prot · G70956 · 1983-12-31 00:00:00 — Utskottsmajoritetenskriver för sin del mycket utförligt i den frågan på s. 13 och 14 i utskottetsbetänkande. Jag hänvisar envar av kammarens ledamöter till vad utskottet därhar framhållit. Det anser vi vara fullt tillräckligt för att de här reglernaskall fungera väl i prakfiken. vill också göra gällande attfastighetsmäklarna kommer i händerna på en enskild tjänsteman på ettförsäkringsbolag och en enskild tjänsteman på . Jag utgår från att även anser att det är ettrimligt krav att fastighetsmäklarna skall ha en skadeståndsförsäkring. Då villjag förtydliga och klargöra, att när departementet utarbetat propositionen harman haft flera kontakter med företrädare för försäkringsbolagen. Man har kallatpå , som i sin tur har skickat företrädareför två av de allra största försäkringsbolagen. företrätt.Det har varit ett formellt sammanträde och flera olika telefonkontakter.Försäkringsbolagen ställde krav på att det i reglerna skulle finnas en passusom fastighetsmäklarnas lämplighet. Det kravet är också tillgodosett iproposifionen. Då har försäkringsbolagen inte på något sätt rest några hinderutan förklarat sig fullt beredda att teckna försäkringar. Jag skall även i tydlighetens namn göra det tillägget attförsäkringsbolagen självfallet inte skall vara någon överinstans överlänsstyrelsen, utan det är som avgör om en fastighetsmäklareskall få registrering, och det är som avgör om en registreringskall återkallas. Därefter -sedan har fattat beslut - är detförsäkringsbolagens tur att agera. När det så gäller skillnaden mellan handelskamrarna ochlänsstyrelserna är det riktigt att fastighetsmäklarna kan sökaauktorisation hos handelskamrarna, men handelskamrarna kan också vägra. Dåfinns det ingen överklagningsrätt för den enskilde fastighetsmäklaren. Propositionen innebär, som jag framhållit, att det ärlänsstyrelsen som skall bevilja registrering. Den enskilde fastighetsmäklarenfår överklagningsrätt. Man tillgodoser verkligen den enskildefastighetsmäklarens rättstrygghet genom att införa denna överklagningsrätt. Genom att dessa frågor nu förs till anserjag vidare att människor i allmänhet får större insyn i handläggandet avfrågorna än när de har beretts i en enskild handelskammare. Men jag kan inte, trots alla dessa farhågor somreservanterna pekar på, frigöra mig från tanken att det är andra grundläggandeorsaker som har dikterat deras förslag om avslag på proposifionen. I varjeinlägg från , och har vi kunnat höra att deanser att propositionen innebär en etableringskontroll av fastighetsmäklare.Jag frågar samtliga talare: I vilken paragraf i lagförslaget står det talat omatt det är en etableringskontroll av fastighetsmäklare? Ordetetableringskontroll finns över huvud taget inte med i hela lagförslaget. Det ärni som vill påstå att det är etableringskontroll, utifrån er uppfattning om dennäringsrättsliga friheten. Genom att säga nej till propositionsförslaget harreservanterna missat tåget. De har missat möjligheten att göra en positivinsats för alla konsumenter, oavsett om dessa är köpare eller säljare.Reservanterna har prioriterat den lilla gruppen framför den verkligt storagruppen, ett faktum som alla konsumenter säkerligen kommer att uppmärksamma.Och de kommer inte bara att uppmärksamma det utan även fundera över klokheten iden politik som reservanterna här företräder. Jag ber att få yrka bifall till utskottetshemställan i dess helhet. 6ALLAN (): inledde med att förklaraatt lagen inte innebär etableringskontroll, och han återkom till det påståendetflera gånger under sitt anförande. Men vad förslaget innebär brukar enligtnormalt språkbruk kallas för etableringskontroll. Visst är det väl kontroll omman förbjuderen person att utöva ett yrke. Och departementschefen själv använder betecknandenog ordet "näringsförbud" på s. 10 i propositionen. Vad är det förskillnad mellan näringsförbud och etableringskontroll? Det lönar sig inte attförneka att lagen innebär etableringskontroll och näringsförbud. Man skall intehänge sig åt s.k. nyspråk. Nuvarande ordning med frivillig auktorisation är fullttillräcklig. Den föreslagna lagen är ett ytterligare uttryck för samhället irollen av en välmenande och beskyddande storebror. Jag frågar mig, säkerttillsammans med många andra här i kammaren: Vad blir det av om frihetsbegreppet? 1 den här lagen är etableringskontroll onödigare ännågonsin. uppehöll sig också vid dencivilrättsliga delen. Jag skall därvidlag nöja mig med att förklara att vad jagframför allt vände mig mot var inte de paragrafer som fanns utan det förhållandetatt de paragrafer inte fanns som borde ha funnits. : Försäkringen uppehöll sig . Jag vill bara påpeka att för auktorisation gäller kravet påförsäkring. Jag yrkar fortfarande bifall till vår reservation. 7MARTIN (); Till att börja med gäller det frågan om olikaords innebörd. På detta område förekommer ett visst nyskapande så till vida attord som kan upplevas som negativa byts ut mot ord som låter mer posifiva.Kalhyggen har blivit föryngringsytor, skattehöjningar har blivitinkomstförstärkningar för staten och eventuellt kommunerna, och skall alltsåenligt ordet etableringskontroll inte kunna fillämpas. Jag tycker inte att vi skall ta så lätt på den här frågan.Åtskilliga remissinstanser har yttrat sig över småhusköpskommitténs betänkande.Som jag framhöll i mitt anförande har denna kommitté prövat frågan, mensjälvfallet tagit avstånd från förslaget. Den som läser remissammanställningen finner attbankinspektionen anför att när det gäller den här näringsrättsliga regleringenså föreslår utredningen fortsatt etableringsfrihet. Det torde vara motsatsentill etableringskontroll. har använt liknandeuttryck. Statens pris- och kartellnämnd säger "att enetableringskontroll", osv. Ordet etableringskontroll används således omdet ahernativ som regeringen senare kom att föreslå i proposifionen. Det råderdärför inget tvivel om att det enligt gängse språkbruk är fråga om införande avetableringskontroll i fastighetsmäklarbranschen. Andra remissinstanser åter använder uttryck som"vikten av näringsförbud". De använder också beteckningen näringsförbudi sammanhang där de talar om att det i vissa branscher kan finnas motiv för attbegränsa näringsfriheten. Låt oss alltså fastslå att med sedvanlig valör ochbetydelse på orden så måste propositionens förslag betecknas som att man införetableringskontroll i den här branschen. Denna kontroll är visserligen intekvantitativ, som helt riktigt sade, men den är kvalitativ. Det talas om vilkakunskaper man måste ha för att få utöva fastighetsmäklaryrket och att man iövrigt skall anses lämplig för uppgiften. Dessutom tillkommer krav påförsäkringar. Är då etableringskontroll ett fult ord som bör undvikas?Jag ställde några frågor i mitt anförande, men de är lika obesvarade efter LennartAnderssons inlägg. En fråga var vilka skäl man har för att införa vad vi villkalla för etableringskontroll. Vidare frågade jag varför man föreslår någontingsom ökar byråkratin och ger ytterligare uppgifter åt de arbetstyngdalänsstyrelserna, som inte får några anslagshöjningar. Dessutom frågade jagvarför man inför en lag som hindrar duktiga "lekmän" ute i bygdernaatt fullgöra uppgifter som traditionellt och har skötts avnämndemän och andra med god praktisk erfarenhet men utan den formella kompetenssom nu uppställs som ett krav. Varför inför man en lag som förhindrar enfortsatt sådan ordning? sade att vi från borgerligt håll avstodfrån eller undvek att göra en positiv insats. Skall jag tolka det uttalandetungefär så här; Om vi i utskottet hade nöjt oss med att framföra allvarligaerinringar mot lagförslaget i vissa avseenden men ändå tillstyrkt förslaget medvissa justeringar, så att det hade blivit mer acceptabelt och exempelvis följtsmåhusköpskommitténs förslag, skulle då och hans partivännervarit beredda att i utskottet göra en kompromiss? Skulle vi på det viset hafått vara med om att göra en positiv insats för att förhindra den extrabyråkrati och etableringskontroll som socialdemokraterna nu vill driva igenom? 8 (): Jag tycker nog att , när han försöker göra gällande att den uppfattning somutskottsmajoriteten för fram är den enda riktiga vägen att stärka konsumentensrätt på det här området. Etableringskontroll är det rätta uttrycket i sammanhanget,. Enligt lagförslaget begränsas mänga mäklares möjligheter attfortsätta sin verksamhet. Här har nämnts hur utvecklingen kan bli i glesbygden,där man inte har möjlighet att efterleva den lag som utstakas. Utan tvivelblir det konsumenten som förlorar också när det gäller servicekostnaderna. konsumenten som får betala de ökade kostnaderna. Det reella utfallet av lagen bliratt man begränsar friheten på fastighetsförmedlingens område och att byråkratinökar - jag upprepar det konstaterandet. Det är ofrånkomligt, . 9LENNART (): har kammaren många gångerdiskuterat frågor om etableringskontroll. Ordet etableringskontroll innebär attstatsmakterna föreskriver hur många näringsidkare som skall få finnas i en vissbransch. Det är alltså kvantitativa regler om hur många som skall få varaverksamma, hur många som skall få etablera sig i en bransch. När det nu gäller fastighetsmäklare, innebär lagen intenågra som helst regler i det avseendet. , , AllanEkström och jag kan dag starta verksamhet som fastighetsmäklare, underförutsättning att vi fyller vissa kvalitetskrav. Alhhop har vi framhållit vilken betydelsefastighetsmäklarna har för alla människor, att fastighetsmäklarna har en mycketstor och betydelsefull uppgift i samhället. Då tycker jag att det är mycketrimligt att man sätter upp några få grundläggande krav som fastighetsmäklarnaskall uppfylla rent kvalitativt. De skall ha en utbildning, de skall ha enförsäkring och de skall anses som allmänt lämpliga för verksamheten. Var och en som uppfyller de kraven kan etablerasig som fastighetsmäklare. Då anser jag att det är oriktigt att i det härsammanhanget tala om etableringskontroll. Både och talar om situationenute på landsbygden, där det finns många människor som förmedlarfastigheter. Ingenting hindrar att de använder 1984,1985 och halva 1986 för attgå igenom den utbildningskurs som är stipulerad - det finns särskilda kurserinom komvux. Därigenom kan de få den formella kompetensen och blifastighetsmäklare, under förutsättning att de tecknar en försäkring. I debattenhar alla varit överens om att mäklarna bör ha en försäkring. Propositionen handlar alltså om att ställa kvalitativakrav på mäklarna, och det anser jag rimligt. Däremot finns det ingaföreskrifter om antalet personer som skall vara verksamma i landet. 10ALLAN (): söker enligt mittförmenande blanda bort korten genom den tolkning han gör av ordet etableringskontroll.Jag ber på nytt att få hänvisa till departementschefens eget ordval på s. 10 ipropositionen, där han använder beteckningen "näringsförbud". Vad ärnäringsförbud om inte etableringskontroll? Det är egentligen en ideologisk fråga som vi diskuteraroch som har med frihetsbegreppet att göra. Här går en skiljelinje mellan tvångoch obligatorium å ena sidan och frivillighet å den andra. Låt mig återvända till den jämförelse som jag gjorde medadvokaten. kan vända sig till advokat om han vill, men hanbehöver inte. Han har rätten att vända sig till annan än advokat. Vad är detför fel med denna tingens ordning? Den ärade ledamoten av denna kammare sig förslaget om vad som kallas obligatorisk auktorisation, dvs.detsamma som i propositionen. 1 kommittén diskuterade man under mycket lång tidkravet på utbildning, som propositionen knyter an till - enlänsstyrelsetjänsteman skall godkänna vederbörande efter prövning av hanslämplighet - och avvisar det som ogenomförbart. Vad vi nu talar om är en dålig lag och en onödig lag. 11MARTIN (): Vi kan självfallet länge diskutera vad ordetetableringskontroll innebär. En instans tycker jag dock borde vara en rättstor expert på den saken, och det är statens pris- och kartellnämnd. Den harklart uttryckt sin mening, och det har ansetts så viktigt attpropositionsförfattaren på två ställen i den sammanställning av remissyttrandensom separat har bifogats propositionen har återgett exakt samma stycke. De somhar sammanställningen kan slå upp på s. 114 och s. 152, där det citeras vadpris- och kartellnämnden har sagt. Då är frågan; Innebär vad regeringen nu föreslår en etableringskontrolleller inte? Statens pris- och kartellnämnd säger sig i likhet med kommitténfinna att ett obligatoriskt auktorisationssystem skulle utgöra ett etableringshinder.Så fortsätter man i nästa mening; "En etableringskontroll utgör i sig själven långtgående konkurrensbegränsning." Statens pris- och kartellnämndanvänder alltså uttrycket etableringskontroll om just det som regeringen harföreslagit. Den propositionen försvarar , och han påstår attdet lagförslag som regeringen nu vill driva igenom inte innebäretableringskontroll. Det är uppenbart att överläggningen inte har gett någrasvar på frågorna varför socialdemokrater och vpk nu vill driva igenometableringskontroll när det gäller fasfighetsmäklare och varför de vill ökabyråkratin på det här området. Vi har inte fått ett ord till svar, inte hellernågon förklaring till varför de många som formellt inte uppfyller kraven mensom på ett skickligt sätt har skött fastighetsmäkling, ofta i glesbygderna,inte skall kunna få fortsätta med detta. De är inte auktoriserade, de har inteden formella kunskapen. talas det om att de självfallet kan få delta ikomvuxutbildning så att de kan bli auktoriserade. Jag tror att många av dem harnått medelåldern eller något mer och inte sätter sig på skolbänken för att fåfortsätta en service till människorna i bygden som de har skött oklanderligtunder årtionden; nu måste de på grund av ett regeringsförslag studera 300timmar i komvux för att få göra det. Tyvärr, , har denna överläggning integett svar på några av de här frågorna och inte heller på något sätt motiveratdet anmärkningsvärda lagförslag som vi nu har att ta ställning till. Med detta yrkar jag på nytt bifall till vårgemensamma reservation vid utskottets betänkande. 12HUGO (); kan inte accepterauttrycket etableringskontroll och kan inte heller medge att lagförslagetinnebär en byråkratisering på det här området. Men har han i sinaanföranden använt uttrycken begränsa, utbilda, registrera och lagstifta när detgäller mäklarnas fortsatta verksamhet. Så talar en sann byråkrat. 13LENNART (): frågar på nytt av vilkenanledning regeringen lägger fram det här lagförslaget. Jag har gång på gång härframhållit att det är omtanken om alla konsumenter som har styrt handlandet närdet gäller den här lagstiftningen. Vi anser att det är mycket rimliga krav somställs i propositionen. På alla fastighetsmäklare skall kunna ställas vissakvalitativa krav på att de rätt kan fylla sin viktiga uppgift här i samhället. Det är förvånande om alla frågor innebär-och det tycks de göra- att är beredd att acceptera att vi ifortsättningen skall ha ett relativt stort antal fastighetsmäklare som intefyller de krav på utbildning och allmän kompetens som ställs i propositionen.Allmän lämplighet och utbildning är förutsättningar för att fastighetsmäklarnaskall kunna få den försäkring som vi alla är ense om. Jag tycker att det nu islutet på debatten ankommer på företrädarna för de borgerliga partierna attredovisa rent ut om de är beredda att acceptera fastighetsmäklare som inteuppfyller de mycket rimliga krav som ställs i propositionen. Ni slår tydligenså till det yttersta vakt om näringsfriheten att ni är beredda att accepteraatt fastighetsmäklare inte behöver uppfylla några som helst kvalitativa krav. Till allra sist vill jag säga några ord till vännen . vill sätta likhetstecken mellan ordenetableringskontroll och näringsförbud. För mig är det två helt skilda begrepp.Näringsförbud meddelas av myndigheterna till en person som redan är verksam ien bransch men missköter sig, så att det är nödvändigt att införa näringsförbudför honom. Det är inte alls samma sak som etableringskontroll. 14 (); Med anledning av det sista vill jag liksomMartin hänvisa till vad som står på s. 152 i sammanställningen av remissyttrandena.Där skriver statens pris- och kartellnämnd: "En etableringskontroll utgöri sig själv en långtgående konkurrensbegränsning." Det är alltså statenspris-och kartellnämndens beteckning. Jag upprepar: Departementschefen kallar det för näringsförbud.Jag tycker att det är samma sak. en fråga till LennartAndersson. Vill tillåta att en svensk medborgare i ettjuridiskt problem får anlita annan än advokat? 15MARTIN (): Vi får komma ihåg att det 1975 tillsattes enkommitté, småhusköpskommittén, med uppgift att utreda frågorna om förstärktskydd för konsumenterna vid köp av småhus. Den kommittén var parlamentarisktsammansatt. Kommittén kom enhälligt fram till att inte förorda obligatoriskauktorisation, alltså inte en etableringskontroll som föreslås. Den föreslogi stället att det nuvarande systemet med frivillig auktorisation skullefortsätta att gälla. Man fann alltså inte att det var sådana brister att detfanns anledning att ha ett obligatorium. Det är mot den bakgrunden som vi bl.a. har motsatt oss den etableringskontroll som förslaget innebär. nu inseratt ordet har den nämnda betydelsen, eftersom de mest sakkunnigaremissinstanserna har använt det på det sätt som skett. Det är därför som auktorisationen finns. Varje mäklare som ärauktoriserad har rätt att annonsera att han är auktoriserad, så att den somvill kan vända sig till just en auktoriserad mäklare och alltså garanteras atthan får en mäklare som är godkänd enligt den kungörelse som finns i frågan. Detär dock inget tvång att vända sig till en sådan. Det är detta som ärskillnaden. kommer det inte att få förekomma lekmän-sä kan vi kalla dem -med god erfarenhet men utan den formella kompetensen. Det är detta som ärskillnaden. Jagställde en fråga till med anledning av hans första anförande.Det gällde möjligheterna att göra kompromisser i utskottet. att vi hade avstått från att göra en positiv insats i det här fallet. Dåvar min fråga; Hade socialdemokraterna varit beredda att avstå från kravet påetableringskontroll för att möjliggöra för oss att uppnå enighet omlagförslaget i övrigt? Jag har inte fått något svar på min fråga. Erfarenhetenvisar tyvärr att det inte brukar finnas utrymme för kompromisser. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med 167 röster mot147 för reservationen av m.fl. jordbruksutskottetsbetänkanden /84:18 om naturvård m.m. samt 1983/84:19 om jakt- och viltvård. Jordbruksutskottetsbetänkanden 18 och 19 kommer att behandlas i tur och ordning. Voteringarna ägerrum i ett sammanhang efter avslutad debatt. Först upptas jordbruksutskottetsbetänkande 18 om naturvård m. m. Naturvård m. m. 17 HANS (): När det gäller allemansrätten har vi avgivit två reservationer, nr 1och 2. Det kan kanske vara befogat att titta litet tillbaka i tiden och studeraunder vilka omständigheter som allemansrätten en gång tillkom. Vårt land var dåglest befolkat med dåliga eller inga kommunikafioner, friluftslivet ringa, osv.Sedan dess har som bekant utvecklingen gått framåt. Denmotsättning mellan markägarens och friluftsfolkets intressen som förr var heltförsumbar har till följd av det ökade utnyttjandet av allemansrätten nuskärpts, inte minst genom att allemansrätten utnyttjas inte bara av 3 protokoll 1983/84:56-58 Naturvård m. m. enskildapersoner, som varit fallit, utan också av korporationer och grupper.Detta utnyttjande sker utan hänsyn till de naturvärden som kan finnas inomområdet. Särskilt allvarligt blir det när man i turismens intresse marknadsförallemansrätten. Det görs ibland, som framgår av en statlig broschyr, med direktfelaktiga uppgifter, som t. ex. att det skulle falla inom allemansrättens ramatt hämta vatten ur brunnar på annans tomt. 1 många avseenden märks mest allemansrättens rättigheter.Det är alltid de. Däremot sägs det inte att allemansrätten skallvara kombinerad med skyldigheter. Allemansrätten är en alltför värdefull skall få förfuskas på det sätt som håller på att ske. Man vill överhuvud taget inte diskutera allemansrätten. Den skall möjligen utvidgas, meninte anpassas till utvecklingen. Vi torde på det viset förlora betydligt mer än vi tror ossvinna. En väsentlig del av allemansrättens värde förstörs och kan inteutnyttjas av dem som bättre förstår att umgås med naturen. Det kan verkligenbehövas en översyn av allemansrätten. Av den orsaken yrkar jag bifall tillreservation 1. När det gäller reservation 2 kan man säga attallemansrätten i grova drag innebär rätt för vem som helst att var som helst,när som helst och hur som helst vistas på annans mark, så länge man inte därmedinkräktar på markägarens rättmätiga näringsfång. Men tillämpningen synes hablivit en helt annan, så att man vänder rätt upp och ned på allemansrätten. Detär tillåtet för markägaren att sköta sin mark, endast så länge han inte hindrarfriluftslivets utövning. Särskilt tydligt har denna sak kommit fram när det gällerde allt vanligare hjorthägnen. Här är det fråga om ett näringsfång, där manofta inte har något alternativ. Man uppför hjorthägn pä steniga skravelmarker.eftersom hjortarna har en förmåga att utnyttja just de gräsarter som växer ibergsskrevor men som inte har någon annan användning. Vi från moderatasamlingspartiet tycker inte att det finns någon anledning att under åberopandeav allemansrätten införa ett tillståndstvång för uppförande av vilthägn. Vad ärdet för principiell skillnad mellan biffdjur inom kraftiga stängsel och etthjorthägn? Jag har svårt att finna någon skillnad och yrkar därför bifall tillreservation 2. 1 fråga om reservation 3 ansluter jag mig till utskottetsavslagsyrkande. Men jag vill passa på tillfället att efterlysa enallvarligare syn på vad nationalparker egentligen är. I det avseendet instämmerjag med . Vi har sett att det räcker med attvattenfallsstyrelsen blinkar mot en strömsträcka för att genast få tillståndtill utbyggnad av den. Regeringen blinkar fillbaka och följergladeligen efter. , , Pieljekaise och Sarek må vara nogsåsom en föga hedrande uppräkning, mot vilken ett treårsintervall mellanbesluten i grundlagens anda ingenting betyder. Av den orsaken tycker vi att detär onödigt att tynga vår lagstiftning ytterligare. Vi har lärt oss att det intetjänar mycket till. Vi får på något vis försöka skapa en allmän respekt förnationalparkerna såsom institutioner. Därför biträder jag inte den Lestanderskareservationen. Vidare har vi en reservation beträffande strandskyddet.Där har jag i en liten detalj svårt att följa med mina partivänner. Jag harinte heller deltagit i utskottsbehandlingen av frågan, och de synpunkter somjag här framför är därför mina egna och inte pärfiets. Strandskyddet var vid sin fillkomst aldrig avsett attinnebära något idiotstopp. Avsikten var att ge planeringsmyndigheterna andrum ien allt fortare gående exploatering av stränderna. Efter ett tiotal år komemellerfid några ledamöter av det gamla tredje lagutskottet underfund med nog borde se över strandlagen. Det blev beslut, och översynenvisade att man på några håll fakfiskt tillämpade lagen som ett idiotstopp. Itredje lagutskottet såg man så allvarligt på detta att man ifrågasatte om manskulle infordra en förklaring från några länsstyrelser som tillämpat lagen pådet viset. Man ville ha en förklaring till hur i all sin dar något så närvetfigt folk kunde tolka lagen så vansinnigt - detta sades naturligtvis i någotfinare ordalag. Utskottet kom fram till att man inte skulle begäranågon sådan förklaring, men man åstadkom i alla fall en bättre tillämpning avstrandlagen. Avsikten med strandlagen var inte bara att gelänsstyrelserna rådrum i deras planering - jag glömde att säga det tidigare -utan också att ge en liten fingervisning om hur lagen skulle tillämpas. Det varsom sagt inte fråga om något idiotstopp, utan avsikten var att man skullefastställa i planer vilka områden som skulle kunna frisläppas för en något sånär hyfsad bebyggelse och för vilka andra områden man borde införa ett absolutförbud.