prot · G70925 · 1983-12-31 00:00:00 — i pension.Personen i fråga var inte fyllda . Det innebär att personen i fråga framtill pensionsdagen kommeratt uppbära i s. k. statlig förordnandepension mer än2 . - som personen i fråga också har ett mycket välbetalt jobb, och någon samordning inte kommer i fråga. Det är självfallet inte del här fallet som är avgörandeför att vi från vpk anser att detta måste ses över, men det är en bidragandeorsak att sådana här förhållanden kan uppstå. Av del skälet har jag och BertilMåbrink motionerat och krävt att man skall se över de här frågorna för attsådant inte skall få förekomma. Utskotlet säger med anledning av motionen att det finns enutredning som skall se över myndigheternas ledningsorganisation och som ävenhar någon form av deluppdrag att titta på förordnandepensioner. Det finns docktvå väsenfiiga skillnader mellan motionens krav och utredningens direktiv. Imotionen kräver vi direkt att man skall se över reglerna för förordnandepensioneroch att sådana här avarter skall mönstras bort, medan direktiven tillutredningen inte alls talar samma klarspråk. Vi har ansett att del finns anledning för altgöra en klar markering av att den här typen av pensionsförmåner, som man redanhar avskaffat för statsråd, i fortsättningen bör tas bort även i andrasammanhang. Av den anledningen har vår ledamot i utskottet reserverat sig. Jagber att få yrka bifall fill reservation 2. 27GUSTAV (): betänkande nr 1 omstatlig personalpolitik behandlar sju motioner som väcktes . I motion 1982/83:152 av begärs störreöppenhet vid tillsättning av s. k. anmälningstjänster - och att de tillsättsefter samma förfarande som gäller förslagstjänslerna. En större öppenhet vid tillsättningen av s. k. anmälningstjänsterfinner utskottet vara värdefull. Den främjar ökad personalrörlighet och kanockså medverka till att öka jämställdheten mellan könen vid rekrytering tillhögre chefstjänster. Från gäller för s. k.anmälningstjänster att de skall föregås av s. k. intresseannonsering. En sådanannonsering sker i Post- och , i myndighetens personaltidningoch på dess anslagstavla. Föreskrifter om detta förfarande har också intagits i10 a § anställningsförordningen. Vissa anmälningstjänster har undantagits från regeln omintresseannonsering, vilket framgår av myndigheternas instruktioner. a. tjänster med speciell juridisk kompetens. Genom förändringar som regeringen beslutat att gälla frånden har således yrkandet i motion 1982/83:152 till vissa delaruppfyllts. Med hänvisning till vad som sagts avstyrker utskottet motionen, I motion 1982/83:501 av m. fl. föreslåsatt trätelefonen Diavox skall kunna ges som utmärkelse"För nit ochredlighet i rikets tjänst" i stället för medalj, armbandsur etc. Enligt utskottets mening bör frågor av detta slag lösas avstaten och de anställdas organisationer gemensamt. stämmermed vad utskottet tidigare uttalat. Motionen bör inte föranleda någon åtgärdfrån sida. Motion 1982/83:821 av och larupp frågan om översyn av reglerna om förordnandepension. Ett liknande yrkandeframförs också i motion 1982/83:1049 av och . I sitt betänkande redogör utskottet för omfattningen avdessa pensioner, de samordningsregler som gäller och på vilka områden det ännusaknas sådana regler. Utskottet hänvisar till sitt tidigare ställningstagande ifråga om statsrådens och statssekreterarnas pensioner, där man bl. a. framhölldet otillfredsställande i alt pension skall kunna utgå oavkortad vid sidan avandra inkomster. Utskottet anser därför att de i motionen angivnapensionsförmånerna också bör ses över. Den kommitté som skall utreda destatliga myndigheternas ledningsorganisation har också som deluppgift att seöver samordningsreglerna för de statliga förordnandepensionerna. Utskottetsäger all man "förutsätter att kommitténs övervägande utgår från de ovanredovisade principerna som på förslag av ett enhälligt utskottanslutit sig till". Med hänsyn till att en översyn redan är på gång och deluttalande utskottet gjort får syftet med motionerna anses vara tillgodosett,och därför föranleder motionerna inte någon ytterligare åtgärd. I motion 1982/83:1516 av yrkas all åtgärdervidtas för alt undanröja orättvisor när det gäller pensionsförmåner för stats-och kommunalanställda. Som utskottet framhåller kan man säga all de i motionenredovisade skillnaderna i pensionsförmånerna beroende på om man går i pension idecember eller i januari året efter är konjunklurbetingade. Lönerna har stigitlångsammare än priserna . Situationen blir den motsattaom vi får en reallöneökning. Sådana oönskade effekter bör enligt utskottetsmening rättas till genom ändring i avtalen. Del är en uppgift för avtalsparternapå del statliga området och lönedelegation. Beträffande basbeloppslillägget på . som riksdagenbeslutat om och som inte ingick i den statliga kompletleringsproposilionen hardetta genom avtal nu reglerats. Med dessamotiveringar avstyrks motionen. I motion 1518 av m. fl. hemställs om enöversyn av de dellidsarbelandes villkor, i första hand på den statligaarbetsmarknaden. Antalet delfidsarbelande har ökat kraffigt . Del är framför allt när del gäller den långa delfiden,mellan 20 och , som antalet har ökat. Antalet arbetande på deltidunder 20 limmar har däremot minskal. Utskottet konstaterar all de dellidsarbelandesanställningsförmåner och sociala förmåner successivt har förbättrats. För demsom arbetar kort deltid är dock på vissa områden förmånerna sämre. Det finnsdock en klar strävan -inte minst från fackligt håll - att arbeta för att de somhar kort deltid skall få längre arbetstid. Därigenom förbättras både derasinkomster och deras sociala förmåner. Flertalet av de brister somkvarstår fillhör det avlalsreglerade området, och utskottet är därför inteberett all föreslå någon speciell åtgärd för del statliga området. Med dennamotivering avstyrks motionen. I mofion 2058 av m. fl. tas upp behovet avarbetsmarknadspolitiska åtgärder inom den statliga sektorn i samband medneddragningar av personalstyrkan, rationaliseringar och strukturförändringar. För att en verklig anställningstrygghet skall kunna uppnåsanser motionärerna alt ett trygghetsavtal bör slutas för den statliga sektornoch att reglerna för omplacering av statligt anställda bör ändras. Utskottet konstaterar att del i årets avtalsrörelse harträffals ett preliminärt trygghetsavtal på del statliga området. Under höstenväntas ett slutligt avtal, så att de nya bestämmelserna kan träda i kraft den 1januari 1984. Regeringen kommer vidare all avlämna enproposition om anställningstrygghet i statlig tjänst. Med dessahänvisningar avstyrker utskotlet motionen. Med del anförda yrkar jag bifall tillhemställan i arbetsmarknadsulskollels belänkande 1983/84:1 och avslag påsamtliga här berörda motioner. 28 (): Jag beklagar all arbetsmarknadsutskottet intehar ansett sig kunna tillstyrka min motion 501, där jag tillsammans med någrapartivänner hemställer om alt man utöver medalj, klocka och glasskål även skallinföra Irälelefonen Diavox som en valmöjlighet när det gäller utmärkelsen. Nämnda telefon är ocksåframtagen av ett statligt förelag, nämligen . har jag mött så många välgångsönskningar för ettförslag som för denna mofion. Visserligen säger arbetsmarknadsutskottet att denhär frågan skall lösas av de fackliga organisationerna i förhandlingar medstaten. Men jag tycker naturligtvis att även kunde ha gjort ettuttalande i denna riktning. Jag är myckel väl medveten om attdet mot ett enigt utskott skulle vara fåfängt all yrka bifall till motionen.Jag kan då bara uttala den förhoppningen all de fackliga organisationerna ochstaten kommer fram till ett positivt ställningstagande i denna fråga. Med del,herr talman, har jag inget särskilt yrkande. 29ALF WENNERFORS (m): Hur tillsätter man högre statliga chefer?Åhörarna undrar förstås om den frågan verkligen kan vara angelägen förkammaren. Jag skall försöka visa all den är det. Politikerna borde lära vissa saker av förelagarna, ty deär vana att handskas med krislägen och rekonstruktioner, skrev i för sedan. sade isamma tidning alt den svenska krisen inte bara är ekonomisk, utan att den ocksåär Vi ser också, fortsatte han, all del politiska agerandet blirnästan enbart taktiskt. Ingen tar ansvaret fullt ut för en totallösning. Vi haralltså en ledningskris. Ingen har i realiteten tagit på sig ansvaret alt varaledare. Ivåras kom del en myckel intressant liten bok, som verkligen kan rekommenderasriksdagens ledamöter. Boken heter rätt. Författarna -Ve-din-Brodin-Liibeck-Pellersson - ger oss alla, inte minst oss politiker, myckelall länka på, och detta bara på ett 80-lal sidor. Läs exempelvis om hur detycker all vi bar oss åt i frågan om Örebroregemenlel! Hurskall man radikalt omstöpa företag och organisationer i både den enskilda ochden offentliga sektorn i ett läge då tillväxten är självklar? Vadsom krävs, säger författarna, är inte dyra utredningar, nya institut eller nyatjänster. Vad som krävs är förändrade attityder till ledarskap. Vad som krävsär chefer på alla nivåer som kan väcka de slumrande resurser som finns på varjearbetsplats. Vad som krävs är ett ansvarsmedvetet ledarskap, som är lagledarens,ett ledarskap som bygger på ett fritt meningsutbyte och som tillfredsställer deolika mänskliga behoven. Vad som krävs är ett slags "japanskt"ledarskap, som innebär att när alla har fåll delta i en effektivt genomfördbeslutsprocess, så ställer alla också upp hundraprocentigt för att verkställabeslutet, snabbt och effektivt och med sikte på ständigakvalitetsförbättringar. AttSverige är illa ute behöver jag inte hålla ett längre anförande om i den härkammaren. Vi är medvetna om obalanserna, om budgetunderskottet etc. Men är vitillräckligt medvetna om att det i en krisekonomi krävs chefer som är än merkunniga, skickliga, ärliga och omdömesgilla? I kristider krävs det både vad mankallar hårda nypor och omtanke och varm medmänsklighet. Vad kostar då detta? Ja, i boken säger författarna attförändrade attityder till ledarskap och visionärt tänkande inte skulle behövakosta en enda krona. Kanske är detta det enda uttalande i boken som del liggeren smula överdrift i. En del kronor kan nog krävas, men de kronor man satsadeskulle få stor effekt. Hurär del med den statliga personalpolitiken när det gäller chefsrekryteringen?Jag förutsätter all den är genomtänkt och systematiserad. Jag förutsätter i departementen och i de statliga verken har analyserat kraven - inte minstmot bakgrund av krislägel - och att de personer som anställs verkligenmotsvarar dessa. Jag förutsätter alt man har studerat den systematiseraderekryteringen av chefer i exempelvis , , eller Unilever.Dessa och många andra förelag har myckel all lära oss i den offentliga sektorn.Är del inte så som jag förutsätter, då räknar jag med att åtgärder omgåendevidtas. Deljag har sagt leder fram till motion om hur högrestathga tjänster tillsätts. anser all del brister i öppenhet ochinsyn i lillsältningsförfarandet. Vi moderater i utskottet har följt upp motionenmed en reservation. Tillsättningenav chefer skall föregås av ett förfarande som gör del möjligt för var och ensom är intresserad att anmäla sig som sökande och all bli merilmässigl värderad iförhållande till sina medsökande. Regeringen har tagit ett steg i rättriktning, och del är utmärkt. Men man har undantagit vissa tjänster. Del finnsingen rimlig förklaring till detta. Också domarkåren undrar över del. Därförhar vi med reservationen markerat att delta undantag är onödigt. Jag yrkarbifall till reservationen. Slutligenvill jag peka på ett förslag som i förlängningen kan försvåra rekryteringen avkompetenta sökande till högre tjänster, nämligen del förslag som framförs imotionen av och och i en kommunislmolion. Vi skallfölja delta ärende - det vill jag uppmana kammarens ledamöter all göra - därföratt det kan innebära alt vi inte kommer all kunna rekrytera de bästa till chefstjänsterinom vår sektor. Vi konkurrerar ju med den enskilda sektorn och även medarbetsmarknaden utanför vårt lands gränser. Vi måste med andra ord vara bereddaalt betala konkurrenskraftiga löner till de allra bästa - som vi skall ha ocksåinom den offentliga sektorn. Jag nöjer mig med att sägadetta , för delta ärende återkommer. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslutetredovisas efter behandlingen av arbetsmarknadsutskottets belänkande 2.) Kammarenövergår nu till all debattera arbetsmarknadsutskottets betänkande 2 omledighelslagsliftningen. 31 (): De frågor som behandlas har vi haft anledning all diskutera underde år som gått sedan lagstiftningen på del här området tillkom under1970-talet. Låt mig bara slå fast en sak, nämhgen all rätt till ledighet är enviktig del av de anställdas möjligheter till ett meningsfullt liv. Vibehandlar nu ett antal motioner som syftar till begränsningar i ledighetslagstiftningen.Moderaterna har fullföljt sin motion med en reservation. Även om reservationenär något luddig framgår det klart att önskar begränsningar imöjligheterna för de anställda att utnyttja ledighet för olika orsaker. Frånsocialdemokratiskt håll har vi motsatt oss försämringar för de anställda allutnyttja möjligheterna till ledighet. Utskottets majoritet säger i betänkandetalt de lagar vi nu har på delta område inte får försämras eller begränsas. Idet särskilda yttrandet nr 1 till belänkandet framförs tankar om att de småföretagen borde särbehandlas i ledighelslagsliftningen. Jag tror att det är feltänkt och att del skulle få negativa konsekvenser för de små företagen. Omanställda i de mindre förelagen upplever sin situation som sämre än den som deanställda i de större företagen har, gynnar det knappast de små företagens möjligheteratt konkurrera om arbetskraften. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan iarbetsmarknadsut- den skottets belänkande nr 2. 32 (): Ledighetslagstift- Eftersom vi här i kammaren saknar BarbroNilsson i , ninot>n som skulle ha redogjort för vår ståndpunkt,skall jag göra det, men då så pass kortfattat att jag begränsar mig till attyrka bifall till reservationen i belänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1(fillsällning av vissa högre statliga tjänster) Utskottets hemställan bifölls med 220 röster mot 81 förreservation 1 av m. fl. Mom. 3 (förordnandepension) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avLars-Ove - bifölls med acklamation. Övriga moment Ulskollels hemställanbifölls. Mom. 1 (ändring av ledighetslagarna) Utskottets hemställan bifölls med 220 röster mot 80 förreservationen av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 2 och 3 Utskottets hemställanbifölls. 11 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1983/84:129av m. fl. 1983/84:130 av m. fl. Förslag fill lag om nedsättning avsocialavgifter och allmän löneavgift i , m. m. (prop.1983/84:38) 1983/84:131 av och 1983/84:132av m. fl. 1983/84:133av och 1983/84:134 av m. fl. 1983/84:135 av Hans Nyhage 1983/84:136 av m: fl. 1983/84:137 av m. fl. 1983/84:138 av m. fl. 1983/84:139 av m. fl. 1983/84:140av Per m. fl. 1983/84:141 av m. fl. 1983/84:142 av tn. 1983/84:143 av m. fl. 1983/84:144 av m. fl. 1983/84:145 av m. fl. 1983/84:146 av m. fl. 1983/84:147 av m. fl. 1983/84:148 av m. fl. 1983/84:149 av m. fl. 1983/84:150 av m. fl. 1983/84:151 av m. fl. 1983/84:152 av m. fl. 1983/84:153 av m. fl. 1983/84:154 av m. fl. Vissaekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1983/84:40) 1983/84:155 av m. fl. Arbete i ungdomslag hos offentliga arbetsgivare (prop.1983/84:46) 12 §Kammaren åtskildes .