prot · G70980 · 1983-12-31 00:00:00 — En strukturering av svensk industri är nödvändig. Det voreen stor olycka för vårt land om vi skulle förneka detta. Vi måste ha enindustri som är både effektiv och konkurrenskraftig, om vi skall kunna klaraframtiden för som industrination. De senaste årens omstruktureringar har enligt min meninglett till att vi har en bättre industristruktur . Vad hadehänt med handelsstålet och med Bergslagen om vi inte hade gått igenom denmödosamma omstruktureringen? kan vi i tidningarna läsa mycket omvad som händer i de länder där man inte omstrukturerar, där man i ställetskjuter problemen framför sig. Rubrikerna talar om halveringar eller totalutslagning i fråga om industrikapaciteten. Vi måste värna vår industri. Att värna vår industriinnebär att vi också löpande sertill att den struktureras. Jag ser positivt pä Bergslagens möjligheter. Det bordeockså i göra. Det gäller att predika framtidstro istället Om sysselsättningen i Bergslagen för attunderblåsa dystra tongångar. Jag ser positivt på Bergslagen därför att det iden regionen finns en industritradition och mycket av industriellt kunnande.Det gäller både de anställda och företagarna. Vidare finns det i som med framgång arbetar på exportmarknaderna. I vissa delarav Bergslagen ökar även nyföretagandet. Allt detta gläds jag åt. Mensjälvfallet är det inte tillräckligt. Det behövs mycket mera. Det har jag vidolika tillfällen påpekat. Avslutningsvis vill jag säga följande. Jagser positivt på Bergslagens möjligheter och framtid också därför att det där finns sä mycket av idérikedom, livskraft och personligt engagemang förhembygden. Det är kanske den bästa förutsättningen just när det gäller attangripa problem och att nå framgång i det arbetet. Beträffande olika insatser i Bergslagen utlovar jagregeringens stöd för en politik som innebär en förnyelse och en utveckling iBergslagslänen. 7HANS i (vpk): Jag är den siste som skulle förfalla tillpessimism. Jag ville bara förmedla vad människor som jag talat med känner närstruktureringarna uteslutande resulterar i större arbetslöshet och sker överde enskilda människornas huvuden. , när vi diskuterar industripolitik i vidaremening, kommer industriministern att fä tillfälle att ta del av min motion omBergslagen. Jag pekar där på en rad utvecklingsmöjligheter. Vidare pekar jag pådet som har skett i Norberg- inte tack vare ASEA eller någon annan storkapitalist,utan tack vare de enskilda människornas initiativförmåga och kreativitet. ISkinnskatteberg t. ex. lyckades man mot alla odds rädda halva boardfabriken,trots att det var bestämt att fabriken skulle läggas ned. Kamp lönar sigalltså. Men man måste ha ett verktyg, ett stöd. Människorna måste känna attregeringen ställer upp för just dem och ger dem möjlighet att jobba vidare. Manskall inte behöva stå med mössan i hand när företaget där man arbetar byterägare, när kapitalisterna sinsemellan gör olika byten och strukturerar som detbäst passar dem. Svensk industri måste struktureras - men hur, med vilkeninriktning? Det skall inte bara vara för kortsiktig lönsamhet -1, ex. genomnedskärningar på personalsidan. 1 stället skall utveckling, vidareförädling,nya komponenter, nya produkter och en ny inriktning sättas upp som mål försvensk verkstadsindustri. På det sättet måste man strukturera. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Anmäldes och bordlades 1983/84:104Förslag till lag om kontrollavgift vid olovlig parkering, m. m. 5 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1983/84:104 av (vpk) till jordbruksministernom fiskevården i reglerade sjöar; De reglerade sjöarna i Sverigeomfattar mycket betydande arealer. De utgör en betydelsefull resurs förfiskproduktion och kan bli ännu viktigare om målmedvetna insatser görs. Regleringen har emellertid lett till skador för fisket avflera slag. Näringstillgången har försämrats genom de ändrade vattenstånden medhögre sommarvattenstånd och oftast stora torrlagda områden på vårarna. Dessutomblir förhållandena under lek och romkläckning så förändrade att stora skador päfiskbestånden och reproduktionen förorsakas av detta. Till detta kommer deskador som uppkommer genom att fiskvandringen kan omöjliggöras eller försvårasgenom dammbyggnader etc. Försöken att restaurera fisket i reglerade sjöar med hjälpav näringsdjuret Mysis relicta har utvärderats. Resultaten redovisas i FÅKinformerar, nr 15/1983, och Information från Sötvattenlaboratoriet, nr 15/1983. Den bild som erhållits är komplicerad. Förbättringar harskett i de fiskbestånd som lever längs botten. Försämringar har konstateratsför fiskar ute i fria vattnet, de pelagiska fiskarna. Kvaliteten harförbättrats och angreppen från parasiter minskat. Dessa försök har pågått sedanbörjan av . sker förändringar i fiskbestånden. Dettavisar att förhållandena i sjöarna ännu ej stabiliserats. Mysis har haft en positiv inverkan på deviktigaste arter som fiskas av ortsbefolkningen. är det tydligt attdet nya näringsdjuret ej utnyttjas till fullo av fiskbestånden. Andra faktorer,t. ex. regleringsskador på rom och yngel av , har visat sig få deneffekten att Mysis inte får fullt genomslag. Detta kan mötas på olika sätt.Ökade inplanteringar av kan vara ett alternativ. Ett annat sätt är ennågot senare avtappning av de sista metrarna i vattenmagasinen så att en ökadmängd yngel kan kläckas. Även andra fiskevårdande åtgärder bör prövas för att manskall kunna utnyttja den stora resurs som de många och stora reglerade sjöarnautgör. Mot bakgrund av vad här anförts vill jag tilljordbruksministern ställa följande frågor: Avser regeringen att vidta åtgärder för att fä tillstånd en långsiktig plan för restaurering av näringstillgängen i de reglerade sjöarna? Avserregeringen att ta initiativ till att tillsammans med kraftbolagen analyseraförutsättningarna för senareläggning av urtappningen av vissa delar avmagasinerad vattenvolym? Kommerregeringen att arbeta för ytterligare planteringar av i lämpligareglerade vatten? Har regeringen för avsikt att taandra initiativ till bättre fiskevård i dessa sjöar? 1983/84:105 av () till försvarsministern omskydd mot kränkningar av kryssningsrobotar; Grundläggande för den svenskaneutralitetspolitiken är att vi kan förhindra att vårt lands territorium ochluftrum används av andra länder för militära operationer. Att upprätthålla denförmågan har också varit ett självklart mål för den svenskaförsvarspolitiken. Tillkomsten av kryssningsrobotar innebär en ny utmaningför den svenska neutralitetsvakten. Till skillnad från andra typer av robotargår kryssningsrobotar på mycket låg höjd. Neutraliteten ställer oomtvistligakrav på oss att vi kan förhindra att kryssningsrobotarna passerar svensktluftrum. Att frågan blir aktuell i händelse av en konflikt förefalleruppenbart, eftersom vårt lands territorium ligger i den naturliga färdvägenmellan stationeringsorter för sädana robotar och viktiga förväntade mål såsomLeningradsomrädet och Murmanskbasen. har också klargjort sin avsikt att skjuta nerkryssningsrobotar som kränker svenskt luftrum. Försvarsstabschefen intervjuuttalande i har väcktinternationell uppmärksamhet. Denna avsikt måste dock anses vara klargjordredan i samband med försvarsbeslut. För att kunna bekämpa kryssningsrobotar räcker det dockinte med polifisk vilja.- Den tekniska kapaciteten måste också föreligga.Eftersom kryssningsrobotarna kan ta sig fram på mycket låg höjd ställs storakrav pä spaningsutrustningen. Det krävs särskild låghöjdsradar, som dessutom ärsvår att styra ut. beställde 1981 i en läghöjdsradar som, eftergjorda modifieringar, är ägnad att fylla de krav som hotet frånkryssningsrobotarna föranleder. Detta låghöjdsradarsystem benämns i PS870. De första leveranserna kommer enligt uppgift snart till Sverige.Förutsättningarna borde därför vara goda för att bygga upp ett effektivt skyddmot kränkningar av kryssningsrobotar. Enligt en pressuppgift (1984:6) kommer dock detnya radarsystemet inte att instafleras utan gå direkt till lager. Orsaken ärbrist på ekonomiska resurser. Den rådande osäkerheten när det gäller försvaretsekonomi har,redan förorsakat förseningar. Om inte resurser går att fä fram kanhela projektet komma att skjutas , uppges det. En sådan utveckling skulle vara anmärkningsvärd redan urekonomisk synvinkel. Den största kostnaden för systemet, köpet av utrustningen,är redan ett faktum. Hela projektet beräknades 1981 till 550 miljoner. Redansänkta kostnader är enligt "hundratals miljoner". Dessainvesteringar blir helt nyttolösa för det svenska försvaret så längeanläggningarna inte installeras. Denallvarligaste konsekvensen gäller naturligtvis trovärdigheten av vår neutralitetspolitik.Våra förutsättningar att hävda vår förmåga att hindra Nr 80 operationermed kryssningsrobotar i vårt luftrum riskeras. Andra stater kan finna anledningatt förbereda sig för att "hjälpa" med den uppgiften. Dettaär naturligtvis ett mycket oroande perspektiv. Med hänvisning till ovanstående ber jag att få ställaföljande frågor till försvarsministern: När kommerlåghöjdsradarsystemet PS 870 att installeras? Hur påverkar enförsening av PS 870 trovärdigheten i vår utfästelse att hindrakryssningsrobotar att passera vårt luftrum? 1983/84:106 av () till statsministern ommiskitoindianernas situation: I skilda sammanhang under senaretid har rapporter nått den svenska allmänheten om den förföljelse sommiskitoindianerna i utsätts för frän den styrandesandinistregeringen. ger betydande bistånd till , ochstatsministern har vid flera fillfällen stått upp fill försvar för densandinistiska.regimen. Statsminister har just besökt landet, och medanledning av detta besök vill jag fråga följande; Vilken information flckstatsministern om miskitoindianernas situation, och vilka var sandinistregimenskommentarer till uppgifterna om förföljelse av indianerna? 1983/84:107av () till statsrådet om åtgärder för att stimuleratill upprustning och ombyggnad av äldre vattenkraftverk; En särskild vattenkraftsskattinfördes . Regeringens förslag i denna fråga var ett hastverk medmånga och stora brister. Några av bristerna rättades fill underutskottsbehandlingen i , men fortfarande kvarstår flera negativaeffekter, och det är angeläget att de rättas till. Vattenkraftsskatten skulle enligt socialdemokraterna varaen vinstskatt eller t. o. m. en övervinstskatt. Så är det inte. I nuvarandeutformning finns det ett mycket litet samband mellan kraftverkets lönsamhet ochuttaget av vattenkraftsskatt. påtalade med skärpa denna brist underriksdagsbehandlingen och yrkade avslag med bl. a. motiveringen attvattenkraftsskatten kommer att begränsa intresset för t. ex. upprustning ocheffektivisering av gamla kraftverk. redovisade också konkretaalternativ som skulle få motsatt effekt och sfimulera ombyggnad och upprustningav äldre kraftverk. Även skatteutskottets s-majoritet var medveten omvattenkraftsskattens negativa effekter avseende upprustning och effektiviseringav äldre vattenkraftverk och säger i betänkande SkU 1982/83:15 s.70:"Frågor av dessa och liknande slag bör utan olägenhet kunna prövassenare." Dagslägetmotiverar att denna prövning kommer till stånd omgående. Det har gjorts en undersökning som visar att de närmastetio åren är det motiverat att rusta upp och bygga om äldre vattenkraftverk tillkostnader i storleksordningen 5 miljarder. 4 protokoU 1983/84:79-86 Det är synnerligen angeläget attdenna upprustning och ombyggnad kommer till utförande utan fördröjning. Någraav skälen för detta är; - Vi kommer underde närmaste åren med stor sannolikhet att ha god tillgång påelproduktionskapacitet, vilket innebär att produktionsbortfallet underbyggtiden blir mindre kostsamt. - Vi har ettstort behov av ökad sysselsättning. - Utbyggnaden avny vattenkraft kommer att bli mycket begränsad och industrinbehöver ökade leveranser för att bibehålla nuvarande kapacitet och kompetens.Kan motiverad ombyggnad och upprustning genomföras kommer detta att betydamycket mer för industrisysselsättningen än den vattenkraftsutbyggnad somföreslås av vattenkraftsberedningen. - Moderna ochhögeffektiva vattenkraftverk underlättar kärnkraftsavvecklingen. Med hänvisning till ovanstående anhåller jag att få ställaföljande fråga till energiministern: Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta för attundanröja de negativa effekter vattenkraftsavgiften har avseende genomförandeav motiverad upprustning och ombyggnad av äldre vattenkraftverk? 1983/84:108av utlandsupplåning: () till finansministern om statens Statens utlandsskuld är f. n. officiellt ca 100 miljarderkronor, men då är lånen bokförda enligt de valutakurser som gällde när de togs.Beräknad utifrån aktuella valutakurser är utlandsskulden i stället ca 130miljarder, dvs. mer än en fjärdedel av den totala statsskulden. Anmärkningsvärt nog steg uflandslånens andel av den totalastatsskulden , trots att underskottet i bytesbalansen sjönk. Dettaunderskott stannade vid ca , men statens nettoupplåningutomlands ökade ändå med ca 25 miljarder. En vikfig förklaring till denna utveckling är den negativaprivata kapitalbalansen. Företagen, som är likvida och återhållsammamed investeringar, amorterar ned sina utlandslån snabbare än de tar upp nya.Kursförluster i samband med tidigare devalveringar och dollarns uppgång tordebidra till detta handlingssätt. En annan förklaring är att valutareserven ansetts behövaförstärkas med anledning av ökningen i den svenska utrikeshandeln och uppgångeni dollarkursen. Slutligen föranleder den ovan nämnda bokföringstekniken attomsättning av utlandslån i syfte att begränsa räntekostnaden registreras som enökning av skulden i utländska valutor. Omfattningen av statens upplåning utomlands är en viktigmen föga diskuterad fråga för den ekonomiska politiken. I vissa andra små sjukavälfärdsekonomier som t. ex. förekommer ingen statlig Motiveringen är att sådan upplåningofta går till konsumtion och därmed inskränker den möjliga levnadsnivån iframtiden. Om det överlåts åt företagen att låna utomlands, kan man varasäkrare på att pengarna används till räntabla investeringar. Andra länder ställer upp en norm för statensutlandsupplåning, som inte får överskridas. Under de borgerliga regeringsårenvar målsättningen att statens utlandsupplåning som mest flck motsvaraunderskottet i bytesbalansen. Helst skulle företagen förmås att ta på signågon del av den upplåning som krävdes för att täcka bytesunderskottet. Men i praktiken har alltså den svenska staten övergettmålsättningen att dess nettoupplåning skall stanna vid bytesunderskottetsstorlek. Det måste betecknas som högst oroande att utlandsdelen av statsskuldentenderar att växa, trots att den goda exportkonjunkturen just nu håller nereunderskottet i bytesbalansen. Genom att överta företagens utlandslån ökarstaten sin riskexponering. Denna utveckling väntas fortsätta . Enligtfinansplanen förutses ett bytesunderskott på endast 5 miljarder, men denpreliminära finansieringskalkyl som finns i finansplanen anger statensutlandsupplåning till 10-15 miljarder. Denna nivå torde komma attöverträffas. Om den nuvarande passiva inställningen till det negativa privatakapitalflödet kvarstår, blir beloppet betydligt större. Utlandsskuldens storlek och snabba tillväxt utgör utantvivel en allvarlig restriktion på ekonomisk-politiskahandlingsfrihet. Eftersom tillhörande principfrågor inte närmare berörs ifinansplanen anhåller jag att till finansministern få rikta följande fråga: Anser finansministern att statens utlandsupplåning bör fåöverstiga underskottet i bytesbalansen, och var bör i så fall gränsen dras? Meddelande om frågor ' 6 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1983/84:340av () til lokaliseringen av SAS huvudkontor; Långtgående planer finns pä att förlägga ett huvudkontorför SAS, med i första etappen ca 1 500 arbetsplatser, till iSolna. har största koncentration av arbetsplatser i forhållandetill den yrkesverksamma befolkningen. Planerna innebär också ett ingrepp i ettplanerat grönområde runt av stor betydelse för hela centralaStorstockholm. Projektet skulle således innebära dels en ytterligare skärpningav den regionala obalansen, dels en försämring av miljön i de centrala delarnaav . Är den , som ägarpart i SAS, beredd attverka för att bolagets huvudkontor förläggs till en kommun med underskott påarbetstillfällen, exempelvis eller ? 1983/84:341 av () till justitieministern omundantag från lagfartskravet beträffande vissa äldre förvärv; beslöt pålagutskottets förslag (LU 1982/83:30) att bifalla regeringens förslag iproposition 1982/83:84 om undantag från lagfartskravet beträffande vissa äldreförvärv. Lagändringen ger främst staten, kyrkan och kommunernamöjlighet att försälja egendom som de av ålder innehaft utan att ha lagfart pådensamma. a. är stora delar av domänverkets fastighetsinnehav i Norrlandsådan egendom. I betänkandet framhöll lagutskottet angelägenheten av attdet sker en noggrann prövning av inskrivningsdomaren innan undantagsregelntillämpas. Vad gäller mark inom sameallmänning framhöll lagutskottet attskattefjällsmälet gällde rättsläget beträffande fjällområden inom länoch att utgången av detta mål inte utesluter möjligheten att samerna kan haäganderätt till delar av sameallmänningar i andra län. Med hänsyn härtill anförde lagutskottet "att det fårankomma på inskrivningsdomaren att iaktta särskild försiktighet vid prövning avom undantagsregeln skall kunna tillämpas i fråga om inskrivningsätgärder påsådana områden av sameallmänningarna där äganderättsfrågan inte prövats". Det är därför synnerligen anmärkningsvärt att det idomstolsverkets endast redogörs förpropositionens motiveringar, medan skrivningarna i utskottsbetänkandet - som juinnehåller riksdagsbeslutet - inte omnämns med ett enda ord, trots påpekandenfrån samehåll. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för attberörda myndigheter skall få kännedom om riksdagsbeslutet gällande riktlinjerför lagens tillämpning och handläggning av berörda inskrivningsärenden? 1983/84:342 av () till arbetsmarknadsministern om ytterligare medel till beredskapsarbeten; Arbetsmarknadsstatistiken förjanuari visar på en fortsatt alarmerande arbetslöshetssituation. 1 Stockholmslän var 18 180 människor arbetslösa , vilket är närmare 800 fler änmotsvarande tid . innebär länsarbetsnämndens medelsram förberedskapsarbeten för resten av budgetåret att man inte kan bibehållaverksamheten på nuvarande nivå. Bristen beräknas till ca 35 milj. kr. Om ingaytterligare medel skjuts till tvingas man successivt skära ner antaletberedskapsarbetsplatser med 4800. Ärregeringen beredd att, mot bakgrund av det svåra arbetsmarknadsläget Nr 80också i , anslå ytterligare medel för att förhindra den Måndaeen den nedskärning av antalet beredskapsarbetsplatser som annars blirnödvändig? 7§ Kammaren åtskildes .