prot · G709139 · 1983-12-31 00:00:00 — Vi vet ocksåatt många barn, framför allt från socialgrupp 3, inte har tillgång tillsommarstuga, fritidsbåt m. m. Anslag till ungdomsorgan isa-tioner helasommaren hänvisade till att stanna kvar i sitt bostadsområde. är ocksåfritidshem och fritidsgårdar stängda. Därför har det här stödet stor betydelse. Jag yrkar avslag på reservationerna 8 och 9 och bifalltill hemställan i kulturutskottets betänkande nr 19. 115 () replik: beskyller oss moderater föratt komma med en avsiktlig nedrustning av ungdomsorganisationerna. Men manmåste ställa de besparingar som vi föreslår i relation till det totala stöd somutgår. Kommunerna svarar för runt 800 milj. kr. i stöd och landstingenför omkring 80 milj. kr. Därtill kommer studieförbundens, ochinvandrarverkets stöd samt stödet till anläggningar. Det är svårt att uppskattade totala anslagen till ungdomsorganisationerna. Det är i relation till dettasom man får se vårt besparingsförslag på omkring 100 milj. kr. Vi skall inte överdriva bidragens betydelse. Har de såstor betydelse som låter påskina, visar det att de ärberoendeframkallande och att det är dags för en annan inställning tillbidragen. Vilka utnyttjar f. ö. stödet från det allmänna?Undersökningar som också refererade till visar att det istörsta utsträckning är välanpassad ungdom med stabila kamratkontakter,trygghet i skolarbetet och god föräldrakontakt. Ja, av de ungdomarnautnyttjar av de kommunala resurserna när det gäller subventioneradeanläggningar för ungdomar. Jag bestrider bestämt att våra besparingar skulle ha deneffekt som påstår. 116EVA (vpk) replik: talade mycket om demokrati isitt anförande. Jag kan apropå reservation 3, som handlar om reglerna förbidrag till invandrarorganisationer, bara beklaga att man från regeringens sidainte ser till de svårigheter som just invandrarorganisationerna har när detgäller dessa bidragsregler. Det vore verkligen att fördjupa demokratin attförbättra deras situation. När det gäller SFEF, ,yrkar bara avslag på förslaget med hänsyn till rådandebudgetläge. Hon angav inga sakskäl. Men kan inte vara omedvetenom att det inte skulle bli särskilt mycket dyrare för staten - om ens någotdyrare alls. Förbundet får ju redan nu ett bidrag. Det är mera en fråga omvarifrån bidraget skall tas. För att få kommunala och landstingskommunalabidrag är det viktigt för SFEF att bli erkänd såsom en statligungdomsorganisation. Om jag går in på sakskälen; Var finns egentligen rättvisani detta system? har pekat på att SFEFlika väl som de poUtiska ungdomsorganisationerna uppfyller alla de krav som mankan ställa. medger att periodiseringen är en komplicerad fråga. här gälleratt inte kan vara omedveten om att ungdomsorganisationernakommer att drabbas på ett speciellt sätt. Deras verksamhet kommer attförsvåras. Det rimmar illa med vad sade om vikten just av ungdomsorganisationernasverksamhet och arbete. 117 () replik; En besparing på 100 milj. kr., GunnelLiljegren, är 100 milj. kr. mindre till ungdomsverksamheten. Det kan man ändåinte förneka. Jag vill ge ett exempel från hemkommunSödertälje, där basketklubben bedriver en omfattande verksamhet. Ettborttagande av det lokala aktivitetsstödet skulle innebära att basketklubbengick miste om . Det skulle säkert betyda mycket för denomfattande verksamhet som där bedrivs. Jag skulle vilja fråga : Har ni talat medera partikamrater så att vi ute i kommunerna kan förvänta oss motioner, sommöjliggör att ungdomsorganisationerna får kompensation om statsbidraget skulleförsvinna? Om man tar bort feriestödet minskas pappershanteringen, sade GunnelLiljegren. Ja visst, det har hon rätt i, men ferieverksamheten försvinner jusamtidigt. Jämför papper som försvinner och barn som inte får en meningsfullverksamhet. väljer tydligen papper, men vi väljer barnen. 118 () replik: Jag kan inte begäraatt skall ha finansutskottets betänkande 25 i huvudet. Debesparingar som vi diskuterar har faktiskt dragits en gång tidigare här ikammaren med anledning av en moderat reservation för de budgetförslag som vi dålade fram. Där finns det med som kompensation till de kommunersom kommer i kläm till följd av de besparingar som vi föreslår. Jag vill intehävda att basketklubben i först skulle få stöd. Det kan jag intetänka mig. Jag känner till den klubben bra mycket bättre än är inte så synd om klubben. Vi har alltså garderat oss när det gällerbesparingar som kan-det medger jag-drabba vissa kommuner ganska hårt. Men 1miljard är ändå 1 miljard. 119STINA (): Folkrörelsernas betydelse för såväl denenskilda människan som för hela vårt samhälle borde vara oomtvistad i1980-talets . Detta gäller inte minst barn- och ungdomsorganisationernasinsatser. Föreningslivet frigör barns och ungdomars personligaengagemang, lockar till ideella insatser och verksamheter, som aldrig skullekunna ersättas av samhällets förvaltningar. Det bidrag som staten lämnar tillbarn- och ungdomsorganisationerna förvaltar ungdomsrörelserna på ett sådantsätt, att om deras insatser skulle mätas i pengar, skulle de betinga ett värdeav mångdubbla belopp, I som är kärv, både ekonomiskt och socialt, ärbarn- och ungdomsorganisationernas insatser om möjligt mer värdefulla ochstödvärda Inom barn- och ungdomsorganisationerna får landets unga både endemokratisk träning och en social trygghet. Genom sina egna organisationer kanbarn och ungdomar göra sina röster hörda. De vinner tro på att påverkan lönarsig, att demokrati är det bästa samhällssystemet. Att barn och ungdomardessutom genom sina föreningar får chans att ha riktigt, riktigt roligt ärockså värt att uppmärksamma. Det är med stor beklagan som vi i noteraratt regeringens princip om periodiserat utbetalande av statsbidrag ocksåpåtvingats barn-och ungdomsorganisationerna. I ett särskilt yttrande till kulturutskottets betänkandehar vi påtalat att ränteförlusterna blir betydande. Bakgrunden till särskiltyttrande i stället för reservation är det förhållandet att det vidutskottsbehandlingen ej kunde bringas klarhet i hur den aviseradekompensationen skulle fördelas till resp. organisationer. Utskottets förslag om vid första tillfället och 60 %uppdelat på tre olika tillfällen ger dock en viss kompensation. Vi säger vidareatt det är angeläget att statsbidragets periodisering.beaktas i budgetarbetetframöver. Moderata samlingspartiets förslag om att ca 100 milj. kr.sparas på ungdomsorganisationerna kan vi ifrån inte acceptera. Det gäller sänkt åldersgräns från högst till 21 årför ungdomsorganisationernas medlemmar, slopande av det lokalaaktivitetsstödet, borttagande av bidraget till ferieverksamhet och avskaffandeav . Anledningen till att vi i i stället vill hadessa olika stöd har sin grund i följande: Det statliga stödet till medlemmar i åldersgruppen 7-25 århar sina skäl. Statens ungdomsråds utredningar visar att tonårsgruppen är en känsliggrupp för föreningslivet - tonåringar är osäkra och har lätt att förlora sigtill kommersiella krafters glättade utbud, lätt att ge upp inför samarbetetskonst, som ju fordras i alla föreningar. För att nå, rekrytera, motivera ochstödja tonårsgruppen är både barnverksamheten och de äldre ungdomarnasengagemang oerhört betydelsefullt. Barnverksamheten är inkörsport till föreningslivet. Deäldre ungdomarna, de som fyllt och mer, är ledare, men också förebilderför tonåringarna. förslag skulle, om det förverkligades,innebära en risk för att ungdomsorganisationernas insatser för att utbilda ochbehålla denna betydelsefulla grupp äldre ungdomar minskade. Viktigt att kommaihåg är också att många av de unga barnfamiljer som har en tendens att"ramla ur" föreningslivet, och som vi i har ett särskiltansvar för att stödja och stimulera till gemensamt arbete i folkrörelser, finnsjust i . Det moderata förslaget att utradera feriestödet vänder sigmot de barn som har det sämst ställt i samhället. Feriestödet har inrättatsdärför att statsmakterna är i behov av barn- och ungdomsorganisationernashjälp för att anordna berikande aktiviteter under ferierna för de barn varsföräldrar saknar förutsättningar att ge sina barn stimulerande sommarlov ellerandra lov. Ibostadsmiljöer där barn överlämnas åt sig själva och där läger- och friluftslivinte finns ens i barns vildaste fantasti träder barn- och ungdomsorganisationernain. Dagläger i bostadsområdet, utflykter, hajkar, läger ute i naturen eller påt. ex. bondgårdar anordnas. Meningslöshet byts mot meningsfulla, roliga ochlärorika aktiviteter. De barn och ungdomar som redan är föreningsvana spelarcentrala roller som stöd för sina nya kamrater. I slår vi vakt om feriestödet, därför att vivill ge de barn som bäst behöver det en meningsfull ferieverksamhet. vill, därutöver, avskaffa statens ungdomsrådoch lägga ansvaret för anslagen till barn- och ungdomsorganisationerna påskolöverstyrelsen . - som i andra sammanhang brukar tala om attmotverka byråkrati - föreslår således att en av statens minsta myndigheter, somdessutom, enligt avnämarna, är synnerligen obyråkratisk, skall slopas och attdelar av dess uppgifter skall läggas på en av statens största myndigheter. Vi kan inte dela denna uppfattning. villunderstryka utskottsmajoritetens vaktslående om . Vi villsärskilt peka på det faktum att barn- och ungdomsorganisationerna är mycketnöjda med hur kontakterna med ungdomsrådet fungerar och med den bredd - ochfolkrörelseförankring - som ungdomsrådets utredningsverksamhet har. Såväl riksdagsmajoritet som regering har f. ö. nyligenbekräftat sin tillit till genom att inordna sekretariatetför världsungdomsåret i statens ungdomsrådskansli. 1985 är av utropat tillvärldsungdomsår. I världsungdomsårets övergripande målsättning - delaktighet,utveckling och fred -finns direkta beröringspunkter med folkrörelsernas arbeteoch demokratifrågorna. Efter förslag från bl. a. ochcenterparfiet har det svenska arbetet i anslutning till världsungdomsåretinriktats på att utveckla formerna för ungdomarnas delaktighet i sitt samhälle. Ett omfattande försöks- och utvecklingsarbete i syfte attgöra de många människorna delaktiga i närmiljön förbereds . Idéerna frånrapporten Ej till salu är inspirerande ledstjärna för detta arbete. Världsungdomsåret kan förväntas bli ett etappmål i arbetetför fungerande lokala miljöer- för lokalsamhället, närsamhället. Det är viktigtatt försöksverksamheten blir bred och mångsidig - att experimentlusta ocherfarenheter från olika folkrörelser och olika slag av bygder och kommuner tastill vara. Behovet av levande och rika närmiljöer är lika stort i storstädernasförortsområden som i utglesade byar i skogslänen! och kooperativa och andraföreningar inser att arbetslösheten är en nagel i ögat på ungdomarna. Debestämmer sig för att, vid sidan av sina traditionella politiska uttalanden medkrav riktade till statsmakten och näringslivet, ta saken i egna händer.Föreningsverksamhet som syftar till att ge ungdomarna varaktiga jobb i hembygdenväxer fram. Här och var har kooperativa småföretag bildats av människor, oftaföreningsmänniskor, som är beredda att tillsammans göra en insats för bygdensframtid. Detta är ytterligare skäl för att vi i stödjerungdomsorganisationerna. Nr 139 vill jag poängtera att mångfald iföreningslivet måste vara något i Onsdaeenden grunden positivt i ettfolkrörelseland som . Inte heller de nu q välorganiserade folkrörelserna startade somriksorganisationer. angeläget att lokala föreningar, som inte tillhörriksorganisationer men som Anslåstill likväl är betydelsefulla för enbygds ungdomar, kan erhålla stöd från unsdomsorsanisa- kommuner och landsting. Utskottet uttalar sig ocksåi denna riktning. tioner Herr talman! Med det anförda yrkarjag bifall till kulturutskottets hemställan i dess betänkande nr 19. 120 (); Jag skall be att få yrka bifall till störredelen av hemställan i detta betänkande, och även till reservation 7, som BeritOscarsson redan har yrkat avslag på. Det gäller studentförbund där mer änhälften av medlemmarna är och som av den anledningen får inte somandra ungdomsförbund bidrag till alla sina medlemmar utan bara till hälften avdessa. Jag tycker att den frågan är så enkel att den skulle kunna ordnas utannågra långa utredningar. Jag yrkar bifall till reservation 7 och iövrigt till utskottets hemställan. Överläggningen var härmed avslutad. Punkt 1 () Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering bifölls med 226 röster mot 71 för utskottets hemställan medgodkännande av den i reservation 1 av m. fl. Mom. 1(sänkning av övre åldersgränsen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avIngrid m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3 (uttalanden om vissa ändringar i gällandebidragsregler m. Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 17 förreservation 3 av . Mom. 5 (bidrag till folkhögskoleelevers förbund) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avIngela - bifölls med acklamation. Mom. 6 (ändrade regler för bidrag tillungdomsorganisationernas centrala verksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avIngela - bifölls med acklamation. Mom. 9 (bidrag till studentförbund) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avJan-Erik - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Punkt 3 (bidrag till ungdomsorganisationernas lokalaverksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avIngrid m. fl. - bifölls med acklamation. Punkt 4 (bidrag till ferieverksamhet inomungdomsorganisationerna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avIngrid m.fl. - bifölls med acklamation. 1983/84:26 Verkställd granskning avStiftelsen verksamhet och förvahning (redog.1983/84:20 och 21) Utskottets hemställan bifölls. 12 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1983/84:551 av () till statsrådetGertrud om för tidigt födda barns rätt till liv: Ett landstingsråd har i enTV-intervju uttalat sig kritiskt till att alltför tidigt födda barn räddas tilllivet. Bakgrunden till uttalandet var att antalet Synskador bland för tidigtfödda barn är relativt stort. Det hela accentuerades av att en debatt då fördeskring resurserna till barnavdelning. Inslaget har väckt stor och berättigad oro, inte minst hosföräldrar med för tidigt födda barn som vårdas på sjukhuset. I botten liggeren oro för att endast friska barn skall ges möjlighet till fortsatt liv ochdärmed en vård med livsuppehållande insatser. Med stöd av detta ber jag att få fråga omsjukvårdsministern är beredd att medverka till att för tidigt födda barntillerkänns livsuppehållande behandling. 1983/84:552 av () till statsrådetGertrud om thoraxkirurgisk verksamhet vid i : I det riksdagsbeslut som fattades idecember 1980 rörande regionsjukvården uppdrogs till regeringen att fattabeslut om landets indelning i sjukvårdsregioner. Det framgår ej klart hurbeslut för förändringar i det medicinska verksamhetsområdet skall fattas iframtiden, I socialutskottets betänkande 1980/81:6 sägs emellertidatt Umeåregionen förutsätts etablera en fast regionsamverkan med Uppsalaregioneninom vissa verksamhetsområden för att få delar av sitt regionsjukvårdsbehovtillgodosett. Utskottet framhåller även att avsikten är att Umeåregionen ävenefter en utökning med och skall repliera på UAS i frågaom viss regionsjukvård, bl, a, thoraxkirurgi, I propositionen framhåller statsrådet att hon anserdet nödvändigt att koncentrera antalet enheter för bl, a, thoraxkirurgi, I propositionen framhålls att sjukvårdshuvudmännen självabestämmer inbördes samarbetsformer. För sjukvårdsregion - som omfattar BD,AC, Y och Z län - finns nu ett patientunderlag som kan motivera attthoraxkirurgi även bedrivs vid detta regionsjukhus. Med anledning av detta vill jag fråga omsjukvårdsministern är beredd att förorda att thoraxkirurgisk verksamhet bedrivsvid i , om sådant önskemål skulle framställas? 1983/84:553av () till bostadsministern om handläggningstiderna förprövning av ansökningar om statliga ombyggnadslån: Handläggningstiderna för prövningav ombyggnadslåneärenden har enligt uppgift genomgående ökat , Med anledning härav vill jag fråga statsrådet: Är statsrådet beredd att vidta åtgärder i syfte attunderlätta och påskynda hanteringen av dessa ärenden? 1983/84:554 av (vpk) till socialministern om ett barnvänligare samhälle: i harförskolebarn klassats som "en sanitär olägenhet". Det är boende i ettbostadsområde i som fått i stöd för sinaklagomål. Ett lägenhetsdaghem har uppmanats att stänga. Förgrymmade föräldrarhar överklagat beslutet hos kammarrätten. Vårt samhälle har utvecklats i alltmer segregeradriktning. Vart är vi på väg, om vi i vår omedelbara närhet inte kan accepteranärvaron av små barn? Jag villfråga socialministern: Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta med anledning av attett statligt organ förklarat små barn i grupp som en sanitär olägenhet? 1983/84:555av (vpk) till försvarsministern om ytterligare klarläggandeom den sovjetiska ubåtens grundstötning: har en ny debattom den sovjetiska ubåtens grundstötning i tagits uppi svenska tidningar. Frågan gällde vissa fakta om tidpunkt för grundstötningen,ubåtens uppträdande och flera andra uppgifterom kurser, båtens navigeringsutrustning m. m. Det finns uppenbarligen oklarapunkter och när det gäller en del detaljer dunkla utsagor som gör att denhittills officiella bilden, som gavs av den dåvarande borgerliga regeringen,kan ifrågasättas i vissa delar. Det är av yttersta vikt att alla oklarheter och motstridigauppgifter kan avföras från debatten. Det kan enklast ske genom att regeringenpå basis av tillgängliga fakta gör ett auktoritativt uttalande i frågan. Om detvisar sig nödvändigt, bör kvarstående oklarheter göras till föremål för enförutsättningslös ny undersökning. Är försvarsministern villig att medverka till att ettsådant, nödvändigt klargörande kommer till stånd? 1983/84:556av () till justitieministern om egenföretagaresredovisningsnummer för mervärdeskatt: För egenföretagare medmomsredovisningsskyldighet gäller numera att redovisningsnummer skall anges påfakturan lika med företagarens personnummer. Detta måste av många uppfattassom kränkande för den personliga integriteten. Avser justitieministern föreslå några åtgärder för attråda bot på detta missförhållande? 1983/84:557 av () till statsrådet om ökad användning av biobränslen: Det är angeläget att vi snabbtbygger upp en väl fungerande marknad för biobränslen. Att momsen har tagitsbort på inhemska bränslen underlättar detta, men direkt motsatt effekt harskattebefrielsen vid användning av elström i s. k. "avkopplingsbara"elpannor, samt den mycket låga prissättningen på överskottsel. Risken är stor att kortsiktiga kostnadsfördelar kommer attbli ett allvarligt hinder för ökad användning av biobränslen och i första handförädlade biobränslen. Detta kan betyda minskad sysselsättning och på siktbetydligt högre kostnader för konsumenten. Nr 139 Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att ökad användning av Onsdagenden biobränsleni önskvärd omfattning skall komma till stånd? _ 13 §Kammaren åtskildes . frågor 'n f'dem