prot · G70991 · 1983-12-31 00:00:00 — I djurtätaområden kommer därför privata veterinärer att kunna ta över verksamheten. Ocksådetta kommer att vara negativt för djurägarna och för djurhälsan liksomför samhället i dess helhet. Jag tycker att det är synd att man frånjordbruksdepartementet inte vill lyssna på dessa farhågor. Jag vill återigenställa följande fråga till jordbruksministern: man inte anledning attfundera över om man kunde hantera den här frågan på ett annorlunda sätt? I ett kärvt ekonomiskt klimat kommer vi intefrån att vi får lov att pröva varenda statsutgift som vi har. Som ett led idessa strävanden har bl. a. uttalat att finansieringen av djurenshälso- och sjukvård i ökad utsträckning skall bli en angelägenhet fördjurägarna. handlati enlighet med denna inställnig. Jagär fortfarande övertygad om att den avgift som kan komma i fråga inte kommeratt innebära att vi, som påstår i sin fråga, löper någraavgörande risker för en försämring av djurskyddet i det här sammanhanget. Anf.45 (): riksdagsbeslut som jordbruksministern hänvisar fill fattades efterett förslag från jordbruksministern. Inte heller den gången delade jagjordbruksministerns uppfattning i den här frågan utan tyckte att den varfelakfig. Det hade funnits anledning att följa det principbeslut som riksdagenfattade när den ändrade distriktsveterinärorganisationen. Jordbruksministernsäger att vi i ett kärvt ekonomiskt läge måste fundera över vilka kostnaderstaten skall ta på sig och vilka som andra skall bära. Jag delar denuppfattningen, men det framläggs nu på punkt efter punkt förslag frånregeringen syftande till omflyttning av kostnader från staten tilljordbrukarna. Jordbrukarna kan inte ensamma lösa den ekonomiska krisen, utanregeringen måste också gå fram på andra vägar. I det här fallet är det fråga omen både för producenten och för konsumenten viktig verksamhet, eftersom friskadjur i slutändan också ger en bra produkt. Det gäller alltså en för helasamhället viktig angelägenhet. Det är riktigt att det på punkt efter punkt kommer förslag frånregeringen om hur man skall kunna minska statens utgifter. Detta gäller på allaområden, och talesmän i för de områden som berörs kommer också attsäga att just på deras område är det inte nödvändigt. Sammanfattningsviskan jag konstatera att ambitionerna att öka avgifter och föra över utgifterfrån statskassan till det privata området är ännu större på den borgerligasidan. Vi kritiseras ju närmast för att vi inte åstadkommer de besparingar istatsbudgeten som man menar att vi borde göra. Anf.47 (): Det sista somjordbruksministern sade är alldeles riktigt. Jordbruksministernredovisar som motiv att man måste spara pengar. Vi har fakfiskt ettbudgetalternativ som är bättre i det avseendet, och trots det har vi pengartill just veterinärverksamheten. Jordbruksministerntalade om privatisering. Det verkar som om man hade accepterat moderaternassynpunkter på offentlig verksamhet i det här avseendet och vill privatisera ivarje fall distriktsveterinärorganisationen. Överläggningenvar härmed avslutad. 8 § Svar på frågorna1983/84:337 och 359 om åtgärder för att främja trädgårdsnäringen och har frågat mig om regeringen avseratt lägga fram förslag för att främja trädgårdsnäringen. Fördrygt svarade jag på motsvarande fråga av . Jagkonstaterade då att regeringen hade vidtagit olika åtgärderför att förbättra landets ekonomi. En sådan åtgärd var den då genomfördadevalveringen. Härigenom förbättrades också den svenska trädgårdsnäringenskonkurrenskraft. Jagkan nu med tillfredsställelse konstatera att regeringens åtgärder varitlyckosamma och tillsammans med det allmänt förbättrade ekonomiska läget skapatbättre förutsättningar också för svensk trädgårdsnäring. Nunämnda åtgärder har följts upp av regeringen i budgetpolitiken. Syftet därmedär att hålla vårt kostnadsläge under kontroll och motverka riskerna för eninflation som skulle äventyra de gynnsamma effekterna av devalveringen. Idetta ligger också att vi måste fortsätta att vara restrikfiva när det gällerde statliga utgifterna. Avvad jag nu har sagt framgår att regeringen när det gäller såväl trädgårdsnäringensom näringslivet i övrigt funnit generella ekonomiskpolitiska åtgärder för attstärka konkurrenskraften mer ändamålsenliga än direkta stödåtgärder. Anf.49 (): Jag tackar jordbruksministern också för det här svaret. Man kanemellerfid inte i svaret ufläsa några större bekymmer för näringens problem. Somdet påminns om i svaret ställde jag en fråga till jordbruksministern förraåret. Jag skall läsa upp vad jordbruksministern då sade i sitt svar: "Jagär mycket väl medveten om de problem som trädgårdsnäringen har att brottas medi detta sammanhang. Det var i stort sett en redovisning av olika uppslag ochsynpunkter på dessa problem som gav och. som gör detnödvändigt för oss att bryta ut näringens anslag ur budgetpropositionen föratt kunna hantera dessa frågor i ett sammanhang. Det är klart att vi kommer medförslag . Tidpunkten blir beroende av vilken utformning dessaförslag kommer att få; vilka åtgärder som vi i detta sammanhang kan komma attvidta efter det att vi haft en ordentlig diskussion om alla dessaproblem." Någonproposition har vi inte sett röken av. Det har inte blivitnågonting. Inte heller i den budgetproposition som vi fick har det kommitnågra förslag, och ändå brottas näringen med ungefär samma problem nu som då. Detär riktigt som jordbruksministern säger att devalveringen har haft positivaeffekter. Men det har inte varit tillräckligt positiva effekter. Om åtgärder för att främja trädgårdsnäringen Om åtgärder för att främja trädgårdsnäringen Dessutomhåller devalveringens effekter på att ebba ut. Det behövsförslag om åtgärder. Vi emotser verkligen förslag. Man borde komma med förslagtill att se över tullskyddet. Man behöver vidta åtgärder mot uppbyggnad avlager av utländsk frukt, innan importförbuden kommer. Man borde vidtaytterligare energisparåtgärder. Man skulle kunna skapa ett ROT-program för trädgårdsnäringen.Detta skulle kunna ge arbete åt byggnadsarbetare och skapa arbetstillfälleninom trädgårdsnäringen. Det behövs verkligen en ökning av stödet. Det är ungefär de synpunkter som jag framförde förra året.De här synpunkterna har dessutom framförts till jordbruksministern frånföreträdare för trädgårdsnäringen. Men i budgetpropositionen finns ingentingom detta. Vad som däremot finns är en negativ post när det gäller trädgårdsnäringen.Det föreslås att den svenska trädgårdsnäringen skall betala tilllivsmedelsverket för de kontroller som livsmedelsverket gör på svenska varor.Då skall man lägga beslag på de pengar som man får tillbaka förhandelsgödselavgifter. Jag tycker att man tacklar det här på fel sätt.Trädgårdsnäringen behöver verkligen ökat stöd. Vi är beroende av en stark ochbra trädgårdsnäring i vårt land. Jag skulle vilja upprepa min fråga: När tänkerjordbruksministern komma med förslag med utgångspunkt i den utredning somgjorts? 50 BOARVIDSON (m): Jag skall be att få tacka jordbruksministernför svaret på min fråga. Det är ett anmärkningsvärt svar som här lämnats, inteminst mot bakgrund av det svar som tidigare refererade tilloch som lämnades . Jag skulle vilja frågajordbruksministern: Vad finns det för skäl till att man nu inte är beredd attgöra någonting? Jordbruksministern hänvisar till att devalveringen har haftpositiva effekter. Det kan vara ett skäl, men knappast hela sanningen. Detmåste finnas någonfing mer bakom som man inte vill avslöja. Det nämns ingentingom livsmedelskommittén. Det tycker jag i och för sig är bra, för den har inte .till huvudsaklig uppgift att syssla med trädgårdsnäringen även om det står idirektiven att man skall beakta den betydelse som trädgårdsprodukterna har förvår försörjning. Det är angeläget att det händer någonting påträdgårdsområdet. Trädgårdsnäringen har haft en besvärlig situation underflera år. Det visar inte minst den statistik som finns när det gäller t. ex.antalet odlare på växthussidan. Antalet har minskat under perioden 1971-1981från 3 010 till 1 850. Inte minst ur beredskapssynpunkt är det angeläget att vifår en tillräckligt stor inhemsk produktion. Importen är mycket stor. Mer änhälften av trädgårdsprodukterna importeras. Det borde finnas utrymme för ökadsvensk produktion. Inte minst ur sysselsättningssynpunkt är det angeläget.Kvaliteten på svenska grönsaker är god. Det har betydelse för folkhälsan.Produktionen i är i större utsträckning fri från bekämpningsmedel än iutlandet. Vi tillåter inte bekämpningsmedel på samma sätt som man gör utomlands,men vi är ganska njugga när det gäller kontroll på importeradeträdgårdsprodukter. I det utredningsförslag som lämnades föreslogsen mängd åtgärder. Man tog upp frågan om trädgårdsgrödornas situation när detgäller skördeskadeskyddet. Om det nu inte kommer någon proposition omträdgårdsnäringen, så är i alla fall en proposition om skördeskadeskyddetutlovad. Jag skulle vilja fråga jordbruksministern; Är jordbruksministernberedd att komma med förslag när det gäller de fältmässiga trädgårdsgrödorna,så att de får ingå i skördeskadeskyddet på något sätt? Inte minst svårigheternaunder 1983 för en mängd odlare visar att någonting måste göras. Det är en mängdodlare som inte fått ersättning för katastroffall, trots att de fåtttillstyrkan från länsmyndigheterna. När jag ställde min fråga hoppades jag att jag skulle fåett positivt svar från jordbruksministern, att man ville vidta åtgärder för attfrämja den svenska trädgårdsnäringen. ser det ut som om några konkretaförslag inte kommer ifrån den nuvarande regeringen. Svaret på min fråga omregeringen tänker lägga fram förslag för att främja trädgårdsnäringen måstedärför bli nej. Är det rätt uppfattat, jordbruksministern? Om åtgärder för aU främja trädgårdsnäringen När vi fick överta regeringsansvaret hösten1982 ställdes vi generellt inför frågan: Vad skall vi göra för att förbättradet svenska näringslivets konkurrenssituation? Skulle vi fortsätta, som denborgerliga regeringen hade gjort i rätt hög grad, att lappa på här och där medsubventioner till olika näringsgrenar för att klara dem som närmast satt isjön, eller skulle vi vidta någon åtgärd som mera radikalt och generellt kundeskapa ett bättre konkurrensläge för näringslivet? Jag tillsatte själv trädgårdsnäringsutredningen.Den byggde på förutsättningen att man kanske behövde vidta vissa åtgärder avden tidigare typen för att skaffa trädgårdsnäringen en bättre situation. Men vibestämde oss för att i stället genomföra devalveringen, som kom att skapabetydligt annorlunda förutsättningar för det svenska näringslivet, inkl.trädgårdsnäringen. Jag tror att om man frågar trädgårdsnäringens företrädareom de skulle ha önskat sig en situation där vi hade avstått från devalveringenoch genomfört de åtgärder fill förmån för trädgårdsnäringen som föreslogs avträdgårdsnäringsutredningen, skulle deras val inte ha varit särskilt svårt. Vi konstaterade alltså fram på vårkanten att vi hade fåttett gynnsamt utfall, även för trädgårdsnäringens vidkommande, av denna åtgärd.Jag hade föreställt mig att det möjligen kunde vara av intresse också förborgerliga partier att konstatera att det är bättre att vi generellt settförsöker ordna ett bättre konkurrensläge för vårt näringsliv än att fortsättaatt upprätthålla dess konkurrensförutsättningar med subventioner och likartadeåtgärder. När det gäller tullar och importfrågor kan jag bara sägaatt vi följer dessa frågor fortlöpande med stor uppmärksamhet, eftersom vi vetatt vi här kan tvingas fill åtgärder för att klara näringens situation. Om åtgärder för att främja trädgårdsnäringen 52LENNART BRUNANDER (c): Det är den vanUga visan när man diskuterarpolitik med en företrädare för socialdemokratin. De talar om hureländigt det var när de fick ta över och skyller i princip allting på det. Däreftersäger de att devalveringen var det som skulle lösa alla problem. Det är ingettvivel om att en devalvering ger en förbättrad konkurrenssituation gentemotomvärlden, men den löser trots det inte alla problem. säger att vi borde tala medträdgårdsnäringens företrädare och att de säkert är förtjusta i devalveringenoch hellre vill ha den än de åtgärder som trädgårdsnäringsutredningen föreslog.Jag tror säkert att de tycker att devalveringen var gynnsam för dem. Men jagvet att de dessutom tycker - och med fog - att en del av dessa åtgärder trotsdet borde genomföras. Detta gäller inte minst på tullsidan. Det gäller ävenmöjligheterna att satsa mer pengar på främjandena, som skall ge utrymme för enstörre produktion i - och även en större konsumtion - av grönsaker ochträdgårdsprodukter. Jordbruksministern säger att man följer tullarna meduppmärksamhet. Ja, men det räcker inte, herr jordbruksminister, att följatullarna med uppmärksamhet. Man måste också ingripa när det behövs. Och detbehovet har faktiskt förelegat. Vidare sade jag i mitt förra anförande att den enda åtgärdman vidtog på trädgårdsområdet var att belägga den kontroll som görs av svenskalivsmedel med avgifter och på det sättet lägga rabarber på de pengar från handelsgödselavgiftensom trädgårdsnäringen skulle få fillbaks. Tycker jordbruksministern att dettaär att stödja trädgårdsnäringen? 53 BO (): Jag fick inget svar på min fråga, omjordbruksministern avsåg att komma med något initiativ när det gällerskördeskadeskyddet. Jag delar jordbruksministerns uppfattning att det ärbättre med generella åtgärder än med direkta stödåtgärder, men det hindrar inteatt man skulle kunna följa upp utvecklingen på tullsidan bättre. Den svenskaträdgårdsnäringen har väldigt små möjligheter att klara konkurrensen från t.ex. när de mycket kraftigt dumpar varor på den svenska marknaden.Detta tycker jag att man kan följa upp; det är i alla fall inte någonting sombelastar den svenska budgeten. Jag tycker det är vikfigt att vifår en bättre situation för trädgårdsnäringen, och jag vill än en gång frågajordbruksministern om det alltså är ett definifivt nej: det kommer ingenproposition om detta. Jag konstaterar att både Lennärt Brunanderoch är överens med mig om att det säkerligen är fördelaktigare ochriktigare att vi använder oss av de generella metoderna för att stärkaförutsättningarna för vårt näringsliv att vara konkurrenskraftigt. Men sedansäger de; Det skulle vara bra om trädgårdsnäringen ovanpå det kunde få en Det är ungefär vadde flesta säger i detta sammanhang. I vanliga fall har varken Brunander ellerArvidson några fler slantar att dela ut, men fill just detta område finns deuppenbarligen. Jagmenar att vi här har vidtagit generella åtgärder som har gett effekt. Vi kan t.o. m. säga att de gav bättre effekt än vad de förslag som trädgårdsnäringsutredningenhade lagt fram skulle ha gjort. I det läget har vi inte funnit anledning attspä på med ytterligare bidrag i form av subventioner. Anf.55 (); Jordbruksministern försöker här tolka vad vi säger på sitt eget sätt.Han gör det naturligtvis från sin utgångspunkt. Vadjag sade om devalveringen var att den givetvis är fördelaktig förträdgårdsnäringen. Men för den skull behöver den inte vara fördelakfigare änspeciella åtgärder riktade mot trädgårdsnäringen. Framför allt utesluter intedevalveringen särskilda insatser. Det finns ett behov av sådana, och det är detsom är vikfigt i detta sammanhang. Närjordbruksministern gav sitt svar på min fråga hade devalveringengenomförts, men man hade från sida fortfarandeuppfattningen att man skulle komma med en proposition. Jordbruksministernlovade faktiskt att göra det. Vi har inte sett till den propositionen, och vi kommeruppenbarligen inte heller att få se någon. Det är synd, för trots det somjordbruksministern har sagt finns det behov av åtgärder för att geträdgårdsnäringen en bättre situation. Överläggningenvar härmed avslutad. 9 § Svar på fråga1983/84:356 om nya arbetstillfällen genom har frågat mig om jag anser att de löften somJAS-gruppen gett om 100 nya arbetstillfällen fill är en utfästelseom nettotillskott av arbetstillfällen. IndustrigruppenJAS (IG JAS) gjorde till den dåvarande regeringen olikautfästelser inför beslutet om upphandling av flygplanet . Utfästelsernaredovisades i totalförsvarsproposifionen (1981/82:102, bil. 2, s. 116). Häriinryms även de 100 nya arbetstillfällena till under en femårsperiodsom frågat mig om. Jaganser att IG JAS åtaganden gäller ett nettotillskott av sysselsättningstillfällenoch att dessa åtaganden gäller gruppen som helhet. Jagvill därutöver nämna att den nuvarande regeringen i samband med beslutet omNorrbottenspropositionen med IG JAS tog upp frågan om nyaarbetstillfällen, särskilt med avseende på samhället delägare förklarade sig därvid beredda att fortsätta sinaansträngningar i syfte att skapa nya arbetstillfällen i sysselsättningssvaga 1 protokoll 1983/84:87-91 Om nya arbetstillfällen genom regioner.Speciell uppmärksamhet skulle ägnas och malmfälten. Här kan jag konstatera att denna aktivitet utmynnat i en första nyetablering. beslöt för drygt en månad sedan att ge stöd till , somkommer att sysselsätta 40 personer med tillverkning av vindrutor. 57 (): Jag tackar industriministern för svaret på frågan. Bakgrunden till frågeställningen är de utfästelser som dens.k. JAS-gruppen gett om minst 100 nya jobb till . har manfrån de berörda företagens sida påstått att det här löftet redan är uppfyllt,och ibland har man också presenterat en lista där man räknat inarbetstillfällen som i många fall planerats långt innan blevaktuellt. Dessutom planerar nu en av intressenterna i JAS-gruppen,, att genom sitt dotterbolag, , lägga ner verksamheten vidkabelverket i . Därmed skulle ca 170 anställda bli arbetslösa i en regiondär möjligheterna att få ett fast arbete är oerhört små. Det JAS-gruppen säger sig vilja ge i antal nyaarbetstillfällen tar alltså tillbaka genom nedläggningen avSieverts i . Den här situationen är anmärkningsvärd ur flerasynpunkter, eftersom man just i säger sig ha ett behov avnyanställningar på minst 1 000 personer under 1984-1985. Naturligtvis måste man ha en viss förståelse för att dettar tid att omstrukturera produktionsverksamheter i ett föränderligtnäringsliv. Men detta har gått mycket bra i betydligt mindre industrikoncernerän Ericssonkoncernen utan att man har haft det anställningsbehov som Ericssonhar . representerar en mångmiljardsatsning frånsamhällets sida, och de löften om nya arbetstillfällen som getts frånföretagens sida genom den s. k. JAS-gruppen bör följas upp med specielluppmärksamhet, i synnerhet de löften som gäller det län som drabbats hårdast avarbetslöshet, alltså . Jag kan nu genom industriministerns svar på min frågakonstatera att IG JAS-åtagandena gäller ett nettotillskott avsysselsättningstillfällen och att just dessa åtaganden gäller gruppen somhelhet. Det tolkar jag positivt, och jag förutsätter att detta också följs uppfrån politisk sida, så att dessa löften verkligen infrias, eftersom Ericssonsom en viktig del i JAS-gruppen f. n. ser ut att avskaffa långt flerarbetstillfällen i än vad IG JAS-gruppen som helhet har skapat. Överläggningenvar härmed avslutad. 10 §Svar på fråga 1983/84:373 om sysselsättningsskapande åtgärder i vissaglesbygdskommuner har frågat mig vilka åtgärderregeringen kan förväntas vidta för att förbättra och öka marknadsföring ochexport av produkter som kan framställas i glesbygdskommuner som ochdärmed bidra till att vända trenden till en positiv ekonomisk och industriellutveckling. I glesbygdskommunerna har glesbygdsstödet visat sig varaett mycket effektivt medel för att främja sysselsättningen, vilket framgår avden utvärdering av glesbygdsstödet som gjorts på uppdrag av industridepartementet.Jag kan nämna att 29 företag, de flesta inom areella näringar, fickglesbygdsstöd i kommun under förra budgetåret. och den regionala utvecklingsfonden i länethar till uppgift att verka för ekonomisk och industriell utveckling i länet,även i glesbygdskommunerna. Såväl som den regionalautvecklingsfonden tilldelades medel, utöver de ordinarie, förförstärkta näringslivsfrämjande insatser från den ram om 200 milj. kr. somriksdagen anslagit för särskilda regionalpolitiska insatser i län.Länsstyrelsen fick 15 milj. kr. för särskilda glesbygdsinsatser, ochutvecklingsfonden fick lika mycket i medelstillskott att användas förfinansiellt företagsstöd. Detta är mycket pengar i jämförelse med vad andra länfår. Det finns således redan nu möjligheter att främjautvecklingen i glesbygdskommuner som , men jag vill ändå nämna tvåsaker. Den pågående utredningen om det regionalpolitiska stödettill näringslivet skall behandla flera olika frågor som rör företagensutvecklingsmöjligheter. a. skall utredningen överväga om och i så fall påvilket sätt regionalpoli-tiskt stöd i större utsträckning än f. n. bör inriktaspå att påverka investeringar i bl. a. marknadsföring och produktutveckling.Utredningens förslag skall redovisas . Regeringen har i den proposition om industriell tillväxtoch förnyelse som i går överlämnades till redovisat förslag som berörbl. a. utvecklingsfondernas verksamhet. Nyckelområden som marknadsföring ochproduktutveckling behandlas där. Om sysselsättningsskapande åtgärder i vissa glesbygdskommuner 59KERSTIN (): Jag ber att få tacka industriministern för svaret. Det är redan ganska allmänt känt att svenskindustripolitik under statsrådet ledning varit framgångsrik. Tilltrontill våra möjligheter växer. I vida kretsar andas man optimism. Anledningen till att jag ställt min fråga är emellertidatt jag vill framhålla det synnerligen allvarsamma och krisartadearbetsmarknadsläget i östra , enkannerligen i kommun. Ortens största företag. , har i februariavskedat samtliga anställda. Om sysselsättningsskapande åtgärder i vissa glesbygdskommuner tvingas avvecklahela sin verksamhet. Det sker genom att det kommunala besvärsinstitutet använtsoptimalt. Det har lett till upprepade produktionsstopp. Det är stor oro bland de avskedade - män och kvinnor,familjeförsörjare med egna hus. I bygden talas om katastrofläge. Som det nu ärfinns inga alternativa arbeten. Ytterligare nedläggningar och indragningaraviseras inom såväl privat som offentlig sektor. Om inte snara insatser görs kan man i den lillagränskommunen få en arbetslöshet på . Det är siffror som man inte kännertill från modern tid. Mot bakgrund av det svåra läge som gränskommunen nuförsatts i vill jag fråga statsrådet om inte Rhenbergsgruppen kunde fåutvidgade direktiv eller om inte ett regionalt organ kunde få i uppdrag attföreslå åtgärder för fortsatt arbete och liv i denna gränsbygd. Husfabriken i , Nordkalotthus, startade som ens. k. AMS-storarbetsplats och övertogs 1975 av AB.Nedläggningsbeskedet har chockat kommunens invånare i allmänhet och deanställda i synnerhet, särskilt som företaget , dåungefär hälften av de anställda fick gå, lovade tryggad framtid och garanteradanställning för de kvarvarande. Mycket tyder på att nedläggningen är en följd av attmarknadsföring, produktutveckling och kundservice eftersatts. De populära Nordkalotthusen har byggts avsenvuxen gran och tall. Ju längre norrut man kommer i vårt land, desto saktareväxer gran och tall. Årsringarna blir mindre och träet hållbarare. Det äromständigheter som inte nog har framhållits. Nordkalotthus har betecknats som kvalitetshus ochöverlägsna ur energi-sparsynpunkt. Internationell sakkunskap har uttryckt sinförvåning över att svenska exportörer inte utnyttjat sådana konkurrensfördelari sin marknadsföring. Det sägs att den enda klart positiva trenden i Europasbyggvärld just nu är uppgången i trähusbyggandet. En svensk marknadsföring avenergisnåla kvalitetshus såsom Nordkalotthus är och förblir enframtidssatsning, ur många olika aspekter. Jag känner väl till de mycket svåra problemsom finns i kommun och som omnämner. Jag vill gärnasäga att det inte är någon lätt situation för kommunen eller människorna där.Det är just mot bakgrund av den situation som här har beskrivitsom regeringen har satsat extra medel på i , såatt länet kan arbeta med problemen i bl. a. kommun.