prot · G709162 · 1983-12-31 00:00:00 — I en motion från socialdemokraterna under riksmötet1981/82 föreslogs en samordnad verksamhet inom transportforskningsområdet,vilket utskottet i sitt betänkande 1981/82:23 gav regeringen till känna. I denproposition som vi nu behandlar har utskottets önskemål effektuerats. har transportforskningen varit splittrad på fleraorgan. I den forskningsproposition som vi nu behandlar föreslår regeringen attTFD (transportforskningsdelegationen) och KTB (kollektivtrafikberedningen)sammanförs till en myndighet, TFB (transportforskningsberedningen). Denna skallha till uppgift att stödja forsknings- och utveckHngsverksamhet inomtransportområdet och att samordna transportforskningen. Det föreslås attsammanslagning sker den 1 juH . Ett enhälligt utskott tillstyrker detta i.sitt betänkande. I betänkandet behandlas även fem motioner, som har väcktsmed anledning av propositionen. I den moderata motionen föreslås att KTB skallavvecklas, vilket tillgodoses i och med kammarens bifall tilltrafikutskottets förslag . I den socialdemokratiska motionen föreslås attTFD skall samarbeta med VTS (Stiftelsen ). Utskottetanser i likhet med vad som anförs i propositionen att det är viktigt att TFBtar fill vara alla möjligheter till samarbete och samordning av de resurser somstår till buds med andra institutioner, myndigheter m. fl. Det förutsätts attså också kommer att ske där det anses ändamålsenhgt och lämpligt. I folkparti-och centermotionerna framhålls att sammanslagningen av bör medföraadministrativa besparingar, eftersom transportforskningsberedningens kanslifår mindre resurser än vad de båda organen har . I propositionen föreslåshär en sammanslagning av nuvarande kansHresurser: Av propositionen framgår klart att de uppgifter som TFBkommer att få, bl. a. samordning och planering av transportforskningen samtinformationsverksamhet, inte har någon direkt motsvarighet inom ramen för varesig TFD:s eller KTB:s verksamhet . Därför delar utskottets majoritet den ipropositionen framförda uppfattningen att TFB skall få ansvaret för dessauppgifter och tycker att de i propositionen föreslagna kansliresurserna behövsf. Självfallet skall kansliresurserna inte vara större än vad som ärnödvändigt för att verksamheten skall kunna skötas på ett fullgott sätt. Föredraganden föreslår också i propositionen: "Detbör ankomma på regeringen att bestämma närmare hur den nya myndigheten skallvara organiserad och anpassa organisationen och arbetsformer till förändringari förutsättningarna." Med dessa motiveringar, herr talman, avstyrkerutskottets majoritet motionerna från och i denna del, sääven reservation 1, där instämmer med och idenna fråga. Där står bl. a. att TFB:s kansliresurser bör minskas åtminstone påsikt. Jag anser att detta är en helt onödig reservation, eftersom enorganisationskommitté nu kommer att tillsättas för att anpassa organisation ocharbetsformer till förändringar i förutsättningarna. I propositionen står det t.o. m. att det kan bli fråga om en annan fördelning av anslaget, om en sådanomfördelning skulle anses bättre. Detta tycker jag är svar på vad tidigare sade. I vpk-motionen framhålls att bilismen ännu inte blivitföremål för någon omfattande forskning med avseende på dess roll i ochframtiden. Enligt vad utskottet erfarit utförde 1978en resvaneundersökning, vilken tjänat som utgångspunkt för forskning ombiHsmens roll i samhället. En ny sådan undersökning, som genomförs , kanförväntas komma att ytterligare stimulera till dylik forskning som motionärenaktualiserar. I ett stort internationellt samarbetsprojekt. Bilen iframtiden, som initierats i , läggs tonvikten vid bilindustrinssamhällsroll. En rapport om det projektet väntas föreHgga . Vad gällerdenna rapport har dels svenska forskare lämnat bidrag, dels stöd förgenomförandet lämnats av styrelsen för teknisk utveckHng, statens råd förbyggnadsforskning, transportforskningsdelegationen m.fl. Eftersom avsikten med propositionen bl. a. är att minskadubbelarbetet, finns det ingen anledning att tillstyrka motionärernas förslag.Motionen i den berörda delen avstyrks således, Hksom även reservation nr 2. I yrkande 20 i centermotionen 2615 föreslås att TFBskall lokaliseras till . Lokaliseringen av TFB behandlas inte ipropositionen. Men enligt vad utskottet erfarit kommer beredningen att placerasi . För en sådan lokalisering talar enligt utskottetsmajoritet angelägna samordningsvinster, som står att göra genom att styrelsenför teknisk utveckling och byggnadsforskningsrådet redan finns i Stockholm.Dessutom finns ju de båda organ som skall slås samman redan här i Stockholm.Därför avstyrks motionskravet i fråga liksom också reservation nr 3. har-tydligen gripits aveftertankens kränka blekhet. Jag måste erkänna att jag blev litet förvånad -omjag inte minns alldeles fel var med under såväl behandlingensom justeringen av ifrågavarande betänkande. Det var synd att i "rätt forum" passade på att framföra sina åsikter. Det hadeannars kanske varit möjligt för oss att prata oss samman och få till stånd enannan skrivning. framgår det inte av betänkandet att har haft enavvikande mening. Ipropositionen står det att programgrupperna bör sammansättas av personer medstor sakkunskap inom verksamhetsområdet. För min del utesluter jag verkligeninte folk med praktisk erfarenhet eller - för att använda ordval -folk från verkstadsgolvet när jag talar om stor sakkunskap. Med det anförda yrkar jag bifall till trafikutskottets hemställan idess helhet och avslag på samtliga reservationer. Anf.124 (vpk): Vi har alla iakttagit vilken omvälvning som vi står mitt uppe i när detgäller teknik och vetenskap. För oss i vpk är det angeläget att se till attdenna omvälvning genomförs i demokratiska former. Vi kan också seforskningspropositionen som ett uttryck för att man är medveten om detta krav.Vi vill därför i den här frågan markera att vi vill ha garantier för att deanställda via sina fackliga organisafioner får ett klart medbestämmande i deforskningsorgan som det gäller, för undvikande av att man t. ex. handplockarpersoner som skall passa någon professor. När det gäller bilismens roll är det alldeles klartatt vi i vårt land - där 400 000 människor är beroende av bilismen ochbilindustrin - för samhällsdebattens skull är i behov av en ordentlig analysav och forskning om bilismens och bilindustrins betydelse för både inuet och . Inte minst finns det en stor ovisshet bland de arbetareoch tjänstemän som är sysselsatta på detta område. Om nu uttalar attdenna forskning bör komma till stånd, är det en verkligt angelägen uppgift somkommer att kunna genomföras: en kartläggning inom denna bransch. 125 (): säger att TFB bör ligga i till följd av"angelägna samordningsvinster". Jag måste tyvärr konstatera att varjegång som vi från föreslår att en ny statlig verksamhet skalllokaliseras till Nf 162 någon annan plats än , radar socialdemokraterna upp skälvarför Måndagenden i 'verksamheten måste Hgga i . Här finns det och det och detta,och alltså måste också det nytillkommande ligga här. poHtik,, är det inte underligt att fortsätter att växa Transportforsk- P 'tövriga landets bekostnad. fiine Vi måste bryta detta mönster. Åtminstone måste vi sluta upp med att förlägga nya verksamhetertill . Jag anser att staten här måste gå före med gott exempel ochvisa att man tror att nya organ kan fungera också på andra ställen än ihuvudstaden. Anf.126 (): Låt mig först säga till att jag vidhåller vad jag sadetidigare, nämligen att de fackliga företrädarna, i varje fall i min sinnessfär,ingår bland sakkunskapen. Såtill talet om att det inte skulle bedrivas någon forskning inom bilindustrin.Jag har tagit kontakt med VTI och därifrån fått en del rapporter. Det ärexempelvis Bilindustrins förväntningar på väg- och trafikforskningen,Kollektivtrafiken i bilsamhället. Billös i bilsamhället osv. Dessa mycketvackert röda böcker överlämnar jag gärna till , så att han vid tillfälle kan göra sig underkunnig om innehållet i dem. Jagkan vidare hålla med om att det finns anledning attförlägga nya verksamheter utanför . Men den verksamhet som dét härgäller är i och för sig inte ny. De människor som arbetar i den finns redanhär. Kontoren är redan uppbyggda. Vi vet också att detta beslut kommer mycketsent. Därförvidhåller jag även på den punkten mitt yrkande om bifall till utskottetshemställan. Anf.127 (vpk): Visst har det skrivits rapporter, uppsatser och annat som rör bilismen.Men sekretariatet för framtidsstudier, som har ägnat mycken möda åt att försökaanalysera situationen för bilismen och även har producerat rapporter,konstaterar att det saknas en ordentlig och genomgripande forskning i Sverigeom bilismen och bilindustrin. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.2 (transportforskningsberedningens kansliresurser) Utskottetshemställan bifölls med 172 röster mot 140 för reservation 1 av . Mom.3 b och c (arbetstagarorganisationernas representation i transportforskningsberedningen,m. Utskottetshemställan - som ställdes mot motion 2626 av i motsvarande del- bifölls med acklamation. Mom. 3 f(forskning rörande bilismens och bilindustrins roll) Utskottets hemställan bifölls med 296 röster mot 17 förreservation 2 av . Mom. 4 (transportforskningsberedningens lokalisering) Utskottets hemställan bifölls med 264 röster mot 49 förreservation 3 av och . Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Statsbidrag till alternativa barnomsorgsformer 14 §Statsbidrag till alternativa barnomsorgsformer Föredrogs socialutskottetsbetänkande /84:31 om statsbidrag till alternativa barnomsorgsformer (prop,1983/84:177). 128 (): Proposition 177 om statsbidrag tillalternativa barnomsorgsformer är - trots sitt ringa omfång - en märkligläsning, full av övertro på kollektiva lösningar och på att staten vet bäst ochskall styra människorna och familjen. Det visas ovilja att skapa valfrihet ochfinna nya lösningar på problem. Inte ens kommunerna tilltros helt kunna bedömaoch fatta beslut om barnomsorgens utformning. Propositionen inskränker rätten till statsbidrag tillalternativa barnomsorgsformer. Daghem och fritidshem som drivs i företagsformutesluts från statsbidragsrätt: Detta innebär t. ex. att förskollärare somstartar.eget inom barnomsorgen inte kan få statsbidrag. Det innebär också att kommunerna förhindras att tillgodosebarnomsorgsbehovet genom entreprenadförfarande. Även om kommunen anser atthöga krav på kvalitet och kontinuitet är uppfyllda och vill ta med ett daghemdrivet av ett företag i barnomsorgsplanen, är ett sådant daghem inte berättigattill statsbidrag. De regler om statsbidrag till barnomsorgen som riksdagenssocialistiska majoritet beslutade om förra året innebär att enskilda daghem ochfritidshem diskrimineras i jämförelse med verksamhet. Dessutom skallman komrria ihåg att enskild barnomsorg ofta inte får kommunalt bidrag. Vi moderater tog avstånd från detta statsbidragssystem,främst därför att enskilda alternativ missgynnas, därför att deltidsförskolaninte får statsbidrag, därför att det innebär en styrning mot långavistelsetider och därför att inget utrymme ges för en vårdnadsersättning.Familjerna får inte frihet att välja den omsorg om barnen som de anser bäst. Vi moderater har följande krav på ett statsbidragssystem:1. att daghemsverksamhet inte får gynnas på.bekostnad av enskildaalternativ och familjedaghem. Statsbidrag till alternativa barnomsorgsformer 2. attdeltidsförskolan skall berättiga till motsvarande statsbidrag somheltidsförskolan, 3. att långdaghemsvistelse inte får leda till ett oproportionerligt stort statsbidragjämfört med kortare vistelsetider och 4. attanslagsutrymme skall medges för en vårdnadsersättning. Dessutom anser vi att kommunerna skall kunna komplettera med entre prenadförfarande. De regler som antogs brister i alla dessa avseenden. Deinnebär en ökad styrning mot daghemsomsorg på bekostnad avdeltidsförskola, familjedaghem och alternativ barnomsorg. Vi anser attstatsbidraget skall vara neutralt till huvudman och omsorgsform. Att, som sägsi reservation 3, höja statsbidraget till familjedaghemmen, är ett steg i denriktningen. och alternativ barnomsorg skall behandlas lika.Självfallet skall kvalitetskrav ställas - höga kvalitetskrav. Men när dessa äruppfyllda skall kommunerna vara skyldiga att ta med alternativen ibarnomsorgsplanen, och därmed blir de berättigade till likvärdiga bidrag. I socialutskottets betänkande anges att syftet medstatsbidragsreglerna bl. a. är att stimulera kommunerna till ett bättreutnyttjande av tillgängliga resurser. Trots detta säger man nu nej tillbarnomsorg driven i företagsform. Man anser att sådan barnomsorg skallmotarbetas även om kommunen har skaffat sig full insyn i och kontroll över denbarnomsorgsverksamhet det gäller. Är inte barnomsorgen ett område där kommunenhar mycket bättre förutsättningar att bedöma kvaliteten hos ett daghem änregering och riksdag? Kan man inte lita på kommunernas omdöme och förmåga?Barnomsorg i enskild regi, i företagsform, som föräldrakooperativ, iföreningsregi, är värdefulla alternativ som de från samhälletssynpunkt är mer ekonomiska och innebär ett bättre utnyttjande av resurser. Om vi skall kunna tillgodose barnfamiljernas önskemål ombarnomsorg och deras krav på valfrihet och flexibla barnomsorgsformer måste vistimulera alternativ och finna nya vägar att driva och finansiera barnomsorg. Men i och med att socialdemokraterna - trots allt vackerttal om frihet -framhärdar i sitt styrande av barnomsorgen mot dyra kommunaladaghem förhindras framväxten av alternativ, familjernas valfrihet förblir ringaoch våra samlade resurser utnyttjas inte effektivt. Valfrihet får då den somhar råd att köpa sig alternativ. Vi har ju praktiskt taget kommunalt monopol påbarnomsorgen. vet vi att den dyra kommunala barnomsorgen inte alltidgår tiH dem som har störst behov av den. Det är ungefär dubbelt så vanligt ienbarnsfamil-jer att använda barnomsorg som i flerbarnsfamiljer. Detär ungefär dubbelt så vanligt i SACO-familjer som i LO-familjer att använda denkommunala barnomsorgen. Regeringen har haft svårt att hitta skäl för sitt förslagi proposition 177. Det som anges i propositionen är föga övertygande - snarareobegripligt. Ett av skälen är att effektivare personalutnyttjande och bättrepersonalplanering är lika möjligt att genomföra i som i affärsmässigprivat verksamhet. Skillnaden skulle enligt propositionen vara att beslut omkommunala verksamhetersker i demokratisk ordning. Detta är ett märkligt resonemang. Även beslut omdaghemsentreprenad i kommunen sker naturligtvis i demokratisk ordning och efternoggrann prövning av kvaliteten. Daghemmet skall ju vara med ibarnomsorgsplanen för att få statsbidrag! Andra egendomliga argument är att risken för segregationav barnomsorgen är uppenbar, att riskerna för att oseriösa företag lockas attetablera sig inom barnomsorgen är stora och att förslagen om affärsmässigtdrivna daghem kan ses som ett led i ett angrepp på den gemensamma ochdemokrafiskt styrda sektorn i vårt land. Dessa argument håller inte. Denkvalitetsprövning som skall ske innan daghemmen antas i barnomsorgsplanen ärgaranti för detta. Eller litar man inte på kommunerna, tro? Litar man inteheller på att föräldrar kan bedöma? Det finns inga hållbara skäl för attgenerellt inskränka rätten till statsbidrag till alternativa barnomsorgsformer,såsom regeringen gör. Det finns inga hållbara skäl för att säga nej till statsbidragtill barnomsorg i företagsform. Det är t. ex. fullkomligt obegripligt, att omnågra förskollärare vill starta eget, skall de inte kunna få statsbidrag, ävenom deras daghem har god kvalitet. Det finns dessutom alla skäl att tro att ettsådant daghem skulle ha mycket god kvalitet. Avgörande för bedömningen av olika barnomsorgsformer skallinte vara vem som är huvudman eller om verksamheten ger vinst. Avgörande skalli stället vara om verksamheten är av god kvalitet och ger god barnomsorg fillen rimlig kostnad. Man talar om daghem som drivs "i uppenbartvinstsyfte". Hur definierar man det? Är det när verksamheten går ihop? Vadhänder om t. ex. ett daghem som drivs i ett föräldrakooperativ skulle gå ihopoch kanske t. o. m. få ett överskott? Finansminister har enligt referat sagtatt han anser att privat barnomsorg är bra, t.o.m. barnomsorg som drivs iföretagsform. Varför har regeringen inte lyssnat på sin finansminister innanden presenterade proposifionen? Familjen har huvudansvaret för barnensuppfostran och omvårdnad. Familjen måste själv kunna få välja och bestämmavilken arbetsfördelning och vilken barnomsorg den vill ha. Vi måste börjamyndigförklara familjen och stödja den genom att uppmuntra valfrihet, alternativ,mångfald och flexibla och rättvisa lösningar. Men då krävs att skatte- och bidragssystemen inte styrfamiljen. Då krävs, en beskattning av familjen som bygger på hur många somskall leva på inkomsten. Då krävs också en vårdnadsersättning och ett rättviststatsbidragssystem för barnomsorgen. Barnomsorg av god kvalitet - så att föräldrarna känner attbarnen har det bra medan de förvärvsarbetar - och barnomsorg i flexibla ochalternativa former är väsentligt för valfriheten. Men med det snedasubventioneringssys-tem som råder förhindras valfriheten. Dessutom är detorättvist att den familj som på grund av platsbrist inte kan få eller som intevill ha en barnomsorgsplats inte får ett lika stort bidrag avstatskassan till sin 10 protokoll 1983/84:161-162 Statsbidrag till alternativa barnomsorgsformer barnomsorg eller får betala hela omsorgen själv. Envårdnadsersättning till i första hand barn mellan ett och skulle minskaorättvisan. Ett neutralt statsbidragssystem likaså. Jag yrkar härmed bifall till de reservationeri betänkande 31 som bär moderata namn. 129 (): får man intrycket att en omprövninghåller på att ske inom socialdemokratin i fråga om uppfattningen att denoffentHga sektorn skall sköta allt och allt bestyra. Först var det landets vicestatsminister som stod för de nya signalerna inom socialdemokratin. senastär det ingen mindre än finansministern som tydligen slaktar några avsocialdemokratins heligaste kor. Men vanans makt är alltjämt stor. tänker ochplanerar socialdemokrater ute i kommunerna ungefär i samma banor som under1960-och 1970-talen. De kan i praktiken oftast inte tänka sig någon annan formav barnomsorg än den som planeras på central nivå. Så har också socialdemokratersom intervjuats med anledning av Feldts uttalanden stått upp som en man ochförsvarat den offentliga sektorn med en attityd som inte tillåter mycket avalternativ. Men en viss omprövning har tydligen ändå ägt rum. Jagtänker då på den förändring av regeringens förslag som skedde i socialutskottetså sent som , då man accepterade att årsarbetarebidrag skulle utgåtill föräldrakooperativ och liknande. Men detta skedde först sedan vi frånoppositionen hade tagit upp frågan i motioner och efter kraftiga protester frånföräldrar som ville ta initiativ för att med gemensamma krafter lösa sinaproblem. Vad vi i vill ha är ett statsbidragssystem sominnebär likställighet mellan enskilda och kommunala dag- och fritidshem ochmellan enskilda och kommunala deltidsförskolor. Kommunen har ansvaret församordningen, men detta hindrar inte att barnomsorg som bedrivs av ideellaföreningar, föräldrar, företag, kyrkor och samfund mycket väl kan ingå i denkommunala barnomsorgsplanen. Det skulle medföra att barnomsorgsverksamheten tillfördesnya idéer och blev billigare, utan att engagemanget från de berörda parternassida för .den skull minskade. Man måste arbeta för en förändring och en bättrefördelning av barnomsorgsresurserna. Vårt förslag om lika behandling avbarnomsorgsformerna innebär en framkomlig väg. Det innebär en bättre regionalspridning och gynnar fler. Det tar i anspråk enskilda initiativ, och det tarockså vara på det kapital av ideell kraft som bör utnyttjas. Det kommer att geutrymme för stor variation och uppfinningsrikedom. Existensen av alternativa möjligheter, t. ex.familjedaghem, föräldrakooperativ, som vi här tagit upp i vår partimotion i åroch dessutom tar upp i den motion med som första namn sombehandlas i det betänkande som är aktuellt och dessutom i en motion av KarlBoo, har en gynnsam inverkan i decentraliserande riktning. Statsbidragssystemet gynnar f. n. en ensidig satsning pådaghem. Familjedaghemmen har enligt vår uppfattning en stor betydelse inombarnomsorgen. Många föräldrar föredrar familjedaghemsplats framför plats idaghem. Vi anser att den snedvridning av statens stöd till barnomsorgen som nuråder måste rättas till. Vi vill ha ett statsbidragssystem som ger full likställighetmellan daghem och familjedaghem. Familjedaghem skall vara ett alternativ, intebara ett komplement. Det är nödvändigt att noga följa statsbidragsutvecklingen,så att alternativa daghemsformer inte får ett successivt urholkat stöd. Därförbegär vi i vår motion en utvärdering och en redovisning av statsbidragensstyrande verkan i organiserandet av olika former av institutionell barnomsorg. Redan nu finns det i vårt land en hel del alternativaförskolor på hel- eller deltid som man'kan peka på som exempel. De skolorna tålverkligen en jämförelse. Det visar det förhållandet att de är eftersökta ochatt man ofta står i kö för att få en plats där. Redan av det skälet bordedet fåfinnas fler. Att det inte finns tillräckligt många hänger samman med att dessaskolor har haft många ekonomiska problem att brottas med. Att de å andra sidantrots aHt är så många som de är illustrerar växtkraften hos dem som arbetar föratt hålla förskolorna vid liv och utveckla verksamheten. Det är åtskilligatimmar av frivilligt arbete som läggs ned på administration, på städning, osv.Där är det inte förbjudet för föräldrarna att göra en insats för det egnabarnet. Vårt bidragssystem skulle öppna möjligheten för sådana häralternativ och därmed valfriheten för många fler grupper. Alternativdaghemsverksamhet skall inte behöva ha en klang av exklusivitet. Det härinnebär inte att man ifrågasätter den kommunala förskolan. Att den utgör ett avalternativen kommer inte att göra den sämre. Olika former, oHka metoder ocholika pedagogik berikar ömsesidigt varandra. Dessutom är ett inslag av konkurrensmellan förskoleformer inte alls något argument mot alternativa förskolor.Förekomsten av Waldorf- och Montessoriförskolor liksom av kristna förskolorfyller ett djupt känt behov hos många. Det kan man inte i längden nonchalera.Föräldrars rätt att utöva inverkan på sina barn i den form som alternativaförskolor innebär måste finnas. Det är en etappvinst att socialdemokraterna numeraåtminstone vill ge intryck av att ha en något positivare syn på att detförekommer en viss variation inom barnomsorgen. Men det behövs faktiskt att niinom socialdemokratin, om ni nu menar allvar, gör allt för att ge spridning åtdenna nyvunna inställning till daghem som drivs av ideeHa organisationer,föreningar eller föräldrakooperativ. För vi är många som förgäveskämpat mot en kompakt mur av bristande förståelse för.att förskoleverksamhetkan drivas i andra former än den kommunala. Det är inga överord att påstå attmotståndet funnits och alltjämt finns i socialdemokratiskt dominerandekommuner. Att kommunen har ensamrätten till barnomsorgen är på många hållfortfarande ett axiom. Regeringen talar ofta med dubbla budskap. somregeringen tog beslutet att öka den kommunala självstyrelsen, tog man beslutetatt förbjuda kommuner att anlita enskilda företag för att ordna barnomsorgen. Statsbidrag till alternativa barnomsorgsformer Enligt centernsuppfattning skall statsbidrag till barnomsorgen utgå under förutsättning attdet är en bra omsorg som föräldrarna kan vända sig till med fullt förtroende.Garantin för att omsorgen har en sådan kvalitativ inriktning skall vara att denomfattas av den kommunala barnomsorgsplanen. Vi tillägger i vår motion medanledning av propositionen att den organisatoriska formen för daghemsverksamhetinte kan tillåtas bli viktigare än det faktiska innehållet. Vadsom fått socialdemokraterna att reagera är initiativet från ett privat bolag-att erbjuda kommuner barnomsorgsservice.