prot · G709104 · 1983-12-31 00:00:00 — Man säger ocksåatt ett system med ägarlägenheter skulle vara betydelsefullt frånbostadspolitiska utgångspunkter. Dåinställer sig naturligtvis genast frågan: Från vilka bostadspolitiskautgångspunkter? Det kan inte vara från utgångspunkten om bostaden som en socialfråga och som en grundläggande social rättighet. Konsekvenserna av moderaternasförslag är inte förenliga med de bostadspolitiska mål som enligt vår meningskall gälla för bostadspoUtiken. Enövergång till ägarlägenheter eller bostadsrätt är varken en nödvändig ellertillräcklig förutsättning för ett ökat boendeinflytande. En ökad andelägarlägenheter och bostadsrätter på bostadsmarknaden innebär risk för ökadsocial segregation, och en omfattande övergång från hyresrätt till bostadsrätt skullekomma att gynna främst ekonomiskt starka hushåll. Problemeni många delar av vårt land, särskilt i storstadsområdenas centralare delar, äratt det förekommer en omfattande spekulation i omvandling tiU bostadsrätt ochliknande. Resultatet har blivit en ökad segregation och en utslagning av alltstörre grupper från attraktivare bostäder och bostadsområden. a. har visat att priserna på bostadsrätter har ökati samma takt som tillkomsten av allt fler bostadsrätter. Vad man frånborgerligt håU hävdar - att flera bostadsrätter innebär lägre pris - har visatsig vara helt fel. Hittillshar bara tillkommit över 10 000 bostadsrätter i ,främst genom omvandling av hyresrätter. har priserna stigit tillständigt nya rekordnivåer. för en familjelägenhet påfyra rum och kök är inget ovanligt pris. Det bästa sättet att hålla nerepriserna på bostadsrätter är i stället att skapa flera, attraktivare ochbilligare hyresbostäder. Det var när bostadsbyggandet minskade och hyrorna stegmycket kraftigt, , som bostadsrätten blev ett fördelaktigtalternativ för dem med ekonomiska resurser. Inga utav de väsentliga fördelarna för hyresgästerna då det gäller ökatinflytande och bestämmanderätt i boendet föratsätter en övergång till ägande iform av ägarlägenheter eller bostadsrätt. Det är egentligen bara spekulationeni samband med försäljning och upplåtelse av bostadsrätt som inte kan tillfredsställasi hyresrättens form. Man drar från borgerligt håll den mycket dåligtunderbyggda och felaktiga slutsatsen att ägarlägenheter måste införas, attantalet bostadsrätter måste öka och att hyresrätter måste förvandlastill bostadsrätter i ökad utsträckning för att det ökade boendeinflytande somalla säger sig eftersträva skall kunna åstadkommas. Det är en helt galen, heltfelaktig slutsats som man drar. I en moderat- och centerreservation återkommer man nu tillvad man tidigare i olika omgångar och tappningar föreslagit när det gällermöjligheterna att använda bostadsrätten som ett belånings- ochinteckningsobjekt. I förlängningen av förslagen om utredningar beträffandeägarlägenheter och bostadsrätterna som attraktivare låneobjekt liggernaturligtvis uppfattningar om bostaden som en ren marknadsvara som fritt kananvändas för olika spekulations- och vinstintressen. Det är bra att lagutskottets majoritet nuinte gått med på några som helst uppmjukningar eller förändringar i denriktning och i utskottet förespråkar. Det är bra att manslår vakt om de delar av en socialt inriktad bostadspolitik som finns kvar. Detutgör en viktig och nödvändig förutsättning för att förbättra i stället för attförsämra boendedemokrati och hyresgästinflytande! Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. 87 (): Det är intressant att notera att sig eftersträva samma mål som jag talar för, men han anvisar kollektivasystem för att uppnå dem. Han hävdar att den enskilde hyresgästen skall uppnåmedinflytande, bestämmanderätt och möjligheter att påverka genom att bo i etthus som ägs av allmännyttan - ett hemlighetsfullt begrepp. skulle av nåder upplåta någon del avförvaltningsrätten till husklubbar eller vad det nu kan vara fråga om. Det finns ett alldeles uppenbartbevis för att hyresgästerna inte delar uppfattning. Det är den påbostadsmarknaden mycket välkända strävan hos hyresgäster och bostadskonsumenteratt övergå från hyresrätt till bostadsrätt. Det är sant att kanske 10 000 lägenheterhar omvandlats i . Det har skett, , därför atthyresgästerna önskade det - inte på grund av någon annan hemlighetsfull makt. 88TORE (vpk): Det är bara den som inte har följt med vadsom har hänt och vad som händer på bostadsmarknaden som kan göra ett sådantinlägg som nu gjorde. Jag ursäktar honom gärna, för det är möjligtatt han har mycket annat att syssla med. Han kan dock absolut inte ha följt medvad som verkligen har skett och sker på den svenska bostadsmarknaden när hanhävdar sådana uppfattningar som han gör. Allmännyttan är inget hemlighetsfullt begrepp, NicGrönvall. Den har tillkommit som ett för kommunerna nödvändigt instrument föratt bedriva en bostadspolitik med social inriktning som garanterar människornaen bra bostad till ett rimUgt pris. Det var ingen tillfällighet attallmännyttan tillskapades med sådana ambitioner och som ett verktyg förkommunerna i den bostadssociala verksamheten. Det finns alltså ingethemlighetsfullt med allmännyttan. För hyresgästernas del är det inte heller så som NicGrönvall påstår. Erfarenheterna från senare år visar att det inte finns såstora önskemål om att äga sin lägenhet. När man på olika håll här i landet harförsökt att sälja ut en del av allmännyttans lägenheter för att göra om dem tiUbostadsrätter har man mött ett mycket starkt motstånd från en mycket stormajoritet av de berörda hyresgästerna. De är inte i sig intresserade av att ägasin lägenhet, utan av att ha bra boendeförhållanden och att själva få vara medoch bestämma i sitt eget boende. Alla erfarenheter visar attdet går mycket bra i den verksamhet som har bedrivits och som bedrivs då detgäller ett ökat boendeinflytande. Det finns alltså från de utgångspunkternainga motiv för att göra om hyreslägenheter till ägarlägenheter eller bostadsrätter.För och moderata samlingspartiet finns däremot motiv att görabostaden till en marknadsvara fri för spekulations- och vinstintressen och attsätta frågan om bostadens sociala betydelse i bakgrunden. Sådant kan mannaturligtvis aldrig ställa upp på om man känner ett socialt ansvar och om manhar den inställningen till viktiga frågor för människorna i det här samhälletatt man vill hjälpa dem och slå vakt om och förbättra för dem som har det sämstställt. Då kan man aldrig ställa upp för en sådan politik som ochandra borgerliga företrädare uttalar sig för. 89NIC GRONVALL (m): I all korthet. Jag vet att jag inte kan legitimera mig som något slagsspecialist, men jag kan för kännedom meddela att jag är ledamotav den nya bostadsrättskommittén, som sysslar med bostadsrättsfrågor. Jag vill sedan gärna säga att allmännyttan möjligenskapades med de syften som nämner. Uppenbarligen misslyckadesallmännyttan med att uppnå de mål man syftade till. Vi vet alla attallmännyttan erbjuder de lägenheter som är hyresledande. Denförvaltningsformen har kapitalt misslyckats, . 90 (vpk); Jag är ännu mera förvånad nu när jag hör attmoderata samlingspartiet har föreslagit en företrädare tillbostadsrättskommittén, som har så viktiga och allvarliga frågor att utreda, medså grumUga kunskaper i de frågor som skall utredas. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter behandlingen av lagutskottetsbetänkande 19.) Till lagutskottets betänkande 18 finns ingen talareanmäld. Kammaren övergår därför nu till att debattera lagutskottets betänkande19 om omyndighet. 92 (): Tänk vad tid och kraft ägnat fråganom ägarlägenheter, sade lagutskottets vice ordförande, . Jag vill påpeka att den fråga jag har motionerat om harriksdagen tidigare inte ägnat en enda minut, vilket kan motivera de få minuterjag tänker ta i anspråk. Jag har nämligen motionerat om att barn, t. ex. , skulle för ett belopp - förslagsvis maximalt . - kunnafå köpa aktier, obligationer eller andra värdepapper utan förmyndares samtycke.Utgångspunkten för mitt yrkande var att barn utan inskränkningar kan köpagodsaker utan särskilt tillstånd av någon, medan de däremot inte utanförmyndares medgivande kan köpa värdepapper. Utskottet påpekar något mycketintressant, och jag skall gärna erkänna att jag inte visste det, nämligen attbarn som saknar egen förvärvsinkomst och som inte disponerar överegendom på grund av villkorlig gåva eller testamente inte utan förmyndaressamtycke får köpa någonting. Jag undrar hur många i som visste det,utöver våra lagexperter. Barn får alltså inte för pengar som deinte själva har förvärvat eller där det uttryckligen stadgats att pengarna tillfallitdem genom gåva eller testamente köpa en enda sak utan föräldrars ellerförmyndares uttryckliga samtycke. Utskottet säger alldeles riktigt att en annan sak är rent praktiskt i den dagliga handeln förutsätter att ett barn som köper t.ex. godsaker för en smärre summa pengar har förmyndares samtycke till inköpet.Då, herr talman, tycker jag att det är minst sagt egendomligt att man inteförutsätter att barn som i stället vill köpa något så förståndigt som aktiereller obUgationer har föräldrarnas samtycke. Det gör man inte. Då reagerar man.Det går inte. Skicka ett av era underåriga barn till närmaste banksfondavdelning för att köpa aktier! De får inte köpa några värdepapper, för manförutsätter tydligen att de inte kan ha föräldrarnas samtycke till att köpanågonting så förståndigt och anser att ett samtycke till detta är något heUverklighetsfrämmande. Däremot kan barnen gå från godisaffär till godisaffär ochköpa för snask. Då utgår man ifrån att de har föräldrarnassamtycke. Man kan fråga sig vad som fick mig att motionera om ensådan här sak. En viss uppmärksamhet har jag fått i pressen, vilket ju allariksdagsmän eftersträvar- så även jag. 1 pressen drar man som vanligt felaktigaslutsatser, och man ökar därmed föraktet för poUtikerna. Jag läste iKvällsposten att man där utgår från att jag fick idén till motionen utanför engodiskiosk eftermiddag. Det fick jag inte, och jag skrev tillKvällspostens att han hade helt fel, men tidningen vägrade givetvis attta in tillrättaläggandet. Jag väckte motionen av den enkla anledningen att jagtill min yngste son hade sagt att om han sparade sina veckopengar skulle han fådubbelt upp, och när han hade sparat tillräckligt mycket ville han köpa aktier.Han skulle köpa tio Volvoaktier - kostade de . stycket.Men, se det fick han inte! Det var absolut stopp. Men hade han gått till tiogodisaffärer och handlathade ingen människa reagerat. Jag tycker detta är en underlig ordning. Till min storaförvåning tycker inte utskottet det. Utskottet påpekar att "underårigaredan med gällande bestämmelser har goda möjligheter att disponera över egendomsom den underårige förvärvar". Det har de visst inte! Det är heltfelaktigt, ärade lagutskott! Utskottet skriver vidare: "Enligt utskottets meningutgör de i barnets intresse tillkomna skyddsreglerna i FB inte hinder för enunderårig att själv t. ex. genom köp av aktier spara de medel över vilka hansålunda äger rätt att disponera." Detta är ju självklarheter. Sådana tautologier trodde jaginte att man presterade i lagutskottet. Utskottet säger att det inte finnsnågra hinder för en underårig att använda pengar som han äger rätt attdisponera. Man syftar då på pengar som han själv har tjänat. Men inte heller detta är alldeles riktigt, herr talman.Barn som tjänar pengar - hur mycket det än är - får nämligen inteköpa vad de vill för dessa. Även detta har vårt ärade lagutskott missat. Jag tycker därför att det är helt obegripligt attutskottet kan skriva: "Nuvarande bestämmelser är väl avvägda och någraskäl till ändring av lagstiftningen i enlighet med motionärens önskemål finnsinte." Visst finns det skäl till det, herr talman! När man sänktemyndighetsåldern från 21 till glömde man att sänka åldersgränsen förunderåriga när det gäller rätten att disponera egen förvärvsinkomst. Den var satttill när myndighetsåldern var , och den är fortfarande trotsatt myndighetsåldern nu är . Jag tycker att det vore rimligt att sänkaden åldern till , så att alla tonåringar får rätt att själva använda depengar de tjänar in, t. ex. genom tidningsförsäljning och annat. Den rätten harde inte, utan den får de först när de är . Därför tycker jag verkligen attdet finns befogad anledning till ändring av eller tillägg till 9 kap. 1§ och 15kap. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1 (ideella föreningar) Utskottets hemställan bifölls med 167 röster mot 143 förreservationen av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 2 och 3 Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls. Lagutskottetsbetänkande 16 \r 104 Mom. 1 (ägariägenheter) den Förstbiträddes reservation 1 av m. fl. med 93 röster ..,, ioca mot 49 förreservation 2 av m.fl. 166 ledamöter avstod från att Härefter bifölls utskottets hemställan med 167 röster mot95 för reservation 1 av m. fl. 49 ledamöter avstod frånatt rösta. Mom. 2 (möjlighet att inteckna bostadsrätt) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avPer-Olof m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3 (vissa frågor rörande övergång från hyresrätt tillbostadsrätt) Utskottets hemstäUan - som ställdes mot reservation 4 avPer-Olof m.fl.- bifölls med acklamation. Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan bifölls. socialförsäkringsutskottetsbetänkanden /84:16 om studiesocialt stöd (prop. 1983/84:100 delvis) och1983/84:17 om anslag till administration av socialförsäkring m. m. (prop.1983/84:100 delvis). betänkanden 16 och 17 kommeratt behandlas i tur och ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Först upptas alltså socialförsäkringsutskottets betänkande16 om studiesocialt stöd. 94GULLAN (): Till föreliggande betänkande angåendestudiestödet har vi moderata representanter i utskottet avgett trereservationer, och jag kommer i mitt anförande huvudsakUgen att hålla mig tilldessa. Jag vågar säga att samtUga ledamöter i utskottet har denuppfattningen att det är synnerligen angeläget att de studerande tillförsäkrasekonomiska villkor som gör det möjligt att under drägliga förhållanden bedrivastudier i önskvärd takt. Så är tyvärr inte förhållandet . 11 protokoll 1983/84:103-104 urholkats,och många studerande lever under mycket knappa ekonomiska villkor. Tyvärrmedger inte det samhällsekonomiska läget en väsentlig förbättring av destuderandes ekonomiska villkor genom ytterligare satsningar via statsbudgeten,såvida inte väsentliga besparingar görs på annat område. Regeringen framlade ett förslag om slopande avbidragsdelen inom studiemedelssystemet, ett förslag som vi moderater tidigarehade framfört. Bidragsdelen utgör numera av det totalastudiemedelsbeloppet och torde kunna slopas för att möjliggöra en höjning avlånebeloppet. Tyvärr hade regeringen också en återgång till äktamakeprövningenmed i bagaget, ett förslag som vi moderater starkt vände oss emot. De förslag som delvis skulle ha finansierat en kraftigarehöjning av studiemedlen föll redan under utskottsbehandlingen, inte minst pågrund av opposition inom socialdemokraternas egna led. Regeringsförslaget jämteen rad motioner hänsköts till en utredning. Någon läsning på problemen medstudiefinansieringen torde därför inte kunna uppnås inom nuvarandestudiemedelssystem inom överskådlig tid. Vi moderater i utskottet har därför följt upp den moderatapartimotionen, där ett helt nytt system förordats, enligt vilket studierna kanfinansieras med lån i bank eller andra kreditinrättningar. En utredning böranalysera eventuella statliga förpliktelser i systemet och arbetet bedrivas medsådan snabbhet att nya regler och en väsentlig höjning av studiemedlen kanträda i kraft . Därmed yrkar jag bifall till den moderatareservationen 2 till utskottsbetänkandet. Det är nödvändigt att genomföra väsentligabesparingar även inom vuxenstudiestödsområdet, med hänsyn till det ekonomiskaläget. För att avlasta statsbudgeten har överförtväsentliga summor från vuxenutbildningsavgiften till anslaget C5. Bidrag tillstudieförbunden mm. Vi moderater anser att ytterligare 159 milj. kr. av dessamedel kan tillföras anslaget. Återstående vuxenstudiestöd bör fördelas på 14200 särskilda vuxenstudiestöd, 13 000 dagstudiestöd och 15 000 timstudiestöd.Såväl inkomstbidrag som internatbidrag inom dagstudiestöden bör enligt vårmening utgå med . i stället för av regeringen föreslagna 190resp. Vi anser vidare att timstudiestödet bör utgå med . per timmei stället för . och att det tillhopa bör anvisas 7 milj. kr. föruppsökande verksamhet på arbetsplatser m. m. - detta med hänsyn till att dennaverksamhet har åtnjutit ett betydande stöd. Det har också visatsig svårt att använda medlen till avsett ändamål. har 6-30 milj. kr.blivit över av beviljade belopp. Jag ber att få yrka bifall till den moderata reservationen 3. Som följd av vårt förslag att timstudiestödet skall utgåmed . , anser vi också att den högre timersättningen vidgrundutbildningen för vuxna bör bestämmas till detta belopp. Härigenom kananslaget till denna verksamhet minskas med 10 milj. kr. och motsvarande medel ibesparingssyf- tetiUföras studieförbundens verksamhet. Därmed yrkar jag, herr talman, bifall tUl den moderatareservationen 4 och Onsdaaen den i övrigt bifall till utskottets hemställan. 95 (vpk): Studiesocialt stöd Värdet av studiemedlen har kraftigt urholkatsunder senare år. Orsaken tiU denna urholkning är inte enbart ett allmäntförsämrat penningvärde utan också direkta beslut här i riksdag. Jagtänker då på det förhånandet att studielån räknas som inkomst vid beräkning avbostadsbidrag, och att tillåter kommuner att räkna in studiemedel vidfastställande av t. ex. barnomsorgstaxa. Detta är ett, för att uttrycka detmilt, något märkligt förhållande, eftersom andra lån mig veterligt inteinräknas under något lönebegrepp vid fastställande av t. ex. avgifter till denkommunala barnomsorgen. Ej heller betraktas studiemedel som lön då man gör denårliga självdeklarationen. Vi anser att det hög tid att man nu vidtar åtgärder somkan möjliggöra en dräglig social standard för de studerande. De grunder påvilka våra förslag vilar är många. En viktig grundinställning är den att vi serutbildningskostnader som samhället bestrider som en investering, och på ettinvesterat kapital vill vi ha ut största möjliga samhällsekonomiska effekt. Ettangeläget krav måste vara att undanröja studiesociala misshälUgheter som delsleder till snedrekrytering, dels också till en ur samhällets synpunkt dåligförvaltning av investerat kapital, nämligen avbrutna studier. Jag är medveten om att de ekonomiska förhållandenanaturligtvis inte är den enda orsaken till social snedrekrytering inom högreutbildning. Betyg,, studietradition, språk och värderingar - dvs. klassmässigafaktorer - är minst Uka viktiga. Ett studiestödssystem med garantier av enacceptabel ekonomisk och social standard skulle dock kunna motverka en del avden sociala snedrekrytering till högre utbildning som vi har . Vpk har under en rad år förordat ett system med studielöntill alla. Ett steg i rätt riktning vore att kraftigt öka bidragsdelen avstudiestödet. Detta skulle innebära att den rädsla för att påbörja studier somfinns skulle minska. En annan åtgärd i samma riktning vore att gränsen föråterbetalning flyttades uppåt, innebärande att människor med normalinkomst inteskulle behöva betala tillbaka lånet. Stora grupper av studerande får inteautomatiskt högavlönade arbeten, om de ens får arbeten. Förskollärare',sjuksköterskor, låg- och mellanstadielärare tvingas till hög skuldsättning isamband med sina studier men får helt ordinära löner som färdigutbildade i sinayrken. En annangrupp som definitivt skulle attraheras till högre studier vid en höjning av gränsen för återbetalning är många äldre som.känner att de behöver några enstaka kurser för att kunna utveckla sig själva och sitt jobb. De skräms bort av de ekonomiska villkor som reser sig för dem . Från vpk:s sida anser vi givetvis att den allra bästa ordningen vore den att studiemedlen vore så tilltagna att man under sin studietid kunde ägna sig åt att studera. Vi anser dock att man måste se till den verklighet som råder bland de studerande, nämligen att många arbetar för att 163 fåekonomin att gå ihop. I första hand gäller det dem som avbryter för studierefter förvärvsarbete och som därför har större månatliga utgifter änden kategori som kommer direkt från gymnasieskolans ungdomsdel. För attmotverka skattefusk i form av bl. a. svarta löner förespråkar vi en höjning avhögsta tillåtna inkomst för heltidsstuderande. Med de här orden vill jag yrka bifall tUlMargö reservation i detta ärende. 96JÖRGEN (): Det är uppenbart att en rejäl höjning avstudiemedlens totalbelopp och en höjning av den återbetalningsfria delen skulleleda till att de studerande skulle klara av sina studier.Förhoppningsvis skulle också en sådan höjning av studiemedlen medverka till enjämnare social rekrytering till högskolorna. Undersökningar har visat att aUt fler studerande väljeratt helt avstå från att lyfta studiemedel och i stället finansierar studiernapå annat sätt. Tyvärr hindrar enUgt vår mening det statsfinansiella lägeten långtgående höjning av studiemedlen i ett enda svep. Den nödvändigahöjningen måste därför ske successivt. Från sida har vimotionsvägen föreslagit att studiemedlen skall höjas från nuvarande avbasbeloppet till . Höjningen bör träda i kraft . Detinnebär en ökad budgetbelastning med 45 milj. kr. i förhållande tillregeringens förslag. Vi menar också att det bör göras en ändring av de reglersom reglerar det s. k. fribeloppet, dvs. det belopp de studerande får tjänainnan studiemedlen börjar trappas av. ärfribeloppet av basbeloppet men gäller för kalenderhalvår. Den här regeln innebär en rad olägenheter för studenterna.Ofta har de inte fått någon löneutbetalning, före , utan hela lönenför feriearbetet kommer . Det för med sig att mångastudenter får sina studiemedel reducerade trots att deras inkomster långt ifrånuppgår tiU 2 x , som det tillåtna beloppet uppgår tiU. Studiemedel utgår endast av året. Mångastudenter arbetar sedan för sin försörjning under årets resterande tre månader.Det är då rimUgt att de skall kunna göra det utan att riskera att derasstudiemedel reduceras på grand av regler som inte alls är ändamålsenliga. Mankan ifrågasätta om inkomster intjänade under de tre feriemånaderna över huvudtaget skall påverka studiemedlen, som ju, som sagt, endast utgår för de övriganio månaderna. Det är enligt bestämda mening angeläget attden översyn av reglerna i studiemedelssystemet som görs, bl. a. efter enfolkpartimotion, sker snabbt. I motion 515 har föreslagit attriksdagen under anslaget studiemedel skall anvisa 45 milj. kr., som jag nysssade, utöver regeringens förslag för att därigenom höja studiemedlen till 148 %av basbeloppet. Ettförslag till lag under mom. 7 och tiU medelsanvisning under mom. 12 i enlighetmed folkpartimotionen kommer att delas på kammarledamöternas bord. Jag yrkar,herr talman, bifaU till det förslaget, som lyder: "7. beträffande storleken av studiemedlen ochstudiebidraget att med bifall till motion 1983/84:515 yrkande 1 imotsvarande del och med avslag på motion 1983/84:1612 yrkandena \-A antarföljande såsom motionärernas förslag betecknade Förslagtill Lag om ändring studiestödslagen (1973:349) Härigenom föreskrivs i fråga om studiestödslagen (1973:349) att 4 kap.13 och 24 §§ skall ha nedan angivna lydelse. 4 kap. 13 § Vad som sägs i första stycket gäller endast om ej annat följer av 14,16,17, 19, 22 eller 25 §. 24 § I studiemedel ingår studiebidrag. Barntillägg utgår dock endast i form av återbetalningspUktiga studiemedel. Utgående studiemedel utgör i första hand studiebidrag. Återstoden utgör återbetalningspliktiga studiemedel. Studiemedel utgår av basbeloppet förvarje hel, sammanhängande tidsperiod för vilken den studerande har rätt tillstudiemedel. Tidsperioden skall omfatta för heltidsstuderande 15 och fördeltidsstuderande . För varje hel, sammanhängande tidsperiod förheltidsstuderande och för deltidsstuderande utgör studiebidraget121 kronor.