prot · G709105 · 1983-12-31 00:00:00 — De kan t. ex. utan färdtjänst inte delta i de samarbetsorgan sommoderaterna talar för i sin motion, om kommunerna inte har möjlighet att ordnaen väl utbyggd färdtjänst. Som redan har sagts - men jag tror att det tål attupprepas - kräver ju i sin reservation att statsbidraget tillfärdtjänsten skall halveras under /85 och helt slopas därefter.Det betyder naturligtvis stora förluster i form av minskade bidrag tillkommunerna. Jag vill säga till att kanske inte allakommuner har den goda ekonomi som hon förutsätter. moderaternasatt i regeringen skars det ju en hel del i kommunernas möjligheter att utförade åligganden som i varje fall jag anser att kommunerna bör sköta och bör fåstatsbidrag till. Om man som vill försämra möjligheterna förkommunerna att fullgöra sina skyldigheter mot gamla och handikappade, hjälperdet inte med vackra ord - de berörda grupperna drabbas i alla fall mer ellermindre. Det är också, som vi säger i utskottets betänkande,ofrånkomUgt att en utveckling av äldreomsorgen mot en differentierad,individuell service tar i anspråk, eftersom en sådan utvecklingställer stora krav på helhetssyn och samverkan över ansvarsgränserna. Den parlamentariska äldreberedning som tillsattes avregeringen med företrädare för , , ochSveriges folkpensionärers riksförbund, SFRF, som sakkunniga skall enligtdirektiven vara ett forum för diskussion och samråd kring frågor om samordningoch prioritering inom äldreomsorgen. Pensionärerna är alltså redan engagerade iarbetet för att förbättra sin egen situation. Dessutom har ju de flestakommuner pensionärsråd, som yttrar sig i frågor som rör pensionärerna och denkommunala budgeten, trafikplanering, samlingslokaler och fritidsverksamhet,för att ta några exempel. Medvetenheten växer och kunskapen ökar om deönskemål vi har om en i alla avseenden dräglig ålderdom. Det är denna vi skallstimulera - inte hindra - för då påskyndar vi utvecklingen för en bättresituation för äldre och handikappade. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. Omsorg om äldre och handikappade m. m. 44BLENDA LITTMARCK (m): säger sig instämma i vårmotion, och alla i utskottet gör detsamma, därför att alla partier har kommittill samma slutsats i sina stora motioner. I vår motion föreslår vi infe någrainskränkningar, utan framhåller att en ökad valfrihet t. o. m. skulle kunnagöra hela verksamheten billigare. Jag sade att Spri hade visat attadekvata placeringar -t. ex. i hem eller på institution, dvs. sammaomprioriteririgar som gjorts i och enligt Spris undersökning- skulle när det gäller hela landet, förutom att den skulle bereda rätt vårdoch valfrihet för människorna, ha sparat 1 miljard . Vi harskrivit i vår motion att vi inte anser att denna besparing är det Omsorg om äldre och handikappade m. m. primära målet.Det primära är att varje människa får rätt omsorg och rätt individuellplanering. I den motionen ingår inget direkt besparingsändamål. Däremot har viansett oss vara tvungna att i landets intresse dra ned här och där påstatsbidragen till den kommunala verksamheten. Det är därför vi har ansett ossvara tvungna att minska bidragen till färdtjänsten i full förtröstan på attkommunerna kommer att behålla den oförändrad och även förbättra den där så ärnödvändigt. Jag sade tidigare att statsbidragen till färdtjänsten ärett stimulansbidrag. Man kan inte räkna med att behålla dem för alla tider.Kommunerna har möjligheter att göra de omprioriteringar som är nödvändiga. 45MARIA (): Visst är jag överens med omatt det går att göra omprioriteringar inom äldreomsorgen. Allt är inte bra somdet är , mycket kan ändras och många förändringar är redan på gång. Jag har själv arbetat inom äldreomsorgen, så jag vågarpåstå att jag känner till frågeställningarna litet, och hur kommunerna ochlandstingen gemensamt försöker komma fram till de bästa lösningarna. Men,, om vi berövar kommunerna så stora summor - jag tänker dånärmast på färdtjänstbidragen - som i sin motion har föreslagit,kommer det att innebära en försämring för de handikappade, och det blir enförsämring för de pensionärer som inte kan utnyttja kollektiva färdmedel. Jag kan aldrig dra någon annan slutsats än denna: Om vi minskarpenningflödet blir det kanske något annat viktigt område som blir lidande-vilka omprioriteringar vi än gör. 46 (): Jag sade alldeles att man genom attplacera människor på rätt vårdnivå, genom att frångå institutioner sommänniskor inte behöver och inte vill ha, kan spara pengar. Det är en av devägar som jag vill anvisa för att ersätta de resurser som färdtjänsten blirberövad. 47 (): säger att kommunerna klararde minskade statsbidragen till färdtjänsten och att hon har fullt förtroendeför kommunerna i detta avseende. Jag vill påstå att det långt ifrån är såenkelt för alla kommuner. Jag har själv som socialnämndsordförande diskuterat medhandikapporganisationer och med pensionärsorganisationer hur man skallförändra färdtjänsten och därigenom sänka kostnaderna för att över huvud tagetkunna rädda färdtjänsten och behålla den i befintlig omfattning. Jag vill försäkra att det i det sammanhanget inte harfunnits några statsbidragspengar som väntat på att bli överförda tillfärdtjänsten. förslag som framlägger skulle, om det antogs,medföra en Nr 105 uppenbarrisk för kommunala skattehöjningar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om socialutskottetsbetänkande 15.) 48 TREDJE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debattera socialutskottetsbetänkande 15 om allmän hälso- och sjukvård m. m. Allmän hälso- och sjukvårdm. Allmänhälso- och sjukvård m. m. 49 BOARVIDSON (m): I socialutskottets betänkande 15 behandlasregeringens proposition och där framlagda förslag om anslag för budgetåret1984/85 under avsnitten Allmän hälso- och sjukvård och Övrig sjukvård med vissaundantag. I anslutning härtill behandlas olika motioner. Jag skall begränsa mitt anförande till yrkande 3 i motion1983/84:2239 av m.fl. angående anslaget till bidrag tilldriften av kliniker för psykiskt sjuka m. m. I den moderata partimotionen 1983/84 angående denekonomiska politiken motiveras närmare bakgrunden till de besparingar som vifunnit nödvändiga att föreslå för att begränsa underskotten i statsbudgeten. av dessa besparingar berör statsbidragen till kommuner och landsting. Detlångsiktiga målet bör enligt vår uppfattning vara en successiv minskning av despecialdestinerade statsbidragen. Syftet härmed är att göra kommuner ochlandsting mer självständiga och minska den finansiella belastningenpå statsbudgeten. Såväl kommunernas som landstingens likviditet är i de allraflesta fall god. Våra besparingsförslag kommer därför inte att leda till någondramatisk förändring av verksamheten i kommuner och landsting. Vi har dock avsatt som ett riktat stödtill de kommuner som kan hamna i ett särskilt utsatt läge, detta som enupplysning till bl. med tanke på den tidigare debatten. Vi haralltså tänkt på de kommuner som kan komma i ett svårt läge och avsatt pengarför detta i vår ekonomiska motion. När det sedan gäller den aktuella besparingenhar jag mycket svårt att förstå varför staten fortfarande skall finansieradelar av viss sjukvård. Att staten under en övergångstid borde lämna bidragtill driften av kliniker för psykiskt sjuka anser jag vara motiverat. Men dethar ändå gått , då landstingen övertog denpsykiatriska vården från staten. gällande överenskommelse mellan statensförhandlingsnämnd och företrädare för avser tiden1982-1984. Med hänvisning till de skäl som jag anfört anser vi inommoderata samlingspartiet att det nu är tid att avskaffa statsbidragen tilllandstingen för driften av kliniker för psykiskt sjuka. 3 protokoll 1983/84:105-106 Allmän hälso- och sjukvård m: m. gäller föreslår vi en halvering avföreslaget bidrag för /85 i förhållande till regeringensförslag. Någon ny överenskommelse om bidrag skall enligt vår uppfattning ejträffas för tiden . I utskottets skrivning på s. 20 säger majoriteten att maninte kan biträda motionsförslaget, "som i sin förlängning ytterst drabbarde psykiskt sjuka". Det bidrag som utgår är att betrakta som ettallmänt bidrag. Någon direkt koppling till angivet verksamhetsområde finnsknappast längre. Med min kunskap om landstingens verksamhet bedömer jag det somuteslutet att den av oss föreslagna besparingen skulle få det resultat somutskottsmajoriteten befarar. En noggrannare prövning av de olika verksamheter somlandstingen bedriver blir dock nödvändig, likaså av de enskildaanslagsbeloppen. Men jag tror att det finns tillräckligt med kunniga ochinitiativrika landstingspolitiker som kan stimuleras till att finna nya ochmindre kostnadskrävande lösningar för vissa verksamheter, t. ex. genomentreprenader och vård i enskild regi. Med hänvisning till det anförda ber jag attfå yrka bifall till den moderata reservationen nr 5 av m. fl. ochi övrigt bifall till utskottets yrkanden. 50MARGO (vpk): Betänkandet av abortkommitté visaratt preventivmedelsrådgivningen har byggts ut sedan tillkomsten av 1974 årsabortlag. I genomsnitt erhåller nu 350 av 1 000 fertila kvinnor ensådan rådgivning. är det i huvudsak kvinnorna som nås av rådgivningen.Abortkommittén anser att preventivmedelsrådgivningen även i fortsättningen börbyggas ut med målet att nå hälften av de fertila kvinnorna. Då skullerådgivningen få en verkligt abortförebyggande effekt. utförs ca 32 000aborter, och det finns bedömare som anser att en tredjedel av dessa skullekunna undvikas med en ännu bättre preventivmedelsrådgivning. Abortkommitténförordar särskilt den uppsökande verksamheten, där upplysning om sexualitet,samlevnad och födelsekontroll ges på fritidsgårdar och arbetsplatser och tillde värnpliktiga på samtiiga förband. Vidare betonar kommittén att en eventuellövergång - som har aviserats - till ett schablonise-rat statsbidrag i ställetför den nu riktade ersättningen till preventivmedelsrådgivningen medförminskade möjligheter till stimulans, styrning och uppföljning av preventivmedelsrådgivningen. Det råder alltså samstämmighet mellan abortkommitténs ochvpk;s yrkanden och förslag i dessa frågor. Med den motiveringen avstyrks vårmotion samt med motiveringen att en proposition grundad på förslag iabortkommitténs betänkande kommer att läggas fram under innevarande . Då det är ogörligt att uttala sig om förslagsom vi inte har tagit del av, och eftersom vi därmed ej heller kan se på vilketsätt förslagen har behandlats, yrkar jag bifall till vår reservation nr 2. Inom den psykiatriska vården har det skett positivaförändringar. Antalet platser på de stora psykiatriska sjukhusen har minskatkraftigt. En fortsatt minskning med ca 1 000 platser väntas. Men detfinns tecken på att utvecklingen f. n. styrs mera av ekonomiska besparingsskälän av behovet av en omvärdering av den psykiatriska vårdens innehåll.Utskrivning från de psykiatriska sjukhusen innebär inte att grundläggandebehov av kvalificerad vård, social gemenskap och arbete tillgodoses. Risken ärstor att minskningen av antalet sjukhusplatser på grund av landstingensnuvarande ekonomiska situation blir en maskerad social nedrustning. En fortsatt övergång till öppnare vårdformer inompsykiatrin måste stimuleras från statsmakternas sida. Men detta får inte sessom ett led i besparingspolitiken och leda till att anställda inom vårdenrationaliseras bort. Tvärtom måste vi acceptera att en övergång till öppnarevårdformer i många fall kommer att innebära kostandsökningar. För detta krävsett särskilt statsbidrag till den öppna psykiatriska vården. Det behövs heltenkelt nya pengar till landstingen. Det särskilda statsbidrag med . perinvånare som utgår f. n. och som utskottet hänvisar till i sin avstyrkan avvårt förslag är inga nya pengar till psykiatrin. Det har bara gjorts enomfördelning av tidigare anslag till två . Och om de förslag realiserassom diskuteras i socialberedningen, nämligen en omfördelning av resurser frånpsykiatrin till , kommer landstingens psykiatriska vård attytterligare utarmas. Vad som skulle hända med den psykiatriskavården om fick ett större inflytande, det vågar man knappast tänkapå. gick vidare på den moderata linjen och förespråkade avskaffandeav statsbidragen - först skall de halveras, och sedan avskaffas. Jag tog i gårupp förslag om att avskaffa statsbidragen till färdtjänsten, ochjag kallade det ett utslag av okunnighet eller dumhet. Detsamma gäller derasförslag inom det här området. Om förnekar att förslagen harframställts på grund av okunnighet eller dumhet, då är förslagen ett utslag avcynism. I och för sig, herr talman, borde jag inte använda sammaomdömen som i går. Jag har, det försäkrar jag, möjlighet att hitta på en mängdnya omdömen om , men jag tror inte att det är riktigt nödvändigt,för var och en som haft tillfälle att ta del av den här debatten kan skapa sigett eget omdöme om och deras förslag och om vad dessa förslagkommer att leda till. Jag yrkar bifall till reservation nr 4. I socialutskottets betänkande nr 15 behandlas också vpk:smotioner om ökat anslag till statens miljömedicinska laboratorium. Vi harreservationer som tar upp yrkanden om medel till beredskapen för hälso- ochsjukvården. Jag yrkar också bifall till reservationerna nr 1, 6 och 7 ochhänvisar till de motiveringar som anges i motionerna och reservationerna. Allmän hälso-och sjukvård m. m. Allmän hälso-och sjukvårdm. 51RUNE (): Det finns ett antal reservationer fogade tilldetta utskottsbetänkande. Jag skall först säga några ord om den moderatareservationen nr 5, som gäller statsbidrag till driften av kliniker förpsykiskt sjuka. Till grund för detta bidrag ligger det avtal som träffades1966, då staten överlät ansvaret för mentalsjukvården till landstingen. Sedandess har förhandlingar förekommit om bidragets storlek, och vad som gällerär en överenskommelse mellan statens förhandlingsnämnd ochLandstingsförbundet, en överenskommelse som har godkänts av . Enligtdenna överenskommelse skall staten ge ett bidrag på nära 4,5 miljarderkronor. pågår förhandlingar om bidraget , och i avvaktan påresultatet av dessa förhandlingar föreslås nu ett bidrag på drygt 4,5 miljarderkronor. sade här att det var svårt att förstå attstaten fortfarande skall bidraga till sjukvården. Ja, man kan kanske resonerapå det sättet, men härar det ju också fråga om en fördelning av kostnadernamellan landets invånare. Vi vet att landstings- och kommunalskatten är dentunga biten när det gäller skatterna. Statsbidraget, som nu vill ta bort, vilaralltså på ett avtal mellan två parter - staten och landstingen. Jag tycker attmoderaterna här driver en låtsaslek med en mycket allvarlig fråga. Ni moderatervill att skall bryta ett ingånget avtal - jag vill påstå att ettsådant alltjämt gäller. Jag tycker att det vore mycket illa om rikets högstaorgan, regering och riksdag, skulle uppträda på det sätt som föreslås ireservationen. Det skapar inga förutsättningar för nya avtal. I reservation 5 sägs bl. a. följande: "Förändringarav statsbidraget är således inte ägnat att ändra verksamhetens omfattning. Detankommer på huvudmännen att inom ramen för den totala verksamheten göraerforderliga avvägningar." Så skriver alltså i sin motion, och dettaföljs upp i den moderata reservationen. Ja, mina vänner i utskottet bland , detta låtervackert och enkelt. Men, ärade moderater - motionärer och reservanter - hur harni det egentligen med verklighetsförankringen, när ni skriver på det sättet? skall enligt ert förslag statsbidraget till den psykiatriska vårdenminska med 4,5 miljarder. Därtill kommer prutningen på 450 milj. kr. tillsärskolan, som vi har diskuterat. Det innebär alltså enminskning av statsbidraget med . Bidragen skulle minskas detta år med halva det beloppet.Nästa år skulle resterande bidragsbelopp försvinna. Både på riksplanet och ilandstingen säger ni att landstingsskatten inte får höjas. Verksamhetensomfattning skall inte ändras. Men ändå skall utgifterna för verksamhetenminskas med . Hur går den ekvationen ihop? har själv sagt att han har erfarenhet avlandstingsarbete. Jag vill därför fråga honom: Vad säger egentligen moderatalandstingsledamöter och landstingsråd? Är förslaget förankrat hos eralandstingspolitiker? På vilket sätt skall besparingarna ske? sadeatt det finns initiativri- ka moderata landstingspolitiker. Det skulle varaintressant att få veta hur det här skall gå till. Jag kan inte tro att ni tarså lättvindigt på en sådan här viktig fråga att ni bara yxar till ett belopputan att ägna någon som helst tanke åt hur man kan genomföra förändringarna. Jag vill anföra ett exempel från mitt eget landsting,. uppbär f. n. bidrag om 120 milj. kr. till denpsykiatriska vården. Särskolan får bortemot 9 milj. kr. Totalt blir det nästan130 milj. kr. Enligt förslag skulle besparingar på 65 milj. kr.göras redan fr. o. m. - alltså för /85, fr. o. m. den1 , o. m. . Men landstingens budgetår löper perkalenderår. Det innebär att mitt landsting, som redan har en hårt pressadbudget, skulle mista drygt 30 milj. kr. under innevarande budgetår. Jag harfrågat moderata landstingsråd i hur man skall klara detta. Manhar svarat att det inte är möjligt. Om representant iförvaltningsutskottet i , , hade varithär, skulle jag gärna ha diskuterat den saken med honom. Totalt motsvarar det föreslagna bortfallet av statsbidrageten höjning av landstingsskatten med . Jag skulle tro attde flesta landsting befinner sig i samma situation. Till mina vänner i moderatasamlingspartiet skulle jag vilja säga: Det går inte att föra en sorts politik iriksdagen och en annan i landstingen. Det måste vara en synkronisering. Frågorav det här slaget är så allvarliga att man inte kan hantera dem på det sätt somni gör. Sedan villjag kommentera vpk:s motioner, och de är ganska många. När det gäller reservation 1 råder det inga delademeningar. Utskottet och reservanterna är överens om behovet av forskning och omden betydelse denna har. Vi anser emellertid att de prioriteringar som statensmiljömedicinska laboratorium har gjort inte föranleder några ändringar frånriksdagens sida beträffande departementschefens förslag. Utskottet avstyrkersåledes denna reservation. Reservation 2 gäller preventivmedelsrådgivningen.Utskottet avstyrker också denna reservation. Margö har i sittanförande redogjort för utskottets motivering. Också jag yrkar avslag på dennareservation. Reservation 3 gäller en särskild hälsovårdsavgift. Manvill förstärka resurserna för upplysning om tobakens skadeverkningar. Vi harutförligt redovisat vad som är på gång i detta avseende. Jag skulle tro att enhel del hänt på detta område sedan motionerna skrevs. Här föreligger ingadelade meningar. Motionärerna, reservanterna och utskottsmajoriteten är överensi sak. Jag yrkar avslag på denna reservation. Reservation 4 gäller särskilt statsbidrag tillsjukvårdshuvudmannen för att underlätta en utveckling mot öppnare vårdformerinom psykiatrin. Sådant bidrag utgår f. n. genom en överenskommelse mellansocialdepartementet och . Frågan om resurser för öppenvårdfinns också med i de nya direktiven för socialberedningen, och enligt uppgiftskall socialberedningen avlämna sitt betänkande . Allmän hälso- och sjukvårdm. Allmän hälso- och sjukvårdm. Vi avstyrker reservationen med denna motivering. Reservation 6 avstyrker utskottet med hänvisning till attfrågan enligt de uppgifter som vi har fått kommer att tas upp i samband med enutredning som kommer att tillsättas . Detta gäller också reservation 7, om medelstilldelningeninom detta område. Med detta ber jag att få yrka bifall tillutskottets hemställan och avslag på samtliga reservationer. 52 MARGÖ (vpk) replik; När det gäller det särskilda statsbidrag på24 kr. per invånare som f. n. utgår till utbyggnad av öppen psykiatri, handlardet inte om några nya pengar till landstingen, utan det är bara en omfördelningav det gamla statsbidraget. Detta är egentligen ingenting annat än en variantpå den gamla historien om hunden som man hugger svansen av och matar med dennanär hunden är hungrig. Det behövs nya pengar till landstingen för att man skallkunna bygga ut den öppna psykiatrin. Jag rekommenderar och framför alltmoderaten att göra ett besök exempelvis nere i påGullberna sjukhus och se på hur man där har lyckats eller misslyckats med attersätta de platser inom den slutna vården som man har lagt ner vid dettasjukhus - man har inte lyckats alls med att ersätta dem inom den öppna vården,utan patienter går utskrivna från detta mentalsjukhus utan att alls få den vårdsom de egentligen behöver både medicinskt och socialt. Om ni inte nöjer er med kan ni pånärmare håll studera - det är ungefär samma förhållandendär. För att vi skall lyckas med den målsättning som vi alla har varit enigaom, nämligen att förändra psykiatrin mot öppnare vårdformer, behöverlandstingen nya pengar. 53 () replik; Jag rekommenderarMargö att läsa vad utskottet har skrivit på s. 19. 54JÖRN (vpk); Under allmänna motionstiden inlämnadesen motion rörande tobaksfrågan med som första namn och medundertecknare från samtliga riksdagspartier. Det är motion 1619. Vpk;s representant i socialutskottet har velat markerasitt stöd för motionens syfte genom en reservation, reservation 3. Emellertidfinner vi som mer eller mindre aktivt har sympatiserat med motionens syfte attdet inte skulle tjäna något ändamål att yrka bifall till reservationen. Detriktiga är i stället att vi enigt sluter upp bakom vad utskottet har sagt medanledning av motion 1619. Utskottetkonstaterar nämligen att redan vid förra uttaladesig om frågan och då sade att problemen beträffande tobaksbruket ingalunda ärlösta med det beslut som regeringen fattade i frågan - det ärnödvändigt att följa upp de olika åtgärderna för att få underlag för enfortsatt systematisk satsning mot tobakskonsumtionen. Utskottet och riksdagenuttalade den gången också att regeringen även i fortsättningen måste ta ettsamlat ansvar för utvecklingen på det här området. Detta var något somriksdagen gav regeringen till känna. Vidare refererar utskottet nu till den framställning somgjordes från sida - efter det attden här motionen hade inlämnats - till regeringen, där socialstyrelsenhemställer att regeringen genom officiella policyuttalanden stärker denaktiva tobakspolitiken och vidtar erforderliga åtgärder så att bestämmelsernaom marknadsföringen av tobaksvaror skärps och att tobaksbeskattningen användsmer aktivt i konsumtionsdämpande syfte. uttalar också i den härframställningen sitt stöd för det som är huvudpunkten i motion 1619, nämligeninförandet av en hälsovårdsavgift på tobaksvaror. Mot denna bakgrund och med den utförliga motivering somutskottet har gett - som får uppfattas som en klar markering av att ytterligarekraftfulla åtgärder är nödvändiga gentemot tobaksbruket, som representerar enav de stora hälsoriskerna, en av de stora faktorerna bakom flera av deomfattande och utbredda folksjukdomarna - tror vi att det är en styrka och enpoäng att det klara budskap till regeringen som utskottet har gett uttryck förstöds utan avvikelser av en enhällig riksdag. Vi förväntar alltså attregeringen, efter det enhälliga beslut som kommer att fattas här , handlari den här frågan utan onödigt dröjsmål. Allmän hälso- och sjukvårdm. 55 BOARVIDSON (m): Jag trodde att skulle ha ordet . Jag skallta upp en del av de saker som har diskuterats här. Först till Margö . Vi är överens om att viskall förändra verksamheten när det gäller psykiatrin mot öppna vårdformer. Menjag har mycket svårt att förstå att det skulle bli dyrare att ha öppnavårdformer i stället för stora institutioner - det kan jag inte tro. Till : Först och främst var det ett sakfeli hans anförande. Vi bryter inte det avtal som är ingånget, det har vi ickesagt att vi skall göra. Vi vill inte att mer pengar skall utgå tillsjukvårdshuvudmännen efter 1984. Det är alltså inte fråga om något brott motavtal. Vi vill att man skall se över verksamheterna ilandstinget. har många verksamheter utöver sjukvård som kanske inteär nödvändiga. Vi vill att man skall prioritera bättre. Sedan kan jag ta ett par exempel från mitt eget landsting.Malmöhus läns landsting.