prot · G709116 · 1983-12-31 00:00:00 — Sedan kan vi ge hurfina kommittédirektiv som helst till den ena försvarsutredningen efter denandra - till nästa också. Vi måste vara beredda att minska på de militäraanslagen och spola sådana här idiotiska projekt som . Jag skullekunna gå så långt som till att säga att det kanske hade varit mycket bättre attvi hade fått de där mindre flygplanen som diskuterades - Sk av något slag eller den s. k. Åslingen. Då hade vi kunnatskjuta JAS framåt och hade kanske sluppit det. Menman gör inte någonting i praktiken utan talar bara år om att detta ärviktigt. Sedan ger man 2,5 miljarder i anslag till det ekonomiska försvaret,tiU hela den stora folkförsörjningen, som vårt samhälle blir mer ochmer urholkat i sin motståndskraft på grund av utvecklingen. ÖEF säger ju självatt det inte går att möta deii med beredskapsåtgärder. är dettasom är viktigt. Jag konstaterar med stor tillfredsställelse att ocksåRoland sluter upp bakom åsikten att man måste vara uppmärksam påelitförbanden, såsom redan har gjort. Det är glädjande, tyckerjag, och jag hoppas att detta också följs upp så att vi får konkreta resultat. 77 () replik; Först och främst vill jag fråga RolandBrännström vilken uppfattning han har när det gäller kvalitetsskillnad mellanstatsägda ABAB och de större privata vaktbolagen, eftersom han tydligen intekan tillåta också dem att skydda s. k. högviktiga skyddsföremål. När det gäller barnomsorgen säger att viskall tillämpa de regler som gäller. Men vilka regler är det som gäller, herrRoland ? Det finns egentligen inga riktiga regler, och det är därförvi har tagit upp frågan för att verkligen få fram reglersom gäller och slippa köra med ett provisorium i fråga om barnomsorgen vidinkallelser. Situationen nu sprider ett dåligt rykte om försvaret och inte baraom det, utan även om dem som har att handlägga de här frågorna. Det blirklagomål, och det beror på att det inte finns några riktiga bestämmelser utanman kör med praxis. Det är möjligt att denna praxis - jag hoppasatt det går fort - kan mynna ut i bestämmelser som är lättolkade så att vi fårklara regler på detta område. Beträffande värnpliktsresorna säger utskottet attkonsekvenser av olika slag måste beaktas. Då frågar jag ; Hurskall man få fram dessa konsekvenser, om man inte får bedriva enförsöksverksamhet? Det vore väl ganska vettigt att få göra det och försökakomma underfund med konsekvenserna av överlåtelse av värnpliktsresa til!närmast anhörig. 78ROLAND () replik; När det gäller bevakningsverksamheten har jaginte i något sammanhang hört att man har hävdat att det skulle finnas någonkvalitetsskillnad mellan ABAB och de övriga bevakningsföretagen, i varje fallde större. Det är alltså inte det som har varit huvudskälet till utskottetsställningstagande, utan detta har baserats pä några andra omständigheter. Denena är ÖB:s syn när det gäller de högviktiga bevakningsobjekten. Det andra är att man fört in i bilden de funderingar som skulleuppstå, därest man helt utan åtskillnad möjliggjorde för alla bevakningsbolagatt offerera bevakning av de här skyddsobjekten. Därmed skulle man till lägstapris alltid upphandla en sådan bevakning, utan hänsyn till hur snabbt kännedomskulle spridas om vad för slags objekt det är och utan hänsyn till vilkaskyddsåtgärder som måste komma i fråga. Jag ser ändock påtagliga skäl för atthålla skaran av bevakningsföretag liten, så som det är . Jag menar att detfinns sakliga skäl för att begränsa konkurrensen just med tanke på det faktumatt ju fler som informeras och får kännedom om objektens innehåll, desto mindreblir säkerheten. Sedan pånytt frågan om sårbarheten och de kommittédirektiv som nu Det angesganska klart att detta är en fråga som skall djupare analyseras. Jag kan hållamed om att också den föregående försvarskommittén hade en sådan härinriktning. Jag hävdar bestämt att några av de förslag som direkt framlades avden kommittén långsiktigt kommer att påverka sårbarheten i den riktning somOswald tyckte var nödvändig. Men effekterna av kommitténs förslaghar ännu inte nått fullt ut. Tillsist några ord om barnomsorgen. Grundansvaret för barnomsorgen ligger hoskommunerna. Det kan jag våga påstå är en praxis som gäller. Men det kannaturligtvis i en del faU uppstå komplikationer så att man i ett mycket sentskede av ett eller annat skäl inte kan ordna tillsynen. Där har man ändockhittills, kalla det gärna för praxis eller någonting annat, försökt att med detill buds stående medlen klara upp de problem som uppkommer. Dessutom harytterligare ett par förslag aviserats för att om möjligt minska problemen närdet gäUer barnomsorgen i anslutning till militärtjänstgöring. Anf.79 () replik: bevakar ett av de stora fristående bevakningsbolagen,, högviktiga skyddsföremål. Det har alltså gått att erbjuda dettaföretag bevakningsuppgifter i konkurrens med ABAB. Det bör också vara möjligtatt, om man så vill, i särskilda fall begränsa kretsen av anbudsgivare. Men jagtror att det viktiga är att man får en konkurrens, så att man kan mäta vilketföretag som erbjuder de bästa och bilUgaste tjänsterna. Anf.80 (vpk) replik: Jag har redan sagt att jag tycker att det är ganska brakommittéanvisningar. Men på hur lång sikt gäller det? Den förra försvarsutredningentog ju upp, som nämnde, frågan om ett balanserattotalförsvar. Men det bUr inga konkreta resultat förrän man är villig attavsätta ekonomiska medel och på lång sikt. På hur lång sikt? Samhälletssårbarhet är någonting som accelererar . Vi står inför porten till enväldigt kraftig omvälvning när det gäller t. ex. data- och mikroelektronik.Ivad mån går det här anslaget ut på att man långsiktigt skall försöka mötasårbarheten? Jag är alldeles för okunnig och obildad på området för att ensförsöka förstå det. Det hjälper inte om man bygger upp en kraftigmilitärapparat, om sedan viktiga strukturer och hela samhället brakar ihop närdatasystemen inte fungerar. Tänk bara på en sådan aspekt! Man kan inte baraskjuta det här framför sig decennium efter decennium allteftersom problemenblir värre. Det är detta som gör mig orolig. Det räcker inte medkommittédirektiv om man inte är villig att betala för någonting nytt. 81 () repUk: Jag får den uppfattningen att underskattar deprivata vaktbolagen. I övrigt vill jag instämma i vad sade isin replik. Inteheller när det gäUer barnomsorgen vill verka för att vi skallfå klara och entydiga bestämmelser. Dentredje fråga som jag ställde i mitt förra inlägg - det gällde alltsåvärnpliktsresorna och de konsekvenser av olika slag som enligt utskottetsmening måste beaktas - svarade aldrig på. Men är det intelämpligt, , att man får göra försök för att kunna konstateravilka konsekvenser det kan föra med sig om en värnpUktig får överlåta en avsina fria resor till närmast anhörig? Anf.82 () replik: En sista gång en kommentar beträffande bevakningsfrågorna ochbevakningsföretagen. Jag har ingenting emot att det får förekomma konkurrensinom denna verksamhet, och den förekommer också redan. Vadjag menar att man ändå måste ta hänsyn till är de konsekvenser som skulle kunnafölja i spåren på en helt öppen konkurrens, med ständigt skifte av uppdrag tilldet företag som ger det lägsta anbudet. Detta skulle såsmåningom medföra en stor spridning av kännedom om och erfarenheter avobjektens känslighet och skyddsvärde. Detta utgör ändock en del av det som börmotverka en öppen konkurrens. Det finns inslag som enligt min mening inte börutsättas för den onödiga påfrestning som ett ständigt skifte skulle kunnainnebära. menar att skall man få en verkligförändring när det gäller samhäUets sårbarhet, framför allt i det som har attgöra med de civila delarna av totalförsvaret, måste mera resurser till. Jag kange honom rätt i det. Men det finns också en annan aspekt, som är minst Ukaviktig. Det gäller att se tiU att den planering och de riktlinjer som samhälletskaU styras av leder tiU ett mindre sårbart samhälle. Jag tror att dettaär det allra viktigaste. 83 (): Jag skulle vilja börja med att ställa en fråga till ,eftersom han har upprepat sina frågor . är ledamot iförmånsskattekommittén, en utredning som just handskas med förmånsvärden. ärdet så att om anhöriga till värnpliktiga får pengar av staten för att resa ochbesöka sina soldater, så kommer statsmakterna av allt att döma att låtaskatterriyndigheterna träda in i sin funktion. Jag undrar om somexpert och utredare på detta område skulle vilja svara själv: Vilka bUr detänkbara konsekvenserna av förslagen i den motion som hans partikamrater harväckt och som han reserverar sig till förmån för? Vidare har denna debatt fokuserats på sårbarheten i samhället. OswaldSöderqvist, kommunist, frågar; Vad finns det i detta betänkande och i dessaförslag som majoriteten nu lägger fram som kommer att förbättrasårbarhetssituationen? Jo, : Svaret är försvaret. Vad viföreslår är anslag till de delar av försvaret som utgör ett led i kampen motsårbarheten. Sedan kommer betänkandet om det militära försvaret. Detär inte åska som vi i första hand är rädda för då det gäller sårbarheten hosbl.a.högspänningsledningar och datorer. Det hjälper aUtså inte med åskledare.Vi måste hålla ett försvar mot de speciella hot som föreligger, inte minstsabotage. Skulle kriget stå för dörren och vi hotas av en fiende som harbestämt sig för att angripa , kan vi räkna med att han först sändernågon form av diversionsförband, infiltratörer och sabotörer. Jag skall geexempel på sådana; de sovjetiska "spetznaz". På svenska betydernamnet lösnäsa. Det torde vara korrekt, för jag har lärt mig det av MajWechsel-mann. Sådana sabotageförband och deras skadeverkningar kan vi ivårt land bara förhindra om vi har en hög beredskap och ett starkt kuppförsvar-ett militärt försvar som är på sin vakt och som kan vidta åtgärder mot varjeangripare som gör intrång. Det finns också en annan sida av samhällets sårbarhet. Vimänniskor kan även i en fredssituation bli hårt drabbade. Också det måste viförhindra. Det fordrar stora mått av ansträngningar hos bl. a. överstyrelsenför ekonomiskt försvar, som tidigare nämnde. Det gäller härett ganska omfattande program. Jag tror att sittande regering kommer att görasitt bästa på grundval av den utredning söm, om jag minns rätt, leds avlandshövding , och med de insatser som bl. a.iförsvarsutskottet har tagit ställning till. Jag hade ursprungligen begärt ordet för attkommentera det särskilda yttrande som jag har avgett till försvarsutskottetsbetänkande. Yttrandet finns på s. 52-54 och handlar om försvarsupplysning. Jagföljer upp en motion som jag har väckt tillsammans med några partikamrater. Vi motionärer har konstaterat att den försvarsupplysningsom de värnpliktiga har rätt till under grundutbildning och underrepetitionsövningar inte alltid genomförs i den utsträckning som det föreliggerregler om. Reglerna, som står att läsa i försvarshandboken, säger att denvärnpliktige har rätt till mellan 12 och 35 timmars försvarsupplysning beroendepå vilken kategori vederbörande tillhör. För den stora gruppen värnpliktigaföreligger en rätt till 15 timmars försvarsupplysning. Värdet av denna försvarsupplysning är vi nog överens om.Det framgår också av den positiva skrivningen på min motion i det betänkandefrån försvarsutskottet som vi här behandlar. Att jag ändå har avgett ettsärskiU yttrande beror på två faktorer: Det ena är att jag, liksom många andra, fäster stor viktvid att den värnpUktige skall ha rätt att få svar på sina frågor, exempelvis:Varför gör jag värnplikten? Vilka syften har värnplikten? Varför är dennapliktlag så ytterligt angelägen? Upplysningarna om detta skall ges ute på varjeförband. Eftersom det ändå inte sker på alla förband och vi i utskottet intehar fått absoluta garantier vare sig från den militära försvarsledningen ellerfrån försvarsdepartementet att så skall ske har jag velat göra denna erinran imitt särskilda yttrande, som också tar upp frågan om fred, frihet och försvar. Vi måste kunna klargöra detta samband. Det militärabefälet måste få den utbildning som krävs för att kunna redovisa hur försvaret,friheten och freden så intimt hänger samman. Ingen frihet utan ett försvar somslår vakt om vår trygghet och som skall ge oss oberoende och nationellsuveränitet. frihet kanheller inte freden uppnås, det har vi dess värre alltför många exempel på. ' Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillreservationerna 1 och 6 och i övrigt till utskottets hemställan. 84 () replik: Jag skall bara svara på den fråga som GötheKnutson ställde till mig. Det är helt rätt att jag är ledamot avförmånsbeskattningskommittén, men jag tycker nog att det är ett långsöktargument som kommer med - om att resor som överlåts skall görastill föremål för beskattning. Jag kan knappast tänka mig attförmånsbeskattningskommittén skulle vilja beskatta denna form av resor. Här ärdet ju fråga om en värnpUktssocial åtgärd, och en sådan åtgärd anser åtminstonejag inte skall beskattas. Det är ju fråga om en överlåtelse av en fri resa, ochnågon frihet bör vi ha här i landet, även när det gäller beskattning. 85GÖTHE () replik; Eftersom vännen var så envetenatt upprepa sitt förslag, fann jag det nödvändigt att ta upp ett exempel på vadsom blir följden. svar visar att man inte behöver någonförsöksverksamhet för att få klart för sig att det uppstår konsekvenser. sitter som expert påförmånsbeskattningsområdet, men han vet ändå inte säkert vad som gäller. Då kanman ju börja med att ta reda på det. Man kan lyfta på telefonluren, innan manstartar en försöksverksamhet, och fråga skattemyndigheterna vad de tror. Trorde ingenting utan vet, då har vi svaret - då skall sådana här resor beskattas. Att det finns en social sida i detta må vara, men jag kanräkna upp flera exempel på sociala insatser från samhällets sida som beskattas. 86 (); Jag skall enbart ta upp två detaljer i detbetänkande som vi behandlar här , två detaljer som berör civilförsvaret -frågan om skyddsmasker och frågan om skyddsrum. När det gäller skyddsmaskerna kan man fråga sig vad somvar orsaken till de motioner som väcktes. Jo, det var att försvarsministernräknar med att minska den planerade takten i anskaffningen av skyddsmasker förvuxna och för barn. har inriktningen varit den att helacivilbefolkningens behov skulle vara tillgodosett vid utgången av budgetåret1992/93. Enligt försvarsministern beräknar man en fördröjning på tre ä fyraår. Under ärendets behandling i utskottet har vi erhållitinformation som betydligt påverkar tiden för täckning av behovet. Det harantytts, men det har inte sagts något om det tidigare i debatten. Det har visat sig att livslängden på de skyddsmasker somtillverkas nu är längre än man tidigare räknat med. Detsamma gäller en mycketstor del av de skyddsmasker som finns i förråd. Därmed blir ersättningsbehovetmindre. Det har också visat sigatt den dyra skyddsjackan kan ersättas med skyddsmasker för barn i vissaåldrar. Serietillverkningen av spädbarnsskydd kommer vidare att inledas islutet av detta år. Idetta läge anser utskottet att bör uppdra åt regeringen att i nästabudgetproposition redovisa en plan för behovstäckningen. Deninformation utskottet erhållit talar för att behovet kan täckas betydligttidigare än vad som förutsattes i årets budgetproposition. Utskottet delaruppfattningen att planeringen skall inriktas på att skapa balans mellan skyddför vuxna och skydd för barn. Detjag nu har redogjort för i fråga om ny information och utskottsförslag hargjort att utskott och motionärer i denna fråga har kunnat ena sig om enskrivning. Här finns alltså inga reservationer. Nästafråga gäller skyddsrummen. Enligt det senaste försvarsbeslutet skall enstyrning av skyddsrumsbyggandet ske till riskområden. Ett skyddsplane-systemskall införas. Skyddsplanerna kommer att upprättas av kommunerna med börjanunder innevarande år - vi har som bekant genomfört en omläggning tillkommunanknutet civilförsvar. Detta leder till en revidering av deskyddsrumsplaner som finns. Försvarsministern föreslår därför att nyaskyddsrum ej skall beställas i småhusområden under det kommande budgetåret. Ifolkpartiets motion, som har redovisats, vill man gå längre när detgäller att begränsa skyddsrumsbyggandet. Utskottet vill icke tillstyrkamotionen, utan föreslår att följer försvarsministerns förslag. Beträffandemotionen om' skyddsrum på räknar utskottet med att de'speciellaförhållandena där kommer att beaktas även i fortsättningen utan att riksdagengör något särskilt uttalande. Meddetta vill jag yrka bifall till utskottets hemställan i betänkandet och avslagpå reservationerna. 87 (): I det nu aktuella betänkandet behandlas också motion 2358 av IngerJosefsson och mig. Vi tar där upp förslaget från överstyrelsen för ekonomisktförsvar (ÖEF) om nya regler för beklädnadsomådet. Förslaget gäller det viibland brukar kalla krisgarderoben. Medanledning av regeringens proposition 1982/83:130 beställdes den nämndautredningen av ÖEF, som skulle undersöka på vilket sätt krisgarderoben skullekunna förändras. Man önskade få något mer generella regler, och man tänktenaturligtvis att staten på det sättet skulle kunna spara litet pengar, eftersomman från statens sida satsar en hel del inom det här försörjningsområdet. Överstyrelsenhar nu presenterat sitt förslag, som ligger hos regeringen och är ute påremiss. Vi motionerade i frågan eftersom vi tyckte att förslaget inte uppfyllerde krav som vi anser bör uppfyllas inom det här området. Kläder -tillsammansmed livsmedel, värme och sjuk- och hälsovård - är ju något vi i enkrissituation behöver för vår överlevnad. De tillhör de nödvändiga tingen i vårtillvaro. Förslaget bygg;er i alltför stor utsträckning på en optimistisk tro på att vi redan har såmycket av beklädnadsprodukter att vi kan klara en kris. Detprogram det är fråga om skall trygga vår försörjning . Under detförsta året kan man räkna med att vi har kvar något av dessa produkter, menunder de därefter följande två åren kommer det att uppstå större problem.Hittills har man räknat med att vi skall kunna upprätthålla en viss import avtekoprodukter också i en krissituation. Man har också räknat med att vi även ien sådan situation skall kunna exportera vissa produkter, eftersom dehandelsavtal vi har kanske måste fullföljas. Det kan f. ö. finnas anledning attförsöka upprätthålla exporten, för det kommer ju efter krisen då det ärviktigt för oss att ha dessa kontakter. Idet förslag som föreligger räknar man med att vår importandel i enkrissituation skall vara större än vad den är . räknar man med attvi inte skall behöva exportera någonting utan att vi skall få behålla denproduktion vi har för oss själva. Förslaget innebär en kraftig bantning av denförsörjning på beklädnadsområdet som vi har f. n. Man föreslär en miniminivåsom innebär en minskning för den kvinnliga befolkningen närdet gäller lätt konsumtion och för hela befolkningen ocksånär det gäller lätt konsumtion men med litet andra produkter; man delar uppkonsumtionen i olika varugrupper. Man föreslår vidare en minskning på förbarn när det gäller ytterkläder o. d. och för helabefolkningen när det gäller tung konsumtion utom ytterkläder. Man föreslårvissa ökningar för ungdomar i åldern . Det kan man väl säga är bra,eftersom det ju är i den åldern som man sliter mycket kläder. I övrigt tyckervi inte att förslaget fyller de krav som borde tillgodoses. Förslaget innebäratt det kommer att bli svårt för alla som behöver ha kläder i en sådankrissituation. Man har heller inte tagit hänsyn till olika klimatiskaförhållanden i vårt land. Förslagetinnebär också problem för tekoindustrin, eftersom vi av beredskapsskäl håller igång viss verksamhet som annars kanske skulle stanna av. Ett sådant exempel ärden tillverkning av lakansväv som vi har i på uppdrag avöverstyrelsen. Om man sänker målen får det till följd att staten kommer attsatsa mindre på att stötta företag som är i behov av stöd för att upprätthållaproduktionen. Det får alltså negativa konsekvenser för tekoindustrin mennaturligtvis också för människorna i vårt land, om vi skulle råka ut för enkrissituation. Förslagetär nu ute på remiss, och utskottet har förklarat att man väntar på regeringensställningstagande. Utskottet avstår från att självt ta ställning just nu ochavstyrker motionen. Mot ett enigt utskott skall jag inte här framställa någotyrkande, men jag vill till protokollet få antecknat vad jag har fört fram häroch som står i motionen. Därigenom får regeringen möjlighet att beakta dessasynpunkter vid bedömningen av förslaget. Jag tycker att regeringen inte skallanta förslaget. Man bör lägga upp krisgarderoben på ett annat sätt än så somöverstyrelsen föreslår. Jagskall också något kommentera den moderata reservationen 6, som RolandBrännström här tidigare något kommenterat. Jag vill understryka det som hansade. Mot bakgrund av vad jag har sagt finns det ingen anledningatt staten skall minska sina insatser när det gäller beredskapslån till företagför att upprätthålla en nödvändig produktion. Jag tycker att det är mycketviktigt att denna produktion upprätthålls. Vad dessutom föreslår isin motion är att man skall sälja produkter för att på det sättet kunna få inpengar. Det tror jag inte heller är bra. 88 (): En mycket kort kommentar till LennartBrunanders resonemang om en krisgarderob; Låt mig.bara konstatera, som LennartBrunander har gjort, att förslaget från överstyrelsen är föremål förremissbehandling. Jag tror emellertid att jag vågar säga att klädförsörjningeller en krisgarderob inte är den känsligaste delen vid en avspärrning och i enkrissituation. Det finns många andra faktorer än bristen på kläder som mycketsnabbare och betydligt starkare påverkar vår förmåga att klara oss i en kris.Men låt oss framför allt avvakta vad som sker efter den remissbehandling somförslaget nu genomgår. Överläggningen var härmed avslutad. Punkt 3 (bevakningen av totalförsvarsobjekt) Utskottets hemställan bifölls med 161 röster mot 144 förreservation 1 av Per m.fl. Mom. 1 b(direktiven till en ny försvarskommitté, m. Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 15 förmotion 576 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 4 c (åtgärder för att motverka militaristiskatendenser) Utskottets hemställan bifölls med 288 röster mot 15 förmotion 489 av . Mom. 4 e (problem med barnomsorg i samband medmilitärtjänst) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion 1180 avOswald m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4 / (barnomsorgen i samband med utbildning inomförsvaret) Utskottets hemställan bifölls med 268 röster mot 36 förreservation 2 av . Mom. 3(överlåtelse av fri värnpliktsresa till anhörig) Utskottets hemställan bifölls med 266 röster mot 36 förreservation 3 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 2 a(skyddsrumsbyggandet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avEric Hägelmark - bifölls med acklamation. Mom. 1 c(anslag till Civilförsvar) Utskottets hemställan bifölls med 288 röster mot 15 förmotion 576 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 2 (anslag till Civilförsvar: Anskaffning avanläggningar) Utskottets hemställan bifölls med 289 röster mot 15 förmotion 576 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 3 b (anslag till Civilförsvar: Skyddsrum) Först biträddes reservation 5 av med 29röster mot 15 för motion 576 av m. fl. i motsvarande del. 259ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservation 5 av - genom uppresning. Mom. 2(anslag till Drift av beredskapslager) Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 15 förmotion 576 av m. fl. i motsvarande del. 3 a (omfördelning av vissa medel) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avPer m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3 c (anslag till Beredskapslagring och industriellaåtgärder) Utskottets hemställan bifölls med 288 röster mot 15 förmotion 576 av m. fl. i motsvarande del. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. A dminbtrationen av försäkringsersättningar vid statsanställdassjukfrånvaro Yl §Administrationen av försäkringsersättningar vid statsanställdas sjukfrånvaro