prot · G709161 · 1983-12-31 00:00:00 — Vi måste ju spara oss ur det statsfinansiellatrångmål som vårt land hamnat i. Jag vill dock verkligen understryka det ansvarsom ligger på berörda myndigheter, som alltså har att noga följa utvecklingenbeträffande glasbruken. Dessutom måste man slå larm så snart man ser att faraär å färde. Vi vill inte uppleva att ytterligare glasbruksorter drabbas avindustridöd och avfolkning. Iegenskap av aktiv låt mig säga glasman och i egenskap avordförande för vill jag gärna framhålla att även omtiderna nu är goda och konjunkturerna går uppåt, kommer med säkerhet ennedgång. Då måste vi ha en viss beredskap. Anf.20 () replik: Man har här klagat över att företagen skulle få tillbaka för litet iförhållande till de skatter och avgifter som man betalat in. Det gäller bl. a.avgifterna till löntagarfonderna - dessa . Visocialdemokrater vill ju driva en polifik som innebär att vi kan fördela genomskatterna. Företag som går med höga vinster kan komma att få avsätta htet meraför att vi på det sättet skall kunna stödja de företag som har möjligheter tillutveckling men som själva inte har pengar för ändamålet. Löntagarfondernaär redan beslutade, så dem skall vi inte diskutera , men jag vill säga attde av lönesumman som företagen skall betala in inte kan vara särskiltbetungande för dem. I varje fall har inte de företagare som jag pratat medtyckt att detta belopp haft någon större betydelse. Däremot upplever jag attfonderna kan få stor betydelse - om dessa pengar sätts in på rätt ställe kan degöra stor nytta. Angående det nordiska samarbetet överlåter jag åtindustriministern själv, eftersom han finns i kammaren, att tala om för TageSundkvist hur det nordiska industriministermötet avlöpte. Regeringen har redan i propositionens rubrik velat uttrycka denindustripolitiska grundsyn som regeringen företräder: - att en effektiv ochframgångsrik industrijsroduktion utgör grunden för välfärdoch trygghet i vårt land och - att industripolitiken på den grund en generellekonomisk politik lägger skall inriktas på att stödja ochstimulera svensk industri, på att skapa förutsättningar för morgondagensproduktion och jobb. Dennagrundsyn har präglat den socialdemokratiska regeringens politik sedantillträdet . På nytt har industrin satts i centrum. Genomkraftfulla generella åtgärder - devalveringen och investeringspro-. grammen -har svensk industri fått ett ökat utrymme och en stärkt växtkraft, ettkonkurrensläge som står sig väl vid en jämförelse med vår omvärld. Genomen omläggning av industripolitiken med minskade subventioner till företag ikris och ökad satsning på utveckling - Tele-X, JAS, mikroelektronikprogrammet,havsresursverksamheten, stödet till teknisk forskning och utveckling,förnyelsen av stödet till utsatta branscher osv. - har viktiga steg tagits föratt främja utveckling och förnyelse i svensk industri. Jagvågar hävda att denna Omläggning av politiken spelat en viktig roll för denpåtagliga vändning i svensk ekonomi och industri som vi nu kan glädja oss åt.Naturligtvis spelar den internationella konjunkturen en viktig roll, men även viden internationell jämförelse står sig utvecklingen i väl. Industriproduktionenökar på nytt, med -vi är på väg att ta igen de förloradeåren. Affärerna med utiandet förbättras i snabb takt, exporten ökade under 1983med i värde - vi är på väg att återerövra vårt goda namn utomlands.Underskottet i statsbudgeten minskade - vi är på väg att pånytt bli ett land som kan betala för sig. Lönsamheten ökar kraftigt - vi är påväg att på nytt bli ett land där hedervärd produktion lönar sig mer änspekulation. Investeringarna, satsningarna på framtidens jobb och produktion,ökar - avindustrialiseras inte längre. Ettannat intressant mått gäller industristödets fördelning. Jag skall be att fålämna en uppgift till kammarens ledamöter. Mellan budgetåren 1982/83 och1983/84 minskade krisstödets andel av industristödet från . Regeringenär nu beredd att gå vidare på den inslagna vägen. I den proposition somkammaren behandlar dras riktlinjerna upp för en industripohtik förtillväxt, utveckling och förnyelse. Vimenar att förutsättningarna för svensk industris utveckling i flera avseendennu är goda. Strukturelltstår svensk industri väl efter omfattande - och kostsamma - omstruktureringar.Teknologiskt ligger svenska företag, forskare, tekniker och yrkesarbetare ifrämsta linjen på viktiga områden. Marknadsmässigt har svensk industri eninternationellt sett stark position med stora erfarenheter och god förankring iviktiga marknader. De fackliga organisationernas positiva inställning till nyteknik och rationell produktion är en unik konkurrensfördel för svenskindustri. neutralitet och industrins höga grad av internationaliseringutgör också en styrka. Jag vill gärna understryka att det nära samarbetetmellan samhället, företagen och de anställda är én annan styrkefaktor för vårtland. Även vår offentliga sektor, och de avancerade behov och krav som finnsdär, utgör en styrka genomden industriella utveckling och produkfion som den kan leda till. Regeringenssammanfattande bedömning är således att svensk industri, under förutsättning aven balanserad kostnads- och prisutveckling - och den förutsättningen måste jagange - har goda utsikter . Vi står nedgång, återpå fast grund. Och jag vill tillägga: Vi har återvunnit den framtidstro somförlorades . Svensk industri präglas av livskraft ochvitalitet, av en fast beslutsamhet att satsa , såväl hosföretagsledare som hos löntagare. Det går bra för svensk industri - detborde vi alla kunna glädjas åt. Industripolitikenshuvuduppgift blir mot denna bakgrund att komplettera den ekonomiska poHtikenoch att inom ramen för marknadsekonomin stödja svensk industris utveckling ochförnyelse samt att ta vara på det konkurrenskraftiga och utvecklingsbara. Deförslag som läggs fram i propositionen är omfattande och spänner över ett brettfält - även om jag naturligtvis vill tillägga att det finns många frågor sominte berörs i propositionen, och som säkerligen många inom mitt eget parti ochinom oppositionspartierna anser borde ha funnits med. Förnyelsepropositionenoch den direkta industripolitiska delen av forskningspropositionen omfattar enstatlig satsning på . Inte mindre än 1,1 miljarder av dessapengar gäller nysatsningar, som har tagits fram i ett mycket bekymmersamtbudgetläge, vilket kammarens ledamöter känner till. Det innebär att denoffensiva industripolitiken fått en övergripande prioritet i statsbudgeten. Minavsikt är givetvis inte att inför kammaren på något sätt presenteraregeringens förslag. Dem har ni manglat i utskottet. Min egen erfarenhet avarbetet i näringsutskottet är att man går igenom de olika förslagen mycketnoggrant och utförligt. Därför är det överflödigt att jag tar upp dem här. Jagvill bara nämna sex huvudområden som regeringen har pekat ut. Det är de områdendär det i propositionen har skett en kraftsamling. Fördet första: Insatserna för småföretag med expansionsmöjligheter ökar för attunderlätta företagens möjligheter att växa och utvecklas. De ungateknikbaserade företagen utgör en viktig resurs för framtiden och därför harvissa förslag lagts i syfte att stötta dessa företag. Här återfinns statensindustriverks program för småföretagsutveckling, ett nytt forskningsbidrag tillsmåföretag och den särskilda småföretagsfonden på 100 milj. kr. Fördet andra: Satsningarna på underleverantörerna stärks för att öka den svenskaunderleverantörsandelen i svenska företag och utomlands. Jag vill gärna sägatill kammarens ledamöter att jag är litet orolig över den utveckling som i dagäger rum på underleverantörsområdet med hänsyn till koncentrationen hos storaföretag. Det finns all anledning att ägna denna fråga en ökad uppmärksamhetsåväl i som i regeringen och hos myndigheterna. Fördet tredje: Stödet till nyföretagandet ökas för att ge utvecklingsbara .affärsidéer och uppfinningar en chans. Stödet till uppfinnare utvecklas. Det ärviktigt att vi i vårt land har ett företagsklimat och ett klimat just för nyföretagande så attmänniskor, bl. a. ungdomar, vill starta eget och stå på egna ben. Fördet fjärde: En ökad satsning sker för att bygga upp teknisk kompetens ochtekniskt kunnande i industrin för att lägga grunden för industriell tillväxtoch förnyelse när det gäller morgondagens produktion. Det är ett livsvillkorför svensk industri, även för småföretagen, att. vi ser till att vi alltidarbetar med den bästa och modernaste tekniken. Styrelsen för teknisk utvecklingfår här förstärkta resurser för kunskapsutveckling och utvecklingsprojekt. Ävenmikroelektronik-programmet hör hit. Fördet femte: Nya insatser för att främja spridningeri av ny teknik för att detkunnande som forskningen ger verkligen kommer till nytta. Samarbetet mellanhögskolor och företag bör vidgas. Som kammarens ledamöter känner till har tvåförsökslän, och , utsetts för att öka utbytet'mellanforskningen och högskolorna. Fördet sjätte: Utveckling av teknikupphandling som ett industripolitisktinstrument för att stimulera teknisk förnyelse i samarbete mellan tillverkareoch kund. Jag vill här faktiskt särskilt peka på deri mycket kraftiga .förstä.rkning av industrifonden på 600 milj. kr. som jag hoppas också skallkunna komma småföretagen till del, Det här är alltså en satsning för atttillsammans med näringslivet komma in på områden och projekt som kanske inteannars hade varit möjliga. När jag träffar företagsledare och andrarepresentanter för näringlivet, pekar de ofta på just industrifonden som ettstatligt industripohtiskt instrument som de tycker är värdefullt och obyråkratisktoch som de gärna vill skall utvecklas. Såhar regeringeri i propositionen sanilat en rad åtgärder, stora som små. Jagskall inte ytterligare gå in på dem. Som jag sade har jag inteeftersträvat att i propositionen täcka in alla områden. Exportfrågorna när detgäller små och medelstora företag har ju förelagts i en särskildproposition. I förnyelsepropositionen har jag pekat på några punkter, därregeringen ämnar återkomma med förslag. a. gäller detta de viktigaskattefrågorna. Jag delar den uppfattning som inte minst harfört fram, att skattefrågorna är mycket viktiga, inte bara för småföretagenutan också för småföretagandet i stort. Naturligtvis får inte skattepolitikenstå i strid med industripolitikens åtgärder och syften. Orsaken till att inteskattefrågorna tas upp i propositionen har pekat på. Tvåstora utredningar var aktuella. Den Nordenfalska utredningen om de mindre ,ochmedelstora företagens finansieringsvillkor höll på attremissbehandlas, närslutarbetet gjordes beträffande fömyelsepropositionen. Remissbehandlingen blevklar först , och då skulle propositionen i stort sett vara färdig föratt tryckas och läggas på bord. Sedan hade viföretagsskattekommittén, som successivt presenterade sina betänkanden. Avsiktenhar varit att på grundval härav återkomma till . Detta äralltså orsaken till att de viktiga skattefrågorna inte finns med iförnyelseproposifionen. Jag skall inte gå in på braiischfrågorna. Dock vill jag göra ettundantag och säga några ord om läkemedelsindustrin, och jag gör detta. därföratt jag först vill informera om ett förestående regeringsbeslut. Läkemedelsindustrinhar utvecklats mycket positivt . Industripolitiskt ärläkemedelsiridustrin en viktig bransch för . De svenskaläkemedelsföretagen har varit och är framgångsrika på flera viktigaläkemedelsområden. På hälso- och sjukvårdsområdet är naturligtvis läkemedelsproduktionenäven ur en rad andra aspekter av stort intresse för samhället. Internationelltär de svenska läkemedelsindustriföretagen små, vilket också har redovisats iläkemedelsindustriutredningen. Framför allt är detta naturligtvis en nackdel påforsknings- och utvecklingsområdet, men säkerligen är det i internationelltsammanhang även på marknadsföringsområdet en nackdel att vara liten. Branschenär vidare mycket beroende av olika samhälleliga insatser vad gällerläkemedelskontrollens uppläggning, prissättningssystem m. m. Också Wivi-AnneRadesjö var inne på dessa frågor, och hon hänvisade fill den pågåendeutredningen på denna punkt. Jagbedömer det som angeläget att regeringen får möjlighet att i organiseradeformer diskutera dessa och andra frågor med läkemedelsindustrin. Regeringenkommer därför nu att inrätta ett läkernedelsindustriråd. Jag har inbjuditbranschen och de fackliga organisationerna att diskuterauppläggningen av rådets arbete. Avsikten är att rådet skall ha både rådgivandeuppgifter och vissa operativa uppgifter, t. ex. att ta initiativ på forsknings-och utvecklingsområdet. Regeringens avsikt med läkemedelsiur dustrirådet är attmed branschen och de fackliga organisationerna diskutera förutsättningar för enfortsatt gynnsam utveckling av den svenska läkemedelsindustrin liksom behovetav samarbete och samordning på vissa områden. Vi sätter med denna proposition och beslut på nytt upp enklar målsättning för industripolitiken: att effektivt stödja svensk industrisutveckling och förnyelse, att ta till vara det konkurrenskraftiga ochutvecklingsbara, det som kan ge oss morgondagens jobb och produktion. Jagmenar att mottagandet av förnyelsepropositionen har varit positivt, också iriksdagen. Reservationer i enskildheter och olika syn på en och annan konkretåtgärd förtar inte slutintrycket att propositionen här har vunnit en bredanslutning. Jagvill säga att jag anser att detta är en styrka - en styrka som pådetta område präglade stora delar av i och sombidrog till den positiva utveckling som kännetecknade svensk industri då. Kanvi återvinna denna uppslutning kring teknisk utveckUng och industriellförnyelse, står vårt land och vår industri bättre rustade änflertalet länder i vår omvärld. 22 ()replik: Industriministern sade enligt ett tidningsreferat att maninte kan komma fill rätta med den ekonomiska krisen med en selektivindustripolitik. Jag tycker att det uttalandet framstår som ganska märkvär- digt när man sedan läserpropositionen, där den ena selektiva åtgärden efter den andra föreslås. Industriministernhar också sagt att regeringens ekonomiska politik har verkat positivt förindustrin och näringslivet i stort, men också för småföretagen. Han har vidarenyss från denna talarstol konstaterat att industrin, som han uttryckte det, haråtervunnit framtidstron. Ja, det är nog riktigt att det går mycket braför särskilt de exporterande, börsnoterade storföretagen, och det är något somvi alla har stor anledning att glädjas åt. Menjag tycker att det. vore motiverat att socialdemokraterna och regeringen i denhär situationen ställde sig frågan: Varför går det inte lika bra försmåföretagen, som ju trots allt betyder så mycket för vårt lands ekonomi istort och som inte minst industriministern, särskilt ismåföretagardelegatio-nen, har ömmat så väldigt mycket för? Jag anser att han idet sammanhanget har sagt många bra saker, som jag, herr talman, tyvärr måstekonstatera icke återfinns i den proposition som vi behandlar. Men detkanske beror på att industriministern inte inom regeringskretsen har fått gehörför sin småföretagsvänliga linje. Man skulle dock ha önskat att mera av detindustriministern sagt tidigare hade funnits med i den proposition vidiskuterar . Mankan fråga sig: Varför kommer investeringarna i småföretagen att minska? Attdetta är ett faktum har såväl som visat.Varför är lönsamheten betydligt sämre i de smärre företagen? Mångaav oss borgerliga talare har gett svaret. Vi har pekat på de höjdaarbetsgivaravgifterna, på den höjda förmögenhetsskatten, på den höjda arvs- ochgåvoskatten, på prisstoppet och på mycket annat. Allt detta bidrar självfallettill att dämpa aktiviteten hos landets småföretagare. Detta,herr industriminister, är inte en vettig näringspolitik, sett från de mindreföretagens synpunkt. Jag vill gärna göra det konstaterandet i den här debatten. 23 ()replik: Jag vill gärna börja med att ge industriministern ett erkännande. Migveterligt är det första gången som en socialdemokrat har erkänt att det fannsnågra fel på politiken . har man i propositionen konstaterat attdet var en del inslag i utvecklingen -exempelvis kostnadsexplosionen1974-1976 - som orsakade det dåliga underlaget för industrin under den sistadelen av . Jag är tacksam för att vi har fått den här sakligabedömningen i stället för det gamla resonemanget om det dukade bordet. Det ären förnyelse i socialdemokratisk politik. Mentyvärr är det den största förnyelsen, som jag ser det. Till stor del beror dettapå att man inte kunde göra den samordning av de förslag som lagts fram Ochde förslag som man avser att lägga fram i samband med en skatteproposition. Jagtycker nämligen att skattefrågorna är så enormt viktiga i samband med de nuaktuella frågorna - det erkänner industriminis- ternnu, och det är bra - att dessa borde ha behandlats i ett och samma sammanhang. är industriministern inte lika generös som han var i propositionen, utan konstaterar han att det helt och hållet är regeringens tillträde 1982 sommöjliggjorde den förbättring i industrin som vi har kunnat konstatera under densenaste tiden. Industriministern tar t.o.m. satsningen på som ettexempel, det projekt som socialdemokratin motarbetade. Detviktigaste som har hänt är egentligen den rejäla strukturomvandling som harskett i svensk industri. Hade inte de regeringar som arbetade mellan 1976 och1982 varit beredda att ta itu med denna industriomvandling, skulle . vi inte ha haft det läge som vi har inom svensk industri och som är mycket gott iförhållande till utländsk industri exempelvis inom varvsnäringen ochinom-stålsektorn. Jag skall inte vara ofin och räkna upp alla de tillfällen dåsocialdemokraterna gick emot den här strukturomvandlingen -men är detnödvändigt, så kan jag göra det - men det var så att vi fick slåss för densjälva. Vi fick lida smälek för den och man talade om Åslings akutmottagningoch liknande. Jagsade i specialstålsdebatten att det var just denna strukturomvandling som harlagt grunden för den situation vi har , och det vill jag konstatera även iden här debatten. 24 () repUk: Vi har vant oss vid, bl. a. från fiiiansdebatterna, att regeringengärna vill inhösta beröm för resultatet av sin ekonomiska politik. Och detfinns utan tvivel en mängd glädjeämnen, inte minst utvecklingen för våra storaexportföretag, så visst är det lätt att dela industriministerns glädje. Men detskadar nog ändå inte att påminna om att förbättringen i bytesbalansenhuvudsakligen är en följd av en uppåtgående konjunktur ute i världen, somSverige har kunnat dra stor nytta av. Våra exportföretag har genom visadskicklighet och stor anpassningsförmåga klarat sig särskilt bra. Det skadar välinte heller att påminna om - andra har gjort det tidigare här - att denpositiva utvecklingen gäller just våra stora industriföretag. Hos mindre ochmedelstora företag finns inte'alls samma positiva tendens. Industriministernsanförande ger hka litet som behandlingen i utskottet någon förklaring till denpåtagliga skillnaden mellan propositionens inledande text och de konkretaförslag som sedan kommer. Även om texten i början inte är så kristallklar,vilket kanske är naturligt, eftersom den är resonerande till sin karaktär, kanman i alla fall uppfatta ett visst förord för én mer generell utformning avindustripolifiken. Industriministern nämner riskerna för konkurrenssnedvridningoch svårigheterna med att ha en strategi, som bygger på att polifiker ochtjänstemän skall peka ut framtidens produkter och branscher. Vadhar då hänt mellan det att inledningen författats och de konkreta förslagenkommit till? Studerar man t. ex. en förteckning över hur anslaget tillSmåföretagsutveckling skall fördelas, finner man det vara så långt ifrån en generellutformning som det över huvud taget går att komma. Här handlar det faktisktväldigt mycket om politisk klåfingrighet. Eller hur skall, industriministern,det facit se ut som gör att en tjänsteman på utvecklingsfonden kan avgöra omett företag bidrar till att angelägna samhällsmål uppfylls? Hur skall han kunnaavgöra om det kriteriet är uppfyllt? Detta är ett exempel bland många, men detvisar särskilt tydligt hur vanskligt det är att bedriva en induSvripoUtik meden så tydlig tonvikt på de selektiva medlen. Anf.25 (vpk) replik: Jag skulle till industriministern vilja ställa tre frågor, som äraktuella i detta sammanhang. Den första frågan gäller det som man påregeringshåll och bland de borgerliga tydligen är överens om att kallakostnadsexplosionen. Vi har alltså haft en mycket kraftig stegring av prisernapå olika realvärden. Det kan visas att det.i alla högindustrialiseradésamhällen finns starka tendenser till en monopolistisk prisbildning, dvs. attde stora företagen privatbeskattar konsumenterna. Kan man mot den bakgrundenpåstå att kostnadsexplosionen är orsakad av lönerna, och är en fortsattreallönesänkning för svenska arbetare och tjänstemän en förutsättning enligtregeringens mening för industriell stimulans och tillväxt? Det är den förstafrågan. Såtill den andra frågan. Av det material som man kan ta del av bl. a. från STUrörande datoriseringens framväxt framgår att det finns en mycket starkuppbindning till de stora leverantörernas intressen. Delvis såsom en följd av detta finns också en hotande brist på överförbarhet beträffande information ochteknik mellan olika systemtillverkare. Är detta någonting som föranlederregeringen att föra en mer oberoende politik på dataområdet, en politik som idet långa loppet frigör från beroende av de transnationelladatajättarna? Slutligen den tredje frågan. Det talas mycket ominternationaliseringen av svensk ekonomi. Är den växandeinternationaliseringen, den ökade utflyttningen av kapital från ikombination med det faktum att regeringspo-lifiken går ut på att hålla tillbakaden inhemska konsumtionen och därmed minska hemmamarknadens relativa betydelsei förhållande till exportmarknaden,.något som i det långa loppet gynnarSveriges möjhgheter att föra en oberoende ekonomisk och social politik? Ett tema i och reservationer och i ErikHovhammars och inlägg är att man vill ha en minskning ellert.'o. m. en avveckling av det selektiva industristödet. HerrHovhammar talade så engagerat om den selektiva industripolitiken att jag nästanfick tårar i ögonen. Detta berodde på att jag har erfarenhet av en av verkliga lobbyister när det gäller att få ett selektivtindustristöd till exempelvis glasindustrin. Jag skulle emellertid kunna nämnafler exempel där lobbyverksamhet i har gått ut på attfå statliga stöd och bidrag. Att han inte har reserverat sig i den här frågan beror ju inte på att haninte vill ha ett selektivt industristöd till glasindustrin. Det beror på atthan är nöjd med att regeringen så att säga skapat ett skyddsnät förglasindustrin. Jag skall inte göra någon sammanfattning av vad detta borde leda till för mental ståndpunkt.Den slutsatsen får själv dra. och menar att förslagen i förnyelsepropositioneninnehåller en rad nya selektiva industripolitiska åtgärder. Detta menar jag ären något märkUg kritik från två partier som varit delansvariga för denindustripolitik som fördes . har ju statenbetalat ut så mycket och medverkat i en så omfattande selektiv stödpolitik somunder dessa år - och därtill en tvivelaktig stödpoHtik. Denna stödpolitik harnu den socialdemokratiska regeringen avbrutit. Jag nämnde en siffra i mittanförande för att bevisa detta. Grunderi för att detta varit möjligt är engenerell ekonomisk politik och en näringspolitik som satt industriproduktioneni centrum igen och som har som mål att återupprätta som en ledandeindustrination. Vi är på väg att lyckas med detta. I detta läge för moderaternaoch fram en kritik som går ut på att regeringens åtgärder skullevara negativa för industrin, för näringslivet och för småföretagsamheten. Det som och inte förstått är attdet behövs en selektiv industripolitik som komplement till en allmäntnäringsliysvänlig ekonomisk politik. Detta behövs framför allt till gagn för desmå och medelstora företagen, som ju också talade gott om.Tydligen anser han dock inte att småföretagandet och nyföretagandet behöverstöttas.