prot · G709166 · 1983-12-31 00:00:00 — Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 17 av i motsvarandedel - bifölls med acklamation. övriga moment Nr 166 Mom. 1 (teknisktforskningsråd) Utskottetshemställan bifölls med 228 röster mot 75 för reservation 1 av m.fl. Mom.2 (beslutanderätt inom STU:s forskningsrådsfunktion) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.5 (forskning på varvsnäringens område) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av -bifölls medacklamation. Mom.7 (fördelning av medel till flygteknisk forskning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.8 (översyn av , m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av m.fl.- biföllsmed acklamation. Mom.9 (former för stöd till teknisk forskning och utveckling) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av och med acklamation. Mom. 10 (finansiering av kollektiv forskning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 10 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.11 (näringsbidrag till innovatörer) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 11 av - bifölls medacklamation. Mom.16 (huvudsakliga riktlinjer samt medel för Huvudprogram Energiforskning) Förstbiträddes reservation 13 av och - som ställdesmot reservation 14 av - med acklamation. Härefterbiträddes reservation 12 av m. fl. med 79 röster mot 63 förreservation 13 av och . 160 ledamöter avstod frånatt rösta. Slutligenbifölls utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 av ErikHovhammar m. fl. - genom uppresning. Nr 166 Mom. 17 (energianvändning för transporter och samfärdsel) d Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 15 av 7 iuni 1Q84 Söderqvist- bifölls med acklamation. Mom.19 (utnyttjande av solenergi) Utskottetshemställan - som ställdes möt reservation 16 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.20 (naturgas för byggnadsuppvärmning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 17 av - bifölls medacklamation. Mom.21 (småskaliga värmesystem) Utskottetshemställan - soin ställdes mot reservation 18 av - biföllsmed acklamation. Mom.22 (forskning om energiodling) Utskottets hemställan, somställdes mot dels reservation 19 avHugo , delsreservation 20 av , bifölls med acklamation. Mom.23 (forskning om biomassa) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 21 av och Per-OlaEriksson - bifölls med acklamation. Mom.24 (etanolproduktion) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 22 av och Per-OlaEriksson - bifölls med acklamation. Mom.25 (forskning om alternativa drivmedel) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 23 av - bifölls medacklamation. Mom.26 (vyrmetanmetoden) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 24 av och Per-OlaEriksson - bifölls med acklamation. Mom.27 (yindkraftsprogrammet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 25 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.28 (stöd till små vindkraftverk) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 26 av ,och Per-OlaEriksson - bifölls med acklamation, 118 Mom. 29(forskningssamarbete med EG) Nr 166 Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 27 av -- j j den och - bifölls med acklamation. Mom.30 (forskning om fusionsenergi) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 28 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Afow.J/(forskning om ny kärnteknik) , Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 29 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.34 (processutveckling i ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 30 av m.fl.- bifölls medacklamation- Mom.35 (utredning om frarntid) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 31 av och Per-OlaEriksson - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Arbetsmarknadsutskottetsbetänkande 17 , . Mom. 1 (denarbetsmarknadspolitiska forskningens och arbetslivsforskningens inriktning) Utskottetshemställan bifölls med 287 röster niot 16 för reservation 1 av Lars-OveHagberg. Mom.2 (den arbetsmarknadspolitiska forskningens organisation) Utskottetshemställan bifölls med 228 röster mot 76 för reservation 2 av . Utskottets hemställan bifölls. Mom.4 (fackliga forsknings- och kontrollinstitut) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3, av medacklamation. Mom. 5 (anslag tillstatens råd för byggnadsforskning) Utskottetshemställan som ställdes mot reservation 2 av m.fl- bifölls medacklamation. Mom.6 (anslag till lån till experimentbyggande) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 4§ Invandrings- och flyktingpolitiken (forts, frän prot. Fortsattesöverläggningen om socialförsäkringsutskottets betänkande 1983/84:30. 91 (): I den nu fortsatta överiäggningen om socialförsäkringsutskottetsbetänkande 30 om invandrings- och flyktingpolitiken skulle jag vilja anföranågra synpunkter, särskilt med tanke på att inte är representerat iutskottet. Regeringensproposition om invandrings- och flyktingpolitiken innebär inte några storaförändringar i den utlänningslag som antogs av . Invandringentill har ändrat karaktär så till vida att denutomnordiska arbetskraftsinvandringen praktiskt taget har upphört. Det ärdärför i första hand rörande invandring av flyktingar och anhöriga tillflyktingar som problem har uppstått och alltjämt uppstår. lag reglera ett så komplext område som invandrings- och flyktingpolitiken ärsvårt och grannlaga. Lagen bör inte vara skriven så snävt att det inte gesmöjhgheter att ta individuella hänsyn. måste handläggande myndigheterha så klara tolkningsanvisningar att ojämlik behandling och godtycke inteuppstår. Det är ansvar att så tydligt som möjligt uttryckaviljeinriktningen, och för regeringen är det självfallet en plikt att nogafölja den praxis som uppstår vid myndigheternas handläggning. Utifrånen socialliberal ideologi är kravet på solidaritet med medmänniskor som påolika sätt är i nöd en av hörnstenarna. Därför hävdar attsolidariteten inte får stanna vid landets gränser. har ettinternationellt ansvar, inte minst mot den bakgrunden att vi själva har enlevnadsstandard som är bland de högsta i världen. Detta välstånd harinvandrarna hjälpt oss att uppnå. försöker följa sina ideologiskariktlinjer på detta oiiiråde genom en aktiv bistånds- och flyktingpolitik. Invandrarministernutvecklar i propositionen sin syn på humanitära insatser förflyktingar genom bistånd i tredje land och genom asyl i vårt land. a. att flyktingmottagning med en bestämd kvot bör utgöra grundenför vår flyktinginvandring och att den bör fortgå i allt väsentligt oberoendeav svängningarna i konjunkturen, men fortsätter längre fram i texten:"Våra ekonomiska resurser är begränsade. Detta måste ofrånkomligen inverkaockså på delar av vår flyktingpolitik, även om möjlighet bör finnas för den flexibilitetsom kan påkallas av dramatiska förändringar iflyktingsituationen ute i världen. För egen del", säger invandrarministern,"menar jag, att våra möjligheter att ta emot sådana asylsökande som nuavses" - med politiskt-humanitära skäl - "i princip skall bedömas medutgångspunkt från landets samlade resurser." Delvismot bakgrund av dessa uttalanden, men framför allt på grund av den hållning somregeringen har intagit till biståndspolitiken, vill vi från klartdeklarera att vi inte är beredda att stödja förslag som skulle innebärainskränkningar i vårt stöd till flyktingar vare sig inom eller utom Sverige.Besparingar måste göras på andra områden - inte där de drabbar de allrafattigaste och mest utsatta. Vimåste acceptera att många invandrares familjebegrepp är annorlunda än vårt ochatt vår handläggning av anknytningsfallen inte får leda till tragedier vare sighär i eller i hemlandet. kan enligt praxis den som betecknas som"sista länk" i hemlandet beviljas inresa till . På samma sättmåste enligt vår mening hänsyn tas till att en invandrare som saknar näraanhörig i kan få stöd av någon släkting eller annan närstående som ärberedd att flytta till . I synnerhet gäller detta för kvinnor som kommerfrån länder där det inte är vanligt att kvinnor lever ensamma utan familjestöd. Idetta sammanhang vill vi också betona vikten av att stor hänsyn tas till desituationer som kan uppstå för kvinnor som varit gifta eller sammanboende ochdär förhållandet avbryts före tvåårstidens utgång. Invandrarministernsuttalande, att det finns skäl att i något högre grad än nu låta utlänningen fåstanna kvar i när förhållandet har upphört, bör understrykas avriksdagen. Frånskilda invandrarkvinnor behöver ett förstärkt rättsskydd. Vivill vidare starkt framhålla vad invandrarpolitiska kommittén (IPOK) uttalat omplacering i kriminalvårdsanstalt eller allmänt häkte, framför allt när detgäller barn. Från många remissinstanser krävs en lagändring, så att man kommertill rätta med nuvarande förhållanden. Trots de ändringar som genomfördes 1982förekommer fortfarande att barn placeras i häkte. Vi menar att i avvägningenmellan risken att någon stannar här efter ett avvisningsbeslut och barnens rättatt slippa häkte måste barnens rätt gå före. Det bör i lagen införas ett förbudmot att placera barn i häkte. Folkpartietsprincipiella inställning är att den som ansöker om politisk asyl redan vidgränsen skall kunna få juridiskt biträde och möjlighet att överklaga etteventuellt beslut om avvisning. De svårigheter som är förknippade med dettaredovisas i kommittébetänkandet. Man påpekar att det knappast finnstillräckligt med advokater som har praktisk erfarenhet av utlänningsärenden ochsom kan och vill ställa upp med kort varsel, framför allt under helger.Sveriges advokatsamfund har dock uttalat sig för rätten till juridiskt biträdevid gränsen. Vistöder kommitténs förslag att genom en försöksverksamhet få bättre underlag fören bedömning av förutsättningarna för ett system med en advokatberedskap somgör det möjligt att förordna offentligt biträde i ärenden rörandedirektavvisning. Vi utgår ifrån att invandrarministerns förslag om en särskildutredningsman leder fram fill detta. Invandrings- och ' flyktingpolitiken anför i sitt remissyttrandeatt är den enda mer betydande flyktingmottagande regionen blandkonventionsstaterna där UNHCR inte inbjudits att inrätta något branschkontor.Invandrarministern har i denna fråga inte velat ta något initiativ, utanhänvisar till att en sådan åtgärd f. n. inte är aktuell i något av de andranordiska länderna. Vi menar att ett flyktingkontor i skulle vara avstort värde för att harmonisera handläggningen av flyktingärenden och för attskapa ett djupare samarbete med flyktingkommissariatet. Vi har därförföreslagit regeringen att ta initiativ till överläggningar med övriga, nordiskaländer om inrättande av ett flyktingkontor i . Med hänsyn till den tidsbrist som just nu råder i kammaren begränsarjag mig till dessa synpunkter. Jag ber att få yrka bifall till reservation 3och (fp)-motionerna 1103 yrkande 2, 2863 yrkande 4 delvis, 329, 2863 yrkande 2samt 310. Vidare yrkar jag bifalltill det i kammaren utdelade yrkandet, som lyder: attriksdagen med anledning av motionerna 1983/84:2863 yrkande 1 och 1983/84:329beslutar att hos regeringen begära förslag om ändring i utlänningslagen avinnebörd att förbud införs mot att placera barn ikriminalvårdsanstalt eller allmänt häkte. Underdetta anförande övertog tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Anf.92 (): Det är mycket att säga i detta ärende om invandrings- och flyktingpolitiken,men med hänsyn till tidspressen tvingas också jag att begränsa mitt inlägg.Dessutom behandlades i gårdagens debatt en del punkter där våra åsikter skiljersig åt. Jagvill göra det konstaterandet att flyktingpolitiken, enligt propositionen ochutskottets betänkande, också bör vara generös och att sålänge det är praktiskt och ekonomiskt möjligt bör fortsätta att ta sin del avansvaret för att lindra den tragiska flyktingsituationen i världen. Degrundläggande principer för den samlade flyktingpolitiken som antog1979 bör alltjämt gälla. En generös asyllagstiftning och asylpraxis skallutgöra en viktig del av den samlade flyktingpolitiken. Överföringen hit avflyktingar i akut behov av skydd skall också i fortsättningen i allt väsentligtvara oberoende äv svängningar i konjunkturerna. Jag vill, med anledning avinlägg i går, understryka dessa grundsatser. Socialförsäkringsutskottettillstyrker proposition 144 i dess helhet. Till betänkandet finns detreservationer på en del punkter. Särskilt skiljer ut sig på viktigaavsnitt. Det framkom också i gårdagens debatt. Medhänsyn till de enskilda människor som lever under svåra förhållanden ute ivärlden och som vill komma hit, hade det givetvis varit en stor fördel om vihade kunnat behålla en enighet om invandrings- och flyktingpolitiken. Detverkar dock inte vara möjligt, vilket naturligtvis beklagas. Jag vill med detta, herr talman, yrka bifall tillutskottets hemställan i betänkande nr 30. Anf.93 () replik: Jag vill med anledning av vad sade bara erinra honom omatt det såväl i propositionen som i utskottets godkännande av denna är antagetatt vi skall ha en resursanpassad politik i vad gällericke-konventionsflyktingar. 94 (): Vi är just nu i färd med att lägga ytterligare ett kapitel till denlånga följetong som utlänningslagen kommit att bli. Jaghar haft anledning att följa utvecklingen , och jag vill motbakgrund av de diskussioner som förevarit våga gissa att lagen ännu inteföreligger i slutgiltigt skick. Detta är att beklaga, eftersom vi redan 1979hade ett färdigt förslag till utlänningslag, som enligt min uppfattning ihuvudsak borde ha genomförts. k. utlänningslagkommittén arbetade i fyra år- 1975-1979. Under denna tidökade invandringen på ett sätt som kom begreppet reglerad invandring att verkalätt parodiskt. Kommittén fick mycket färska erfarenheter och kunde i storenighet föreslå förbättringar utlänningslag. Ifebruari 1980 kom Fälldinregeringens proposition, ny utlänningslag,undertecknad av . En av de stora förändringarna som. statsrådetföretagit i förhållande till utlänningslagkommitténs förslag var bibehållandetav den s. k. B-flykfingparagrafen. Denna tillkom ursprungligen som ett tilläggfill 2 § lag. Genom en - jag vågar säga - glidande praxis hadesvårkontrollerade flyktingar eller invandrare beretts en i vårt landutan att för den skull betraktas som politiska flyktingar i egentiig mening.Bland dessa tusentals fall fanns otvivelaktigt sådana som borde betraktats sompolitiska flyktingar, men också många som mer var ekonomiska invandrare. Infördet trycket - den gången från syrianska flyktingar/ invandrare - fannregeringen för gott att tillämpa en möjlig undantagsklausul och sätta stopp. Dettaillustrerar i sanning B-flyktingparagrafens svaghet. Mycket bättre hade varitatt enligt utlänningslagkommitténs förslag införa en ny paragraf som anger avvilka skäl utlänningar, kan erhålla uppehållstillstånd i och därvid tamed orden "om det annars är motiverat av humanitära skäl". Redan1980 fanns det motioner om paragrafens upphävande, men frågan hänsköts till deninvandrarpolitiska kommittén som kort därefter tillsattes. harfrågan återkommit regelbundet. Deflesta av dem som yttrade sig över utlänningslagkommitténs förslag kommenteradeinte den föreslagna ändringen, att B-flyktingparagrafen skulle ersättas på detsätt jag redogjort för. Några av de i sammanhanget så-tunga instanser somkammarrätten i , invandrarverket och LO tillstyrkte förslaget. Dåtrodde man ju att saken skulle vara klar. S-represehtanten i kommittén ochinvandrarverket, , hade Men någonting måste ha hänt under resans gång - IPOK behåller denparagraf som 1980 blev 6 §. Endast vi moderater står fast och motionerar emot. IIPOK:s betänkande sägs att paragrafen möjliggör en återkommande bedömning avSveriges möjligheter att ta emot personer med flyktingliknan-de skäl.Invandrarverkets generaldirektör har som sakkunnig i IPOKframhåUit att 6 § därmed fått én ny innebörd, vilket han för sin del finnerotillfredsställande. Defrivilliga organisationer som arbetar med flyktingar har däremot velat ha dennaandrahandsmöjlighet för utsatta människor att få en i , Demisstror de upprepade försäkringarna från regering och riksdag attflyktingbegreppet skall ges en generös tolkning. Det kan kanske hävdas att 3 §,dén egenfiiga flyktingparagrafen, har tolkats snävt, och ett skäl till dettakan vara att 6 § funnits att tillgå. Remissyttrandenavisar att även inblandade myndigheter har svårt att dra gränserna mellanflyktingskäl, flyktingliknande skäl, politiskt-humanitära skäl och humanitäraskäl. Två av dessa kategorier skulle räcka. Det finns ingenting som säger attbehandlingen av asylsökande därigenom måste bli mindre generös. Utiänningslagkommitténframhöll i sitt betänkande att B-flyktingbegreppet ofta haft negativa följderoch lett till restriktivitet när det gällt att betrakta en utlänning sompolitisk flykting. Paragrafen har orsakat förvirring och missförstånd. a. att människor som söker asyl för att de såsom homosexuellaförföljs i sitt land skall kunna beviljas uppehållstillstånd enligt 6 §.Eftersom vi moderater inte vill ha kvar den paragrafen har och jagföreslagit att homosexuella förutom den möjlighet som de har att få stanna kvarav humanitära skäl i svåra fall också skall kunna betraktas som flyktingarenligt 3 §. Utskottet konstaterar kort att detta knappast kan ansesöverensstämma med intentionerna bakom bestämmelserna, men underbygger intenärmare detta påstående. Man hänvisar vidare till att utredningen omhomosexuellas situation i samhället också berör frågan om asyl för utlänningarsom åberopar förföljelse på grund av homosexualitet. Jag vill nöja migmed att påpeka att utskottet ändå får tillfälle att fördjupa sig iproblematiken. Innanjag lämnar 6 § vill jag rekommendera alla inblandade att ur språket utmönstrakonstruktionen "flyktingliknande skäl", vilket är en språklig horrör.Jag vet inte vem som introducerat den, och jag är själv tvungen att användauttrycket i direkta citat, dess värre. Enannan ständigt återkommande fråga är "tremånadersgränsen". Redan isamband med införandet av utlänningslag begärde rikspolisstyrelsenoch invandrarverket att tremånadersgränsen skulle avskaffas och att polisensålunda skulle kunna av- eller utvisa också den som efter tre månaderpåträffades utan uppehållstillstånd. har det utskott sombehandlat saken - tidigare arbetsmarknadsutskottet - avstyrkt många motioner ifrågan under hänvisning till IPOK. När så IPOK efter noggrant övervägandeföreslår att tremånadersgränsen slopas, går statsrådet och Bara de moderata utskottsledamöterna stöttar -den här gången också- utredningens enhetliga förslag. Hur samordnar övriga partier sinaställningstaganden? Defarhågor som föredragande statsrådet hyser anser jag konstruerade, eftersom ettärende måste överlämnas till invandrarverket, om en person i ett sådant härfall söker asyl. Jaghar med denna lilla historik velat belysa den vingliga stråt som några avdagens ärenden beskrivit. Genom en större konsekvens och med entydigabestämmelser skulle vi kunna bedriva den generösa flyktingpolifik som allatalar så varmt för och öka våra möjligheter att ta emot just dem som verkligenbehöver vår hjälp. Fråganom en flyktingpolifisk beredning är ny i denna proposition - det är annars intemycket nytt -och jag skulle som stöd för vår uppfattning att den inte hör tillde mest angelägna frågorna vilja peka på det samråd som förekommer.Samråd äger rum på departementsnivå - mellan ochutrikesdepartementet. Samråd äger också rum på generaldirektörsnivå myndigheteremellan. Det gäller invandrarverket, AMS, , , UHÄ ochrikspolisstyrelsen. Dessutom samråder invandrarverket med de frivilligaflyktingstödjande organisationerna. Svenska myndigheter har också - numera -ett gott samarbete med flykfingkom-missariatet. Dessakontakter är inte formaliserade, men i den mån man känner behov av ettministerlett organ med företrädare för flyktingkommissarien bör desamrådsformer som finns kunna byggas ut eller ersättas med den nyaberedningen. Huvudsaken är, som framgår av den moderata motionen i frågan, attbyråkrafin inte totalt ökar. Jagyrkar därmed bifall fill de reservationer som avgivits av de moderatautskottsledamöterna. 95 HANS (): Först ber jag att få yrka avslag på det av underöverläggningen framförda yrkandet, där han föreslår att skall beslutaatt "hos regeringen begära förslag om ändring i utlänningslagen avinnebörd att förbud införs mot att placera barn i kriminalvårdsanstalteller allmänt häkte". Jag vill i det sammanhanget erinra om vad som står ipropositionen s. 112 på den här punkten. Där anges att möjligheten att ta iförvar skall finnas bara i undantagsfall och när det föreligger synnerligaskäl. Iutskottets betänkande står det på s. 25: "I yttersta undantagsfall måstedet t. v. accepteras att barn tas in tillsammans med vårdnadshavarna i polisarrestunder . Av rent praktiska skäl torde det sålunda f. n. inte varamöjligt att vid t. ex. direktavvisning lösa lokalproblemen på annat sätt. "När lokalproblemen blir lösta på ett bättre sätt kan man överväga en annanordning, men för dagen är det riktigt att ha den utformning av lagstiftningensom är föreslagen i propositionen och angiven i utskottsbetänkandet. Jag harbegärt ordet för att beröra en fråga som väckts i en mofion av mig och några socialdemokratiska medmotionärer. Flyktingproblemen ute i världen är,' som framgick avstatsrådet anförande, gigantiska. Antalet flyktingar - om mananvänder én mer generös definition - uppgår till närmare 20 miljoner människor;Till detta kommer emellertid över 7 miljoner, som betecknas som flyktingar isitt eget land. I propositionen anges att flyktingsituationen under detsenaste decenniet allvarligt förvärrats. Mer än har den kännetecknatsav massutvänd-ring av bl. a. politiska skäl. bistånd till flyktingarnasom vistas i tredje land har ökat avsevärt ochuppgår numera till . Under deri senaste tioårsperioden har emellerfid den s. k.flykfingkvoten, för kollektiv överföring av flyktingar till , varitoförändrad. Den har uppgått till 1 250 personer . Uttagningen för denna flyktingöverföring sker av sådanapersoner som behöver en undan förföljelse. I vissa fall har det rörtsig om politiska fångar som har frigetts under förutsättning att de mottas iannat land. Sådan uttagning borde kunna ske i ökad utsträckning. Viktigt ärdessutorn, som utskottet framhållit, att liksom även ifortsättningen bör ta emot handikappade och svårplacerade flykfingar. Ur humanitär, social och politisk synpunkt är denna formav flyktingmottagning särskilt betydelsefull. Det är ju också så att svenskastaten svarar för resekostnaderna åt kvotflyktingarna, vilket innebär attobemedlade kan få en här. Statsrådet framhåller i propositionen att hondelar IPOK:s uppfattning att denna form av flyktingmottagning bör utgöragrunden för vår flyktinginvandring. Den möjliggör för att göra enhumanitär insats för dem som bäst behöver hjälp. har extra kvoter om 250 personerreserverats för anhöriga till ekonomiska flyktingar eller s. k. båtflyktingarfrån . Det finns skäl för att upphöra med denna extra kvot med hänsyntill att några sådana extra kvoter inte medges från något annat land. Dettaskulle öka våra möjligheter att höja den ordinarie flyktihgkvoten för politisktförföljda. I motion 1582 har jag och mina medmotionärer framhållitatt det är viktigt att inte bara slå vakt om den flyktingkvot vi redan har utanäven tillvarata möjligheterna att successivt utöka den. Vi anserdärför att förutsättningarna för en ökning av flykfingkvoten borde utredas. Utskottet anser att det f. n. inte finns tillräckliga skälför detta. I utskottsbetänkandet anges att den nuvarande ordningen germöjlighet fill flexibilitet, när situationen ute i världen påkallar att Sverigeökar flykting- kvoten. Det sägs också att en beredskap finns för en ökning avkvoten, om det skulle behövas. Besparingsmöjligheter finns också, sorh jag gettexempel på. Det kan vidare nämnas att antalet enskilt hitrestaasylsökande ligger på en förhållandevis låg nivå.