prot · G709115 · 1983-12-31 00:00:00 — Men när styrelse bygger sina beslut på analyser sominte tar hänsyn till invandrarpoUtiska målsättningar - och som står i strid medav regeringen fattade beslut när det gäller invandrarpolitikens målsättningar -så måste det finnas möjligheter att från regeringens sida åberopa det avtal somslutits med och försöka hindra de försämringar som äraviserade för de tre grupper som jag har talat om. Jagvill tillägga att om man lägger ihop de här aviserade försämringarna med andrabeslut som fattats på invandrarpolitikens område, liksom andra förslag somaviseras av olika utredningar, exempelvis rösträttsutredningen, så framstårdessa tre grupper som klart missgynnade och misskrediterade. Det kan av mångabland dem uppfattas så, att det pågår en klappjakt på just dessa treminoritetsgrupper. Det skapar stor oro och kan tolkas så att det är fråga omdiskriminerande åtgärder. Har styrelse beslutat att genomföra den här försämringen?Det är ju det beslutet som i så fall får vara grund för en prövning avradionämnden. Jag försöker bara markera den naturliga ordning som måste gällaom man menar allvar med att styrelse skall ha ett självständigtansvar. Överläggningenvar härmed avslutad. 10 §Svar på fråga 1983/84:436 om reklam i lokalradion i anslutning till försökenmed kommunala frizoner har frågat civilministernom han är beredd att verka för justeringar i radioavtalet för att möjliggörareklamsändningar i lokalradion i anslutning till försöken med kommunalafrizoner. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskaU svara på frågan. Den försöksverksamhet som föreslagits avregeringen i proposition 1983/84:152 avser ökad självstyrelse. Underen fyraårsperiod skall enligt regeringsförslaget ett antal kommuner ochlandstingskommuner kunna få göra avsteg från statliga regler som styr olikakommunala verksamheter. Försöksverksamheten gäller alltså en utveckling avorganisation och arbetsformer inom det kommunala området. Försök med reklamsändningari lokalradion hör därför inte hemma i detta sammanhang. Om reklam i lokalradion i anslutning till försöken medkommunala frizoner 49CHRISTER EIREFELT (fp): Jag ber att få tacka kulturministern försvaret på min fråga. Eftersom jag vet att regeringen har en negativ inställningtill reklam i radio-TV så har mina förhoppningar om att svaret skulle blipositivt inte varit särskilt stora. säger statsrådet att det i propositionen inte finnsnågon täckning för ett reklamförsök i lokalradion. Detta är naturligtvis i och för sig riktigt.Däremot tycker jag visst att ett reklamförsök hör hemma i detta sammanhang, och i propositionen finns en mängd uttalanden som borde kunna ligga till grund för ett positivt intresse från kulturministerns sida. Det heter t. ex. att"tiden nu är inne för att genom försöksverksamhet pröva nya former för att lösa samhällsuppgifter ." Civilministern skriver också: "som jag starkt betonar dessa krav vill jagi likhet med beredningen framhålla att de uppdragna gränserna för verksamheteninte skall uppfattas så att de utgör hinder för en djärv och nydanande syn påbehovet av och formerna för statlig styrning." Där slutar jag att citeraur propositionen. Ett försök med reklam i kan väl knappastbetecknas som särskilt djärvt - möjligen skulle man kunna kalla det nydanande.Men jag tycker alltså - trots vad statsrådet säger - att det skulle ligga väl ilinje med den positiva tanke som finns bakom frizonsidén. Genom att koppla ihop ett reklamförsök med tanken på s. k.kommunala frizoner skulle regeringen kunna visa att man menar allvar med allttal om minskade regleringar och ökade möjligheter för lokala organ att finnaUtet egna infallsvinklar på samhällsservicen. Som statsrådet säkert känner till har vi en av deföreslagna frizonskommu-nerna i , nämligen , och det är alltså avden anledningen som personalen på lokalradion själv tagit initiativ till att fåden här möjligheten prövad. Nr 115 Jagtror för min del att ett sådant försök skulle kunna ge en mängd den värdefuUainformationer inför den reklamfinansiering som enligt min uppfattningförr eller senare måste komma. Kanske kan vi höja licenserna något,men inte mycket. Och skall vi då kunna klara bl. Om reklam i kunna geradion tillräckliga resurser, kommer vi att behöva såväl licenser lokalradion i som reklamintäkter. anslutning till Finns detegentUgen några risker, kulturministern, med ett sådant här försöken med försök?Skulle inte en försöksperiod med reklam i vara en kommunala konkretåtgärd som visar att regeringen menar allvar med talet om frizoner avregleringar och förenklingar? Jag insåg naturligtvis att inte för en sekund ställdesin fråga därför att han var intresserad av ett utökat kommunalt självstyreutan att han gjorde det för att få tillfälle att diskutera reklamfinansieringav radio och television. Jag valde emellertid att besvara frågan så somChrister Eirefelt hade ställt den, och påpekade då att det som behandlas iregeringens proposition är hur kommunerna på ett friare sätt än skallkunna hantera vissa frågor, där det finns ett statligt regelsystem. Jag tyckerdet är viktigt att den försöksverksamheten får genomföras. Mendet måste självfallet handla om verksamheter som är statligt reglerade. Jag kaninte tänka mig att skulle ställa sig positiv till enframställning som gick ut på att någon sade: Låt oss som en försöksverksamhetinom ramen för kommunala frizoner låta ha vänstertrafik under etthalvår. Jag kan inte tänka mig att man skulle säga att detta vore viktigt att göra.Man kan, om man resonerar såsom , ta upp precis vilket ärendesom helst och säga: Starta en försöksverksamhet och gör de områden där denbedrivs till helt självständiga länder! har tagit som exempelradioverksamheten. Låt mig emellertid påpeka att radioverksamheten inte är enverksamhet som bedrivs i av . Dessutom tycker jag , när man vill pröva nya och djärva idéer, inte skall välja en av de äldstaoch mest förlegade metoderna för finansieringen av radioverksamheten, nämligenreklam. Det har man gjort på alla möjliga håll i världen, och inte alltid medframgång för ekonomin och nästan aldrig med framgång för kvaUteten. 51 (): Bakgrunden till min fråga var alltså ett förslag från personalen påRadio . Man har knutit det hela till diskussionerna om avregleringar isamband med kommunala frizoner. Jagdelar helt statsrådet uppfattning när det gäller vikten av den härformen av försöksverksamhet. Jag tycker att det är utomordentligt brainitiativ. Jag har också i min fråga klart sagt: i anslutning till försöken medkommunala frizoner. Jag tycker att det finns tankar i propositionen som mycketväl går att koppla till sådana här försök. Att jämföra detta med vänstertrafikhar jag Utet svårt att förstå. Detskulle vara värdefullt från flera synpunkter att få till stånd en sådan härförsöksverksamhet. Även om vi kan vara överens om att det inte går att göradetta med direktkoppling tUl vad som föreslås i propositionen, skulle det varaintressant att höra uppfattning om det vore av värde att fåett försök till stånd, när det nu finns ett klart intresse från Radio Hallandssida. Jag noterar att bedömer det intressant att pröva omlokala handlare i skuUe vilja annonsera i radio lokalt över Varberg.Jag noterar också att nu inser att denna för honom mycketintressanta fråga inte har att göra med vad han i sin riksdagsfråga hadekopplat det till. OmSveriges Radios utbud av klassisk musik Anf.53 (): Än en gång; Jag har alltså gjort precis som man gjort från RadioHalland och knutit detta till propositionen av det skälet att det finns mycketi propositionen som liknar den här typen av försöksverksamhet. Jag har juuttryckligen sagt "i anslutning till försöken med kommunalafrizoner". Överläggningenvar härmed avslutad. 11§ Svar på fråga 1983/84:447 om utbud av klassisk musik har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärdersom garanterar lyssnarna av klassisk musik att utbudet av sådan musik inteminskar. Underde har en rad frågor ställts i som behandlarSverigs planering och interna utredningsarbete. Jag hartidigare svarat att regeringen inte har anledning att åsidosätta de spelreglersom gäller genom ingripanden eller uttalanden i frågor som programbolagen underlöpande avtalsperiod har att ansvara för. Det är radionämnden som har i uppdragatt pröva om programbolagen följer reglerna. Jag tycker att det är viktigt atti sådana sammanhang betona att är ett självständigt,fristående bolag och att det är viktigt att värna om dess självständighet. Det är inte regeringens sak att besluta omRiksradions programtablåer. I avtalet med finns det klart utsagt attprogrambolaget har ett kulturansvar. Detta betonas särskilt när det gäller denseriösa musiken. 55 (): NaturUgtvis är jag, inte minst som ledamot av kulturutskottet,medveten om att programplaneringen är en intern angelägenhet för OmSveriges Radios utbud av klassisk musik så längeavtalet följs. Men anledningen till att jag ställt en fråga tillkulturministern är att jag fått brev från allmänheten med frågor såsom: Vad göregentligen riksdag och regering, och vad gör kulturutskottet åt frågan? Jagantar att kulturministern också har fått sådana brev. Jagtycker att det är otillfredsställande att svara att vi inte har med detta attgöra . Ett klargörande uttalande från kulturministern, att P 2:smorgonlyssnare inte borde gå miste om det sammanhängande blocket klassisk musiksom de värderar så högt, hade kunnat bli en diskret fingervisning till denradioledning som än så länge visat sig ganska okänslig för opinionsyttringar frånallmänheten och den välgrundade kritik som riktats mot beslutet. Jagär inte helt missnöjd med svaret. Här betonas ju att det i avtalet medRiksradion finns klart utsagt att programbolaget har ett kulturansvar. Dettabetonas särskilt när det gäller den seriösa musiken. Avallt att döma kommer ändringen dock att genomföras . Opp AmarylUs - ellerdet som denna programserie representerar, namnet har ju ingen avgörandebetydelse - skall strimlas sönder och interfoliera P l;s morgonsändningar föratt ge P 1 ett "kulturellt lyft", som programdirektören uttryckersig. P 2 skall få underhållning. Underhållning får visst Uksom bofinken se uthur som helst. Jag vill fråga: Är inte Opp underhållning - ochdärtill på hög nivå? Ettsyfte, säger radioledningen, är att nå nya lyssnare. Ett konkurrerande syfteborde förvisso vara att behålla de redan hängivna lyssnarna. P1 har redan genomgått tillräckligt många ommöbleringar för att dess stamkunderskall känna sig förvirrade. Jag vill minnas att det var bättre förr, men densista - eller senaste - P 1-given, Nyhetsmorgon med musik, håller nu på attsätta sig. Den har funnit sin form och sina lyssnare. Möjligen kommerprogramomläggningen också för P l:s lyssnare att vara en källa till förargelse. Sverigemåste spara - och måste spara. Om Opp vore ett dyrtprogram, skulle naturligtvis kostnaderna läggas i vågskålen. Jag vill fråga omdet är kulturministern bekant om någon ekonomisk analys ligger bakom förslagettill ommöbleringar. Förnågra veckor sedan hade vi här i kammaren en interpeUationsdebatt som gälldedistriktsorganisationerna. Då förutskickade statsrådet enparlamentarisk beredning som skulle utreda dessa frågor. Jag vill fråga om intedetta också borde gälla så principiella förändringar i programuppläggningensom det här är fråga om. Den här debatten är i och för sig en fortsättning på den förra, ochmöjligen också den förrförra. GunnelLiljegren tycker att jag skulle ge en diskret fingervisning. Med denformuleringen avslöjar hon mycket tydligt varför man måste respekterasjälvständigheten och varför regeringen inte kan gå in. Tänk er bara ettögonblick att det hade handlat om någonting annat och man hade sagt: Vi ändrade våra programdärför att statsrådet gav en diskret fingervisning om vad som skulle göras.Detta visar precis vad det handlar om: Statsråd skall låta bli att gefingervisningar, vare sig de är diskreta eller ej, men i synnerhet diskreta.Det vore annars förödande för respekten för . Vadär det vi talar om? Jo, väljer frågeformen för att fåtillfälle att inför och allmänheten tala om att hon tycker omklassisk musik och att hon också är rädd för att och Riksradionkommer att svika sitt kulturpolitiska ansvar. Dettablir med nödvändighet något av ett rituellt spel. Jag vill till säga att jag godtar att utföra min roll i detta spel, så att budskapet nårfram. Omåtgärderna för att motverka den könsuppdelade arbetsmarknaden Anf.57 (); Jag anser att statsrådet /zar givit en diskret fingervisning, om ockännu mer diskret än vad jag ville. I och med att han betonar att programbolagethar ett kulturansvar, särskilt när det gäller den seriösa musiken, harstatsrådet verkligen genomfört sin roll på bästa sätt, tycker jag. Jagfick inte svar på frågan om kostnadsanalyser, men jag kan bidra med någrasiffror. Kulturområdet är ju inte särskilt kostnadskrävande inom Riksradion.Radiobudgeten har 370 milj. kr., varav kulturen - där den seriösa musiken baraär en av delarna, även om det är en stor bit - får 90 milj. kr., dvs. Attvärna om kultur innebär bl. a. att anlägga moteld mot skräpkulturen. EttverkUgt alternativ, den seriösa morgonmusiken, bUr faktiskt styvmoder-Ugtbehandlad genom det nya förslaget. Och landets kuUurminister kan ingenting göraåt saken. Överläggningenvar härmed avslutad. 12 § Svar på fråga1983/84:441 om åtgärderna för att motverka den könsuppdelade arbetsmarknaden beslutade att för /84 anslå 100milj. för att främja rekrytering tiU industrin. Av dessa medel harregeringen avsatt 10 milj. kr. för en kampanj i syfte att öka flickors ochkvinnors intresse för industrin och den nya tekniken. har frågat mig dels på vUket sätt dessa 10 milj. kr. har använts föratt motverka könsuppdelningen av arbetsmarknaden och flickornas traditionellayrkesval, dels hur man kommer att ta vara på de erfarenheter som kommer framunder kampanjen. Somsvar på fråga vill jag framhålla att kampanjen har mött ettfantastiskt gensvar, och det pågår nu projekt i samtliga län, på ungefär 100orter och med omkring 500 personer som är aktivt engagerade som projektledare,informatörer m. m. Omåtgärderna för att motverka den könsuppdelade arbetsmarknaden Attförändra traditionella studie- och yrkesval är ett långsiktigt arbete.Kampanjen samordnas av en grupp med företrädare för arbetsmarknadens parter,som har knutits till . I de lokala projekten skerett nära samarbete mellan arbetsmarknadens parter, studieförbund, länsarbetsnämnder,utveckUngsfonder och tekniska högskolor. Projekten riktar sig bl. a. tillflickor, lärare och syo-konsulenter på högstadium, till kvinnorsom vill ha utbildning i data samt till kvinnor som redan arbetar inomindustrin och behöver vidareutbildning. Samtligaprojekt redovisas i en första lägesrapport, som blir klar . Föratt ta till vara erfarenheter och stimulera till fortsatt arbete kommer enserie uppföljningskonferenser att genomföras i alla län ochhösten 1984. Vidare kommer projekten att dokumenteras i en skrift, som jaghoppas får en vid spridning. För det långsiktiga jämställdhetsarbetet kommererfarenheterna från kampanjen att spela en viktig roll. Dessa kommer bl. a. attutvärderas av den av mig tillsatta arbetsgruppen inom meduppgift att kartlägga kvinnors framtida arbetsmarknad. De förslag som gruppenskall lämna under /85 kommer, tillsammans meddataeffektutredningens framlagda förslag som berör kvinnor, att utgöraviktiga underlag för regeringens politik när det gäller fortsatta åtgärder föratt stärka kvinnors ställning på arbetsmarknaden. 59 (); Först villjag tacka statsrådet för svaret på min fråga. Detär ett bra initiativ att 10 milj. kr. har satsats på en kampanj för att ökaflickors och kvinnors intresse för industrin och den nya tekniken. Vi kankonstatera att pojkar väljer mellan 300 yrken, flickor mellan endast 30.Med den nya teknik som införs på våra arbetsplatser kommer stora förändringaratt ske på arbetsmarknaden. De arbetsuppgifter som är hotade är de som framföraUt kvinnor utför. F. n. består kvinnors arbetsmarknad främst av vård-,service- och kontorsarbeten. Männen dominerar inom tillverkningsindustrin ochde nya tekniska yrkesområdena. Därför är det nödvändigt att vi kvinnor breddarvår arbetsmarknad. Statsrådetsäger i sitt svar till mig att kampanjen och att 500 personer på 100 orter aktivt arbetar i de olikaprojekten. Detta visar på det stora behov som finns hos kvinnor och flickor avatt få en puff för att närma sig tekniken. Attaktivt stödja flickornas utbildnings- och yrkesval är mycket viktigt. Den endalinjen som brutit könsrollsvallen är den fyraåriga tekniska Unjen. ärandelen flickor mot tidigare 1971. Det är, herr talman, ett steg irätt riktning. Jag är dessutom övertygad om att kvinnorna kommer att tillföraindustrin nya kunskaper och idéer. Det är då särskilt viktigt att ägnadatatekniken uppmärksamhet och särskilt kvinnornas möjlighet att hävda sig pådetta område. Jag skullevilja fråga statsrådet; Vilka konkreta projekt inom dataområdet har kommittill stånd med hjälp av dessa 10 miljoner, och har man lyckats nå kvinnorna? Datateknikens intåg kommer att få stor betydelse för kvinnornasframtida arbetsmarknad, och därför har det i kampanjen varit viktigt för ossatt finna former som ökar kvinnornas intresse för datautbildning och att gedem reella möjUgheter att delta i sådan utbildning. Det är ungefär 5 000kvinnor som deltar i datautbildningsprojekten, som har mycket skiftandeinriktning. Det har varit en målsättning att tillmötesgå behovet av allmänkunskap om data och datorsamhällets olika begrepp men också att ge kvinnormöjlighet till yrkesutbildning inom de datatekniska yrkena, som är starktmansdominerade. Låt mig nämna någraexempel på dataprojekt. Kostnadsfriastudiecirklar på arbetstid för kvinnor genomförs på ett antal arbetsplatser.Intresset har varit mycket stort från kvinnornas sida. På en del arbetsplatserhar alla kvinnor anmält sig till studier. Vidare pågår datautbildning idatastugor och som internatutbildning. Veckoslutskurser i data anordnas avtekniska högskolor. Fortbildningskurser inom elektronik och data genomförs inomarbetsmarknadsutbildningen. Låtmig säga några ord om den datautbildning som ABF och TBV bedriver i . Genomuppsökande verksamhet i nådde man ut till de drygt 1 200 anställdakvinnorna på företaget. 880 anmälde sig - man hade räknat med en anslutning på25 %. Mot den bakgrunden beviljade jag ytterligare medel, så att samtUga 880kvinnor kan få möjlighet att genomgå utbildningen. Detstora intresset för datautbildning bland kvinnor i bl. a. visar attkvinnorna verkligen vill satsa på utbildning, om de får reella möjligheter. Jagtror verkligen att vi lyckats nå ut till de kvinnor som kampanjen på dettaområde var ämnad för. Omåtgärderna för att motverka den könsuppdelade arbetsmarknaden Anf.61 (); Jag tackarstatsrådet för redovisningen. Kampanjerär bra, men de behöver också följas upp och erfarenheterna byggas in i detfortsatta ordinarie arbetet, sä att det inte stannar av. Statsrådet säger i sitt svar till mig att det ärsvårt att förändra de traditionella yrkesvalen för flickor. Jag ställer då minförhoppning till att det inte slutar i och med denna kampanj utan förväntar migen fortsättning. Det är nödvändigt att det sker, med den starkt könsuppdeladearbetsmarknad som vi har i vårt land. Det är självklart att en kampanj som denna inte får bli en dagslända -den måste vara inledningen till något nytt. Jag är övertygad om att denomfattande aktivitet som har kommit i gång i alla län kommer att Omsamordningen mellan stiftelserna Servicecentralen i och Samhällsföretag påverka den framtidaverksamheten både inom samhällets organ och för arbetsmarknadens parter. Härvilar det naturligtvis ett stort ansvar på de regionala planeringsorganen föratt ta vara på erfarenheterna - det gäller länsstyrelser, länsskolnämnder,länsarbetsnämnder, utveckUngsfonder m. m. Det är viktigt att det perspektiv vihaft i kampanjen blir ordentligt belyst i länsorganens arbete. Vi vet ju av erfarenhet att därdet fattas kvinnor i besluts- och planeringsprocessen kommer inte alltidkvinnoperspektivet fram på ett tillfredsställande sätt. Därför är det viktigtatt vi följer upp kampanjen på detta sätt, och det kommer att göras. Överläggningen var härmedavslutad. 13§ Svar på fråga 1983/84:442 om samordningen mellan stiftelsernaServicecentralen i och Samhällsföretag har frågat mig vilka åtgärder regeringen tänker vidta föratt förbättra samordningen mellan och . Fråganär föranledd av att både Servicecentralen i GälUvare () och StiftelsenSamhällsföretag arbetar med mikrofilmning. SIGAtillhandahåller kontorsservice, främst ord- och textbehandling,dataregistrering, mikrofilmning och tryckning. Totalt sysselsätts nu ca 90personer, huvudsakligen kvinnor. bedrivs tjänsteproduktionenav , som är ett helägt dotterbolag till i malmfälten. Riksdagenbeslutade om en fortsatt satsning på SIGA-verksamheten. Regeringenbeslutade att ställa 20 milj. kr. till stiftelsens förfogandedels som tillskott till stiftelsekapitalet, dels som medel för fortsattutvecklingsarbete. Jag har initierat en utredning om lämpligaorganisations- och ägarskapsformer för stiftelsen. Motivenför etableringen av var sysselsättningspolitiska och regionalpoUtiska.Det var angeläget att snabbt skapa nya arbetstillfällen och att breddaarbetsmarknaden i malmfälten. Målsättningen är att verksamheten skall bedrivaspå företagsekonomiska grunder. I prissättningen utgår ifrån att fullkostnadstäckning skall uppnås. Vissa statliga beställare har fått medel för atttidigarelägga arbetsuppgifter hos . Samhällsföretagsgruppen,som har till uppgift att anordna sysselsättning för arbetshandikappade, har f.n. ca 30 000 anställda. Några av företagsgruppens regionala företag bedriversedan många år i samarbete med landstingen mikrofilmning av främströntgenbilder. F. n. sker en utbyggnad av filmningen i samråd med berördasjukvårdshuvudmän. Marknadenför mikrofilmning av arkivmaterial i allmänhet har bedömts vara omfattande. Detbör därför finnas utrymme för verksamheten både vid och vidSamhällsföretag, liksom vid andra företag på denna marknad. Jag finner därföringet skäl att nu vidta någon åtgärd. Anf.64 (): Först etttack för svaret på frågan. Jagfår uttala min tillfredsställelse med att industriministern åtminstone tiU endel redan har uppmärksammat de problem jag har pekat på. Jag ifrågasättergivetvis inte syftet att skapa sysselsättning i . Men det är viktigtmed en helhetssyn på statens satsningar. Man måste bestämma sig i fråga omsamordning och konsekvens så att satsade medel gör största möjliga nytta. Anledningentill min fråga är oron för att arbetsuppgifter som är väl lämpade förarbetshandikappade undandras denna grupp. Det gäller då främst mikrofilmning avröntgenbilder, som började bli aktuell inom Samhällsföretagoch där man nu är långt framme internationellt sett. GenomSIGA:s bildande har frågan om gränsdragning och risk för dubbelinvesteringaruppkommit. Det fanns förslag redan då kom till om att verksamheten skulleligga inom Samhällsföretags ram. Det hade kanske varit naturligt med tanke påvad tidigare hade uttalat om ansvaret för industriellaberedskapsarbeten. Genom Samhällsföretags bildande gjorde man en uppstädningnär det gäller olika företagsformer och stiftelsebildningar för verksamhetermed ungefär likadana arbetsuppgifter inom samma geografiska område. haremellertid oUka organ med oklar struktur åter börjat smyga sig in. Detär bra att industriministern har bestämt sig för att se över ;sägarstruktur och organisationsform. Jag föratsätter att utgångspunkten är skall uppnå en bättre samordning med t. ex. SamhäUsföretag och att detklart kommer att anges att verksamheter som är väl lämpade för arbetshandikappadeskall förbehållas denna grupp. Dubbelinvesteringar och konkurrens mellan tvåstatliga stiftelser kan inte försvaras, speciellt inte om det finns risk föratt detta går ut över arbetshandikappade. Jagförutsätter dessutom att man studerar det riksdagsbeslut som låg till grund förSamhällsföretags bildande.