verksamheten. När det gäller verksamheten framöver, efter det beslut somvi fattar, kan man naturligtvis tillägga att det psykologiska försvaretsuppgifter kommer att bli föremål för ytterligare överväganden också inom dennya försvarskommittén. a. av detta skäl bör vi inte i detalj låsa den nyaorganisationens uppgifter. Dessutom - vilket väl också kan vara viktigt -skallju styrelsen för den nya organisationen inte vara bunden av alltför mycketdetaljer som gäUer inriktningen av och formerna för verksamheten. Jag vill också säga att även om vi här främst diskuterarden statliga organisationen för verksamheten, är det viktigt att understryka -just med tanke på att vi lever i ett dernokratiskt samhälle - denutomordentligt väsentliga roll som folkrörelserna och deras verksamhet spelar idetta sammanhang. Samhället ger också, genom det gemensamma organ som finns pådetta område för folkrörelserna- jag tänker på folk ochförsvar - sitt stöd för den kurs-, konferens-, informations- och diskussionsverksamhetsom berörs i dessa sammanhang. För att förbättra den nya myndighetens kontakt medsamhället i övrigt, däribland just folkrörelserna, föreslås att referensgrupperskall kunna inrättas. Jag är inte säker på att det är självklart att det idessa referensgrupper absolut måste finnas parlamentariker eller riksdagsmän -just därför att det handlar om referensgrupper. Däremot är det viktigt att inteminst folkrörelserna är företrädda i dessa grupper, liksom det är nödvändigt -det vill jag gärna understryka - att i styrelsen, som har den beslutandefunktionen, få till stånd ett parlamentariskt inslag. Sedan kan man naturUgtvis, som gör,diskutera storleken av styrelsen. Fördelen med en styrelse som har mångaledamöter är att man kan få in många synpunkter i verksamheten, medan fördelenmed en liten styrelse är att den förväntas kunna ha bättre förutsättningar attjobba effektivare och därmed kanske ge något större slagkraft åt myndigheten. avvägningen har man stannat för att det skall vara ungefär nio ledamöter i styrelsen,och jag tycker att vi kan låta det vara med detta - det är inte särskiltvanligt i det här landet att jobba med avsevärt större styrelser i liknandesammanhang. Vi säger i utskottsmajoriteten att systemet medreferensgrupper skall kunna förankras i myndighetens instruktion. Därmedbortfaller, menar jag, behovet av att ytterligare markera referensgrupperna ochderas verksamhet. Vi menar att det bör ankomma på regeringen att besluta omsammansättningen av referensgrupperna. bör kunna visa detförtroendet för regeringen att inte komma med pekpinnar och tala om exakt hurreferensgrupperna skall se ut. Den andra frågan - där vi i långa stycken är överens -gäller inrättandet av en presspool i krigssituation i anslutning till riksledningen.Utskottet säger att "det är viktigt med likartade och godaarbetsbetingelser för alla svenska massmedier i anslutning till den centralaledningen". Det är inte bara, menar utskottet, förunnat ett par typer avmassmedier att kunna medverka i denna presspool. Därför ser utskottet detnärmast som en praktisk fråga hur man skall tillgodose massmediernas behov avlikartade och goda arbetsbetingel- Vi menar också frånutskottets sida att vi har tillgodosett syftet i de motioner som behandlardenna fråga - utan att.vi för den skull behöver göra något särskiltriksdagsuttalande. GötheKnutson ägnade huvuddelen av sitt anförande åt att diskutera desinformation.Jag skall bara göra ett par kommentarer tilldetta. Enligt den föreslagnainstruktionen ingår det i myndighetens uppgifter att följa en sådan verksamhet- det framgår klart av propositionen. Därutöver är det nog så, att det iblandär svårt att säga att det i ett fall är desinformation - att någon har fåttfelaktig information -- och att det i ett annat fall är fråga om att någon harandra värderingar. Och det kan ju faktiskt, , t. o. m. i någotsammanhang vara någon annan än som sysslar med desinformation -även omman inte fick det intrycket av inlägg. Meddetta, herr talman, ber jag att få yrka bifall till utskottets hemställan påsamtliga punkter. 29 (): konstaterade själv beträffande desinformation, att detär svårt att säga vad som är desinformation resp. korrekt information i form avnyheter osv. Det är just det svårbedömbara som vi moderater klargör - och intebara vi utan också remissinstanser. Vihar flera exempel, betydligt fler än vad jag här tog upp i talarstolen . Vihar den danske författaren, som bekände att han skrev insändare i danskadagstidningar mot betalning från en öststat. Det var insändare som pläderade iden anda som Sovjetmakten ville få ut i det danska samhället - i detta fallpropaganda för s. k. fredsdemonstrationer, som skulle rikta sin udd och kritiki huvudsak mot väst. Ettannat exempel gäller desinformationen i om hur amerikanska piloter vid enflygbas var i hög grad alkoholiserade. Så var inte alls fallet. Det var heltenkelt fullkomligt galna påståenden, som medvetet hade inplanterats iamerikanska massmedia och till vilka bara en annan supermakt kan ha varit skyldig. Vikan också notera hur somliga - och egentligen väldigt många -försvarsdebattöreroch andra gör gällande att ett kärnvapenkrig är oundvikligt. Avsikten meddetta kan bara vara att vi skall förledas inta en uppgiven hållning och tro attdet är meningslöst med ett svenskt försvar. Men det är det icke, och därför,herr talman, vill jag framhålla att vi i den skrivning som görs måstepoängtera nödvändigheten av kartläggning, studier och planläggning motdesinformation. Anf.30 (): Med risk för att av bli beskylld för att ägna mig åtdesinformation vill jag gärna framhålla att jag håller med dem som säger attkärnvapenkrig blir helt oundvikligt om den nuvarande kapprustningenfortsätter. Med detta vill jag också markera att det i stor utsräckning är endel av den allmänna debatten som vi sysslar med. Jag kan på samma grunder sägaatt ägnade sig åt desinformation när han hävdade att inte hade läst upp hela brevet från densvenska FN-ambassadören inför utrikesnämnden. Därför menar jag alltså att dettai stor utsträckning är en del av debatten i det fria och demokratiskasamhället. Om myndigheten ensidigt skall syssla med dendesinforniationsverksam-het som förekommer på den ena stormaktens sida, då villjag inte ställa upp på att man skall syssla med den verksamheten över huvudtaget. Dess bättre sägs det i propositionen så här på denna punkt: "Med utgångspunkt i att en fri och obundeninformation är grunden för det psykologiska försvaret bör styrelsens uppgifterenligt utredningen vara att" -och så kommer här en av punkterna: "följa utländsk informationsverksamhet som kanpåverka svensk opinionsutveckling och inverka på försvarsviljan". Med detta borde vara nöjd, om han inte igrunden är ute efter någonting helt annat- och det misstänker jag nästan atthan är, efter att ha lyssnat till inlägg i den här debatten. 31GÖTHE (): sista misstänkliggörandeborde faktiskt klarläggas, och det är bara som kan klarläggadet. Jag kan också nämna för att vi inte tänktepå statsminister när vi skrev våra motioner och reservationer omdesinformation. Det var som förde in statsministern i bilden. Dess bättre, herr talman, är det så många andra som hävdarmotsatsen till vad sade beträffande kärnvapenkriget. Dessbättre har allt fler - statsmän, höga militärer, forskare och andra som haruttalat sig -den inställningen att ett kärnvapenkrig icke är sannolikt. Meratalar alltså för att kärnvapen icke kommer att användas än för motsatsen. Men även om man har den - skall vi säga tröstlösa -inställning som uttryckte, så måste vi vara överens om att detsvenska totalförsvaret är en absolut nödvändighet för att hävda vår fred, vårfrihet och vårt suveräna oberoende. Överläggningen var härmed avslutad. betänkande 20 Punkt 2 Mom. 1 h(krigsorganisationens utveckling m. Utskottets hemställan bifölls med 301 röster mot 18 förreservation 1 av . Mom. 3 b (marinens fredsorganisation i ) Utskottets hemställan bifölls med 300 röster mot 18 förmotion 2754 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 3c (fredsorganisationens utveckling) Nr 155 Utskottets hemställan bifölls med 249 röster mot 70 förreservation 2 av Fredaeen den- i och . Mom. 3 i (sammanslagning av vissa myndigheter) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion 576 avLars m.fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 1() Utskottets hemställan bifölls med 301 röster mot 18 förmotionerna 576 och 2754 av m.fl. i motsvarande delar. Mom. 1(vissa beredskapsfrågor) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion 2754 avLars m.fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 1(civil produktion inom försvarsindustrin) Utskottets hemställan bifölls med 301 röster mot 18 förutskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall tillmotion 1181 av m.fl. Mom. 2(fastställande av utgiftsramen för det militära försvaret) Utskottets hemställan bifölls med 300 röster mot 18 förmotion 2754 av m.fl. i motsvarande del. Mom. 16(anslag till Reglering av prisstegringar för det militära försvaret) Utskottetshemställan bifölls med 300 röster mot 18 för motion 576 av m.fl. imotsvarande del. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. betänkande 21 Punkt 1 Mom. 1, 7och 10 (mål för det psykologiska försvaret, m. Utskottets hemställan bifölls med 241 röster mot 77 förreservation 1 av Per m. fl. A rbetsmiljöfrågor, m. m. Mom. 6(uttalande om referensgrupper m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 224 röster mot 94 förreservation 2 av Per m.fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 5 §Arbetsmiljöfrågor, m. m. Föredrogs socialutskottetsbetänkande /84:29 om anslag m. m. till Arbetarskyddsstyrelsen ochYrkesinspektionen (prop. 1983/84:100 delvis). 32 (): I socialutskottets betänkande 1983/84:29behandlas regeringens förslag i proposition 1983/84:100 bil. 12() såvitt avser avsnitt C Arbetslivsfrågor p. C 1-C3 samt hemställan s. 63 i propositionen. Betänkandet gäller anslag m.m. till arbetarskyddsstyrelsenoch yrkesinspektionen. Till betänkandet har det fogats ett stort antalreservationer. Vi moderater i utskottet står bakom reservationerna nr 1 och 24samt reservation nr 25, som vi har avgett tillsammans med centerledamöterna. I reservation nr 1 vill vi understryka att vi ser positivtpå att det inom arbetarskyddsstyrelsen har vidtagits både rent effektivitetshöjandeåtgärder och åtgärder med mera direkt besparingssyfte. Vi vill dock framhållabehovet av att verksamheten på lång sikt anpassas till det statsfinansiellaläget. bör som sin mening ge regeringen det som anförtsi reservationen till känna. 1 reservation nr 24 vill vi understryka det angelägna iatt anslagen till yrkesinspektionens verksamhet koncentreras till de områdendär behovet av arbetsmiljöförbättrande åtgärder är som allra störst. Också härframhåller vi vikten av att verksamheten på lång sikt anpassas till det kärvastatsfinansiella läget. bör med anledning av motion1983/84:917 och det i reservationen anförda ge regeringen detta till känna. I reservation nr 25, gällande avbyråkratisering avarbetarskyddet, betonar utskottets center- och moderatledamöter vikten av attyrkesinspektionens arbete koncentreras på de mest väsentiiga uppgifterna.Faktiska behov och inte formella mallar beträffande besöksfrekvens m. m. måstestyra yrkesinspektionens arbete. Åtgärder som långsiktigt kan eliminera riskerför hälsa och miljö bör i ökad utsträckning prioriteras i den uppsökandeverksamheten. Jag yrkar bifall till reservationerna 1, 24 och 25. Anf.33 (): är rubriken påreservation nr 25, som är uppföljningen av en partimotion undertecknad avThorbjörn m. fl. Vi har där, som tidigare framhöll,understrukit att det är betydelsefullt att vi har ett bra arbetarskydd. Vi hargett klart uttryck för detta. Men det är viktigt att yrkesinspektionens arbetekan koncentreras på de mest väsentliga uppgifterna. Vihar i socialutskottet klart understrukit att det är viktigtatt de ålägganden som beslutas och som sedan skall följas upp verkligen blirinsatser på arbetsmiljöområdet, så att det inte blir stora kostnader och småeffekter. Jagskall ta upp ett område där kommunerna ofta drabbas, och det gäller barnomsorgen.Många kommuner har försökt att omvandla tidigare bostadslägenheter, relativtnya lägenheter som familjer med barn kan bo i. Men när dessa lägenheter sedanskall förvandlas till daghem kommer det ofta in en mängd detaljbestämmelser,vilket har inneburit att kostnaderna bUvit så stora att kommunen inte kananvända denna metod att skapa barnomsorgsplatser. Det är inte alltideffekterna för en bra arbetsmiljö som väger över, utan det är viktigt att maninriktar sitt arbete på det som ger verklig effekt och inte åsamkarvederbörande stora kostnader, som inte leder tiU några störrearbetsmiljöförbättringar. Med detta berjag att få yrka bifall till reservation nr 25. Arbetsmiljöfrågor, m. m. 34 (vpk): "Se tUl att aUa arbetsmiljöregler tillämpas utan prut. Skärpreglerna - se till att tidsenliga föreskrifter snabbt kommer fram för helaarbetsmarknaden. Se till att företagens vinster används till vettiga investeringar-till en bättre arbetsmiljö för dem som arbetar ihop vinsterna!" Detvar , redaktör för o. , som avslutade en artikel i med dessa ord. Detär inget tvivel om att arbetsmiljön behöver förbättras. Det visar densammanställning som publicerade och därman hade tittat på hälsotillståndet i olika socialgrupper. Detvar en skrämmande sammanställning. Den visade att arbetare oftare än tjänstemänoch akademiker får sjukdomar som cancer, hjärtinfarkt, yrsel, bröstvärk,andnöd, högt blodtryck och åderbråck. i socialgrupp 3 drabbas avhjärtsvaghet mot i socialgrupp 1. Vad gäller bröstvärk och högtblodtryck är förhållandet mellan de båda socialgrupperna mot och11,mot . För socialgmpp 2 gäller att siffrorna bara ligger något högreän dem för socialgrupp 1. Dessasiffror visar på ohälsans klasstrappa, som beskrivs i Metallarbetaren nr 6,1984. och de andra på Metalls miljöavdelning använder sig av bl.a. LO:s rapportserie om LO-medlemmar i välfärden, statistiska centralbyrånslevnadsnivåundersökningar, den statiiga utredningen och vårdutnyttjandesamt olika finska undersökningar. 1 Metallarbetaren hänvisastill en finsk undersökning, där man kommit A rbetsmiljöfrågor, m.m. fram till att det är stora klasskillnader när det gällerlivslängd. En person från socialgrupp 1 lever i medeltal , medan enarbetare utan yrkesutbildning bara blir . Det är alltså en skillnad påöver . Den svenska statistiken visar att finmekaniker och verkstadsarbetarehör till dem som har den högsta dödligheten. En annan finsk undersökning visar att dödligheten itumörsjukdomar är högre bland arbetare utan yrkesutbildning än blandtjänstemän och akademiker. Siffrorna gäller män. Enligt Metallarbetaren har också gett uten rapport om hälsan och socialgrupperna. Också den visar att socialgrupp 1klarar sig bättre från olyckor, sjukdomar och död än socialgrupp 3. Vi tror att det är arbetsmiljön som är huvudorsaken tillalla dessa orättvisor, framhåller . Den yttre miljön varierar intesä mycket, och matvanorna är inte heller så olika att det kan förklara de storaskillnaderna. Det här är politik, och det skall inte gömmas undan. Detgäller att slåss för en drägligare arbetsmiljö - inte minst för våra barnsskull. är det ju de som skall ställa sig i industrierna,, avslutar RolfÅhlberg. kommunisterna och den socialistiskaarbetarrörelsen har alltid hävdat att kraven på en fullgod arbetsmiljö står imotsättning till det kapitaUstiska produktionssystemets profitinriktning. Detär uppenbart att det förhåller sig så såväl i som i andrakapitalistiska samhällen. Vpk har hävdat att de arbetande via sinafackföreningar kan uppnå avsevärda förbättringar genom kamp på arbetsplatserna.Vissa elementära krav på säkerhet och minskade risker för akut sjukdom kantillgodoses, speciellt av högkonjunktur. Kapitalägarna gör emellertid ett betydligt hårdaremotstånd när kraven riktar sig direkt mot makten och bestämmanderätten överproduktionens inriktning och produktionsmedlens användning. Därför harskyddsombudens rätt att i vissa situationer avbryta produktionen en speciellbetydelse och karaktär i lagstiftningen. Arbetsmiljön genomgick inga större förbättringar under1950- och 1960-talen, trots den intensiva industriella utvecklingen. Snararetillkom en hel rad nya risker. Kunskap om dessa fanns, men de tillämpades inte.Arbetsmiljökrav spelade däremot en framträdande roll under senare delen av1960-talet, när motståndet riktade sig mot utsvettning och förlegadearbetsformer. Vi hade de stora strejkerna och början på1970-talet. I centrum för arbetsmiljökraven stod frågor om arbetstempo,olycksfallsrisker, asbest och lösningsmedel. Vpk och fackföreningsrörelsen krävde att skullebesluta om en säkrare arbetsmiljö genom t. ex. minskad skiftgång, ökatinflytande över arbetsformerna, längre pauser, säkra gränsvärden,arbetarmajoritet i skyddskommittér och därmed också i företagshälsovården,utökade resurser för arbetsmiljöforskningen, medel för egna forskningsresurserinom fackföreningsrörelsen, kraftfullare arbetsmiljölagstiftning, förstärktyrkesinspektion och förbättrad arbetsskadeförsäkring. har mångasteg tagits i riktning mot en förbättrad arbetsmiljö. Företrädarna förriksdagsmajoriteten har emellertid genomgående varit de sista att accepteraförbättringar. Vpk har år ut och år in tvingats framföra förslag, som genomutvecklingen har accepterats. Men i - inkluderande densocialdemokratiska delen - har man varit bakåtsträvare i ett tidigare skede. finns det en uppenbar risk för att arbetsmiljönförsämras när arbetslösheten ökar och är strukturell. 1984 är emellertidkapitalets och aktieägarnas profiter kolossala. Regeringen hoppas att dessekonomiska politik skall leda till nyetableringar och nyinvesteringar. I detläget finns det ingen som helst anledning att minska insatserna för en fortsattbra arbetsmiljö. Ett meningsfullt och riskfritt arbete skall naturligtvis varaen rättighet i ett industrisamhälle, men detta kan inte uppnås förrän deprivata vinstintressena avskaffas. Men fortsatta förbättringar kan genomdrivas.Det är inte produktivitet och ansvar som hotas genom ökade maktbefogenheterför de arbetande - det är bara kapitalägarnas oinskränkta makt som är hotad.Det visar bl. a. erfarenhet av skyddsombudens starkare ställning. Till detta betänkande har vpk fogat 22 reservationer. Jagkommer också att yrka bifall till 2 motioner. I det här läget yrkar jag bifalltill de 22 reservationerna. Jag skall nu bara beröra några reservationer som jagtycker har speciell betydelse, och det är framför allt de som har att göra medmakt och facklig vetorätt. Det finns ett bestämt samband mellan ackordsarbete,prestationslöner och arbetsmiljö å ena sidan och olyckor och olycksfall t. o.m. med dödlig utgång å andra sidan. Detta visar också den tidigarearbetsmiljökampen i gruvor och industrier. Därför anser vi att fackföreningarnaskall ha rätt att förbjuda prestationslöner, prestationsnormer och annat somkan leda till olyckor och försämring av arbetsmiljön. Jag skall ge ett exempel på utvecklingen och hänvisar dåtill , där man visar på att ökad arbetstakt gerhögre vinst och fler skador. Det resultatet står i för. Manvisar alltså att när den höga arbetstakten införs ökar vinsterna, men skadornaökar också. Den pågående avtalsrörelsen innehåller omfattande momentsom gäller ökad arbetstakt, ökad utsvettning, som i förlängningen avsevärt kanförsämra arbetsmiljön. Därför yrkar vi att fackföreningsrörelsen skall få demöjligheter som vi föreslagit.