prot · G709158 · 1983-12-31 00:00:00 — När det gäller riktlinjerna för rekreationspoUtiken har vikrävt att man tar hänsyn till vanliga människor utan kapital, barnfamiljer,handikappade och lågavlönade, att man tar hänsyn till de sociala aspekterna ochinte minst kulturmiljöns samband med turism. Utskottet säger att det i stortsett instämmer i detta - att i princip alla medborgare skall beredas möjlighetatt ta vara på dessa värden, att man skall se till att minska de existerandeekonomiska hindren för att utnyttja turism och rekreation i . Och jagtackar för det. Men det stockar sig naturligtvis litet i halsen när man sedankommer tUl de konkreta åtgärderna. I fråga om kollektivtrafiken och transportpolitiken ochdess samband med turistnäringen håller jag med helt och hållet -där finns det inget samband. Det gäller framför allt järnvägarna och derasutbyggnad och satsningen på kpllektiva rabatter och riktade resor, framför allttill människor som har det sämre ställt i samhället. Vi har i vår motion tagit upp ett exempel - det finnsmånga andra. Vi har tagit upp Västerdalsbanan, som skulle kunna gå till detsödra fjällområdet Turist- och rekreationspolitiken m. m. m. m. och byggas ut. Den skullekunna vara lönsam ur samhällets och människornas synpunkt. har regeringensagt att den första delen av Västerdalsbanan, mellan och ,alltså till , skall säkras. Men fortfarande återstår att bygga utden resterande biten från till Salen och kanske vidare ända upp tillSärna, för att banan skall ingå i en riktig turistsatsning. Närman kommer till konkreta åtgärder kommer det fram vad det egentligen handlar omi dagens . Vi har föreslagit ett kraftigt stöd till kommuner samtallmännyttiga, kooperativa och fackliga organ, för att de skall kunna investerabeträffande drift och anläggningar i de attraktiva naturområdena. Vi harföreslagit att privata markköp i primära rekreationsområden skaU hindras, ochvi har förslagit regionalpolitiskt stöd, statliga subventioner till dem sombehöver det och att lokaliseringsstöd skall ges endast till de anläggningar spmutnyttjas av alla människpr. Mendå är det definitivt stppp i utskpttet. Visserligen är en ny naturresurslag pågång, men utskpttet säger ingenting pm att man skall stpppa privata intressen ide primära rekreationsområdena, utan man bara antyder att man kanske skall tastörre hänsyn. Utskottet säger att kraven är så stora att man egentligen intekan göra något åt dem. Departementschefen har understrukit att man skall tabort de klyftor som finns för vanligt folk när det gäller att utnyttja turismoch rekreation. Och så hänvisar utskottet till departementschefen, som sägeratt det är på arbetsmarknads-, familje-, bostads-, social-och kulturpolitikensområde som de generella åtgärderna skall vidtas. Dåkan man ställa sig frågan: Vad är det som är på gång inomarbetsmarknadspolitikens område för att få i gång en fplkturism? Är det på gångsärskilda bidrag till barnfamiljerna inpm familjepplitiken? På bpstadssi-dan:Är det på gång ingrepp i de primära rekreatipnspmrådena där? Spcialt sett:Skall de handikappade få extra stöd när det gäller turismen? Och påkulturpplitikens pmråde: Skall det bli stppp för den typ av Spmmarland spm nudyker upp överallt i landet? Nej,såvitt jag vet finns det inga sådana åtgärder planerade. Det går alltså attuttala vackra mål, men när man kpmmer till det kpnkreta är det stppp. Snartkommer det väl att sägas att budgetunderskottet är så stort att vi inte kan hanågon turism här i landet för det vanliga folket. Det vore i så fall slutsatsenav den här propositionen. Jagvill också ta upp de Sommarlandsom dyker upp runt om i landet och som är denstora faran. Det är ett slags nöjesfält i naturen, helst nära en sjö i kuperadomgivning. Där skall man inrätta konstgjorda sjöar för simning och kanot,vattenmtschbanpr, studsmattpr m. m. Det är rena Vilda Västern. Fplk skallbetala inträde, Pch dessa pmråden kan pckså vara inhägnade. Dettasker trpts att vi har en så vacker Pch rik miljö i vårt land. Det ärnaturligtvis de kpmmersieUä intressena spm gör intrång. Det värsta exemplet harjag i min hemregipn, där knätofskulturen skall utnyttjas till bristningsgränsen.Jag tänker på i , där också säger nej. Därskall man inhägna området och stoppa människorna från att vandra fritt. Det ärett av de värsta exempel spm finns . att bygga ett staket 700meter utefter den vackra . Detär perhört viktigt att detta stoppas. Jag skulle vilja frågautskottets talesman: man försöka ingripa mot denna utveckling, som nulavinartat drar fram över ? Det är en rent kommersiell turist- ochnöjesnäring. Hela är ett vackert . Vi kan väl vara utan dennas. Vpkhar drivit kravet på en semesterrekreationsfond som skall kunnage fackföreningarna möjlighet att köpa Pch bygga fritidsanläggningar. Detskall vara en fond som kan ge semesterbidrag till lågavlönade som har alltförlitet pengar för att kunna få riktig vUa och rekreation. Den skall byggas uppmed hjälp av en avsättning på av företagens omsättning. Det skulle ge 600milj. De här frågorna var aktuella i LO på dem tiden då GunnarNilsson var ordförande. I min fackförening, Domnarvet, har vi i en utredningkonstaterat att det är alltför många av de vanUga metallarna som inte kan fånågon form av rekreation under semestern. Dettaförslag avstyrks av utskottet - jag höll på att säga naturligtvis, eftersomutskottet företräder de kommersiella intressena. Menjag vill också peka på det som är positivt i årets avtalsrörelse, nämligen attde fackliga organisationerna satsar på särskilda semesterpotter, så att dessamänniskor får en litet större möjlighet till rekreation. Men mycket återstårännu att göra för att de här människorna skall få möjlighet att fara till någotbra område. Där har fackföreningsrörelsen en viktig uppgift att fylla framöver,och staten bör stödja detta. Sammanfattningsvis,herr talman, yrkar jag bifall till reservatipn 8. Vi har fått våra riktiinjertillstyrkta, men ej de åtgärder SPm skaU fylla riktUnjerna med ett kpnkretinnehåll. Turist-och rekreationspolitiken m. m. 6 (): I den prpppsitipn spm nu har att behandla kpnstateras attvårt land har unika förutsättningar för turism Pch rekreation. Att så är falletbehöver man bara kasta en blick ut genom fönstren i kammarfoajén för att se. Vihar en omväxlande natur som erbjuder upplevelser året om. Vi har f jäU, vi harhav och vi har skogslandskap, urskogar, kultur- och odlingslandskap. Kulturupplevelserav skilda slag kan man möta, alltifrån ett besök i en hembygdsgård i vilkensocken söm helst till det varierande utbud som erbjuds i våra större städer.Miljön är vänlig mot människor. Utrymme finns både för oss som bor här i landetoch för de gäster vi kan ta emot från andra länder. Vi har luft, vatten ochnatur, och vi har den unika allemansrätten. Det är dessa goda fömtsättningarden statUga turist- och rekreationspoUtiken skall hjälpa oss att ta till varapå bästa sätt. Ävenom det har fogats 15 reservationer till utskottets betänkande är det glädjandeatt kunna konstatera att de flesta avsnitt i propositionen kunnat samla en bredmajoritet. Det är bra. Som en av socialdemokraterna i utskottet kommer jag atthuvudsakligen uppehålla mig vid de övergripande Turist-och rekreationspolitiken m. m. målen, vid strukturplanen,branschstudien, det statliga stödets utformning samt turistrådets organisationoch arbetsuppgifter. De övriga avsnitten kommer senare att taupp. Underhela efterkrigstiden har vår fritid ökat. Det har skett genpmarbetstidsförkprtningar, längre semester pch plika ledighetsförmåner. Tidpunktenför inträdet i arbetslivet har senarelagts genpm längre utbildning.Pensipnsåldern har sänkts. I takt härmed har pckså fritidens innehåll pchmöjligheter upplevts spm allt väsentligare. Utbudetav rekreationsaktiviteter och olika former av turism har ökat. Näringen harväxt i omfång och betydelse. vet vi att turism och rekreationsysselsätter många människpr pch pmsätter mycket stpra belppp. Betydelsenkommer sannolikt inte att minska , utan det blir snarare tvärtom.Arbetstidens längd är föremål för fortsatta diskussioner, och det värdemänniskor fäster tenderar att öka ytterligare. Till detta kommeratt vi nu har ett utomordentligt tUlfälle att ge andra länders folk möjlighettill turism i vårt land. Detstora värde de aUra flesta tiUmäter sin fritid visar hur betydelsefull den ärför vår hälsa och vårt välbefinnande. De sociala målen för samhällets insatserframstår därför som mycket betydelsefulla. De formulerades beslut omturist- och rekreationspolitiken, och i utskottets behandling av åretsproposition har vi särskilt poängterat de sociala aspekterna. Enmängd undersökningar från flera håll - LO:s fritidsutredning, Göteborgsuniversitet och TUREK, för att nämna några - visar att fritiden utnyttjasmycket oUka av olika grupper i samhället. Tendensen är mycket klar: Med högreinkomster och längre utbildning ökar aktiviteterna . Det gäller bådelängre sammanhängande ledigheter och utnyttjandet av anläggningar förnärrekreation. Motden bakgrunden anser vi att det är riktigt att inrikta samhällets insatser påatt ge fler möjlighet att utnyttja fritiden. Hindren för människor kan vara avmånga slag: ekonomiska, praktiska och inte minst psykologiska. Utskottetunderstryker därför att det är viktigt att i princip alla medborgare beredsmöjUghet att ta del av de värden som turismen i kan erbjuda och att dekan utnyttja sin fritid i sådana former som var och en önskar. Samhälletsinsatser på rekreations- och turistområdet måste utformas så, att de kan kommaalla till godo och bidra till att minska existerande sociala och ekonomiskahinder för att utnyttja de resurser för turism och rekreation som finns iSverige. Bakom dessa tankegångar står socialdemokraterna, och vpk. -Det är betecknande att citerade samma rader urutskottets betänkande. Moderaternaoch har inte anslutit sig utan i en reservation tonat ner densociala målsättningen. Det är beklagligt att så skett, pch det är värt attnptera den skillnad i synsätt spm föreUgger mellan å ena sidan , å andrasidan fplkpartiet pch mpderaterna. Jag yrkar avslag på reservatipn 1. Spmjag tidigare nämnt har turismen vuxit till en betydande pmfattning.Utvecklingen har varit gynnsam, inte minst tack varedevalveringen . Ändock har vi ett negativt turistnetto. summorförsvinner ur landet till andra länder än vad som flyter in. Det finns goda utsikter att förändra detta pä ett positivtsätt. har vi varit alltför blygsamma i marknadsföringen av vårt landsom turistmål. Vi kanförändra förhållandena på två sätt. För det första kan vi ta emot långt fler besökare utifrånän . Vi har utrymme och plats för det. Näringen har i stort en godkapacitet, och semestermålens kvaUtet och attraktionskraft är tiUräcklig föratt intressera många fler gäster. Det behövs en ökad marknadsföring. Sverigesom turistland kan bli bättre känt utomlands. För det andra måste vi lära oss själva att i störreutsträckning upptäcka de möjligheter har för rekreation och avkopplingför oss själva. Det är inte säkert att gräset är grönare på andra sidanÖstersjön eller vid . Sannolikt är det inte så. De här två vägarna att öka våra möjligheter påturistområdet har beaktats i propositionen. Om vi dessutom, utöver att förändra våra egnasemestervanor, lyckas stimulera de grupper som i dag.inte förmår utnyttjafritiden att göra detta i det egna landet, ökar vi också underlaget förturistnäringen och ger den en chans att ytterligare utvecklas. Därmed är vi inne på ett område av stor betydelse. Densvenska turistnäringen har en god kapacitet, på en del håll är det t. o.m. nära en överetablering, men den har ekonomiska svårigheter att dras med.Utnyttjandegraden är genomsnittligt för låg, många bäddar står tomma alltförlång tid av året. Det är därför nödvändigt att finna åtgärder som kan förlängasäsongerna. En spridning av semestrarna och av sportlovsveckorna är vägar somnämns i propositionen. Andra sätt kan vara att erbjuda ett mer varierataktivitetsutbud och en inriktning på grupper som inte måste följa arbetslivetsrytm, t. ex. pensionärer. Huvudprincipen för statens stöd bör därför vara attmedverka till åtgärder som ökar kapacitetsutnyttjandet och förlängersäsongerna. För att få ett samlat grepp på de statliga insatsernaföreslås i propositionen att Turistråd omorganiseras och får ta övervissa uppgifter som ligger på och attrekreationsberedningens uppgifter överförs till rådet. Förslaget innebär att rådets nuvarande stora styrelseminskas, att näringens företrädare får inflytande via en referensgrupp och attde-myndighetsfunktioner rådet övertar handläggs i en särskild delegation. Medden konstruktionen kan rådet behålla sin fria ställning pä marknaden, behållakontakterna med producent- och konsumentföreträdare och på ett smidigt sätthandlägga myndighetsärendena. Det finns anledning att betona hur viktigt det är attrådet kan behålla och utveckla kontaktnätet. Inte minst gäller det samarbetetmed lokala företrädare för näringen, turistorganisationerna, myndigheter ochfolkrörelserna. Kontakterna med folkrörelserna är angelägna, bl. a. för att nåde grupper som inte utnyttjar sin fritid. I de motioner som lämnats medanledning av propositionen har dessa synpunkter förts fram från flera håll ochfrån flera Turist- och rekreationspolitiken m. m. Turist- och rekreationspolitiken m. m. partier.Det finns fog för att uppmärksamma detta. När rådet börjar sitt arbete i den nya organisationenfinns ett omfattande material samlat. Rekreationsberedningen och TUREK harlämnat ett stort underlag fyUt av idéer och förslag. Aktiviteten inomturistområdet är stor från näringens sida, och i kommuner och landstingförbereds insatser. Vi har ansett det naturligt att åläggs attutarbeta en stmkturplan som bör behandla förutsättningarna för oUka resmål,tillgången på anläggningar, natur- och miljöförutsättningar, utflyktsmål ochmarknadsföringsåtgärder. Mot bakgrund av näringens lönsamhet och ekonomiskaproblem har vi också sett det som naturligt att en branschstudie inarbetas iplanen. Den borgerliga reservattionen nr 2 avstyrks alltå. När det gäller sjösäkerhetsrådet har utskottet gått ifrånpropositionen. Vi har observerat att motion 2728 är bemannad med en besättningmed mästerlotsen vid rodret. Vi har funnit det sannoUkt att hanmed sin sjövana förmår lotsa den här båten till en säker hamn. Vi har alltså påden här punkten accepterat förslaget i motioneii. , herr talman, några ord om reservation- det är nr 14 - om marknadsföring. Reservanterna säger att det ärangeläget att underlätta hemmaturismen. Det kan ske, säger man, genomförbättrade bokningssystem och erbjudanden om charterresor i . Jag ärnågot undrande över denna reservation. I propositionen ägnas ett stort avsnitt åt utveckUngen avsemesterpaket som på ett enkelt sätt kan försäljas och som skulle underlättamarknadsför ringen utomlands och inte minst här hemma. Jordbruksministernmeddelar också att han tänker ge möjUghet att bilda , ett företag som skall vidareutveckla och ansvara för ettbokningssystem för turistservice. Mot den bakgrunden förefaller centerreservationennärmast vara ett försök att slå in redan öppna dörrar. Jag vill avslutningsvis yrka bifall tillkulturutskottets betänkande 1983/84:22 och avslag på samtUea reservationer. 7INGRID () replik: För en gångs skull verkar det som om denpoUtiska skiljelinjen inte skall dras mellan socialdemokraterna och moderaternautan mellan regeringen och de socialdemokratiska ledamöterna i kulturutskottet. betonade värdet av beslut, att desociala aspekterna skulle beaktas och att man skulle inrikta samhälletsmöjligheter på att undanröja oUka hinder. Vad regeringen skriver - jag skallhär citera vad som står på s. 5 i propositionen - är just det som AndersNilsspn beklagar sig över att biträder: "De turist- och rekreationspolitiska målen bör varadels att genom marknadsföringsåtgärder och utveckling av turistnäringenåstadkomma förbättringar i svensk bytesbalans, regionalpolitiska ochsysselsättningsmässiga effekter m. m. samt dels genom generella åtgärder inomolika områden förbättra möjligheterna för breda folkgrupper tiU turism ochrekreation ." Nutalar här om att undanröja hinder. Jag ställer frågan tillutskottets talesman: skall detta ske? Vilken typ av hinder som finnskänner vi till. Jag använde uttrycket "rekreationssvaga" i mittförsta anförande, och det är inte alls alltid detsamma som resurssvaga. Jagskulle vilja höra direkt från hur de hinder som derekreationssvaga har skall kunna undanröjas. Såbara ytterligare en sak, herr talman. Om gräset är grönare söderut eller intespelar ingen som helst roll. Vad som spelar roll är om de enskilda människornatycker att gräset där är grönare. Då reser de dit. Jag blir litet skrämd av atthöra att man genom strukturplaner skulle kunna faststäUa utflyktsmål. Som väl är fastställer svenska folket tiU stor del självt sinautflyktsmål. Turist-och rekreationspolitiken m. m. Anf.8 () replik: poängterar, som han ser det, värdet av en stmkturplan.Jag vill än en gång understryka vad jag har sagt, nämligen att vibedömer det mer som ett hinder än som en utveckling att ånyo ta tillbyråkratiska former i den frågan. Det bör sedan självklart ankomma på deregionala och lokala organen att med sin kännedom om förutsättningarna se tillatt det sker något. Det är det viktigaste. Närdet gäller branschstudierna är det alldeles uppenbart att Turistråd isin ordinarie verksamhet måste ta sig an just den här frågan för att göra enbedömning av utvecklingsarbetet inom branschen. Det bör vara dess naturligaarbetsuppgift, och den skall därför inte läggas pä en speciell utredning. Närsedan ställer sig frågande till vad vi menar i reservation 14vill jag understryka att vi i den först tar upp frågan om den marknadsföringsom olika organ bör bedriva i utlandet. Jag sade tidigare att skaUutveckla den saken vidare. Därutöver är det inte helt okänt att försöken tillbokningssystem och andra åtgärder inte har varit särskilt framgångsrika. Jaghar själv erfarenhet av det från mitt arbete i , och där fördesomfattande diskussioner om den saken. Det krävs tydligen fortsattutvecklingsarbete för att nå goda resultat. Jag skulle också vilja kommentera vadLars-Ove sade om i , men till den frågan får jagåterkomma i annat sammanhang. 9 ()replik: ville ge särskilda direktiv för de enskilda människornadå det gäller att utnyttja rekreationsmål av oUka slag. har härredan utvecklat de principiella tankegångarna. Men jag vill ändå ytterligareunderstryka att vi i anser att den bärande idén skall vara attmänniskornas egna önskemål skall styra formerna för turism och rekreation. Såbör en turist- och rekreationspolitik se ut i ett fritt samhälle. Turist-och rekreationspolitiken m. m. Sedan yrkade som vanligtavslag på det förslag som återfinns i reservation 11. jag har haft en debatt i den frågan förut, men det finns en skillnad mottidigare, och det är att i det utskottsbetänkande som vi nu diskuterar harTuristrådet fått en förstärkt position som samordnande organ för turism ochrekreation. I den funktionen sammanfaller verksamhetsområde medden verksamhet som och andra friluftsorganisationerbedriver. säger självt att det hör hemma underSveriges Turistråd. Jag måste fråga : Vet ochutskottsmajoriteten bättre än vilken verksamhet detta haroch var den hör hemma? Jag påstår än en gång att det är förmyndarmentalitet attframhärda i att mot sin vilja skall ligga kvar underRiksidrottsförbundet. bedriver ingen tävlingsverksamhet, vetinte det? 10LARS-OVE (vpk) replik: talar om övergripande turism-och rekreationsfrågor men kommer inte gärna till konsekvenserna. Det är interiktigt hans bord. Jag ställde könkreta frågor om hur man skall åstadkommadet som utskottet skriver om på s. 12 i betänkandet, där det står att turismoch rekreation skall komma alla tiU del. På s. 28 i betänkandet säger utskottetatt de hinder som finris skall undanröjas, men det skaU ske genom generellapoUtiska åtgärder. Vilka generella politiska åtgärder är då på gång för attförverkliga målsättningen? Ett mål som inte uppnås är väl inte mycket att haegentligen. Vad är det för någonting på arbetsmarknads-, familje-,bostads-, social-och kulturpolitikens områden som det gäller? Jag tycker attAnders skall redovisa något som kan tänkas. Vilka åtgärder på arbetsmarknadsområdet är det fråga om?Är det en semesterfond för fackföreningsmedlemmar t. ex.? Åtgärderinom familjepolitiken, är det särskUt stöd till barnfamiljer? År det inom bostadspolitiken fråga om att verkligen sättastopp för spekulationen i fjällvärlden t. ex.? Och vad är det inom kulturpolitiken? Finns det någraåtgärder sotn stoppar företeelser av typen ? Det är ju enkulturpoUtisk fråga av högsta dignitet egentligen. Vad betyder det att man vill satsa på marknadsföring? Blirdet ytterligare exploatering, typ , för att få hit utländskaturister? Det måste ju finnas någon gräns för vad denna marknadsföring skallanvändas till. Det står i betänkandet vad strukturplanen skall syfta till - manskall titta över marknadsbedömningar och lönsamhetskalkyler. Jag är mycketoroad av strukturplaner, marknadsföringsbedömningar och allting annat i det härsammanhanget. Vart kommer det att leda? Blir det fler ? Det är minhuvudfråga till . Sedanvill jag också säga att när det gäller lokaliseringen av ser jaggärna att det hamnar i Falun-Borlängeområdet. Ochså den allra sista frågan: Är det kulturutskottets mening att det skall görasekonomiska satsningar för att de lågavlönade skall kunna få bättre möjlighetertill rekreation och vila? Anf.11 () replik: Jag vill börja med att säga till och attdet finns inte någonstans, vare sig i propositionen eller i utskottetsbetänkande eller i mitt anförande, någonting som säger att vi vill styra deenskilda människornas val av semestermål. Jagciterade vad som står i utskottsbetänkandet, där vi understryker att det ärviktigt att i princip alla medborgare bereds möjlighet att ta del av de värdensom turismen i kan erbjuda och att de kan utnyttja sin fritid i sädanaformer som var och en önskar. Där sägs ju klart och tydligt att det ärindividens val som skall gälla - men den delen av utskottets betänkande harIngrid reserverat sig mot! Förmin del kan jag inte se någon motsättning mellan de sociala målen och generellaåtgärder. Det är lätt att ta ett exempel. Vi kommer om några dagaratt diskutera barnfamiljernas situation. Dethar konstaterats genom undersökningar att barnfamiljerna inte utnyttjarsemestrar och fritid på ett så aktivt sätt som andra grupper och att kvinnornai barnfamiljerna har en betydligt kortare fritid än männen. Generella politiskaåtgärder som syftar till att stärka barnfamiljernas ställning går såvitt jagförstår helt i linje med de sociala målen. Beträffandestmkturplanen nämnde i inledningen av sitt anförande att propositioneninnehåller få konkreta förslag och att det krävs ett fortsatt arbete på det härområdet. Men det är ju precis det som strukturplanen syftar till. Och när detgäller branschstudien är alla tydligen överens om att fortlöpande genomgångarav ekonomin i branschen är nödvändiga. Jag kan inte se att det är något fel attdet i arbetet vid sidan om kommer in en utomstående myndighet, idet här fallet industriverket, som får göra den här studien. Det brukar alltidtillföra flera synpunkter om någon utomstående kommer in i ett arbete. Turist-och rekreationspolitiken m. m. 12 () replik: Jag tror att här gick in på en kommande debatt, nämligenden om familjestödet. Vad diskussionen här rör sig om är frågan om turist- ochrekreationspolitiken och om man inom den skall förorda selektiva åtgärder ellergenerella. Jagär medveten om att också utskottsmajoriteten i sin skrivning har kravet pågenerella åtgärder, men har man i den del av utskottets betänkandesom resulterade i ett tillkännagivande tagit upp frågan om 1975 års beslut omsociala mål och undanröjandet av hinder. Min fråga var: Vilka hinder avser mannär det gäller utnyttjandet av våra turist- och rekreationsanläggningar? OmAnders menar att det är det totala stödet tUl 10Riksdagens protokoll 1983/84:157-158 Turist- och rekreationspolitiken m. m.