prot · G70930 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag är besviken på , inte bara i hans egenskapav f. d. handelsminister, ulan också som min gamle lärare och forskningsledarei ämnet statskunskap. När vi nu båda är riksdagsmän, varför skall vi då alldelesi onödan avstå från våra möjligheter att pröva klokheten i regeringens åtgärderinom prispoliliken? Det har redan skett en långtgående förskjutning avinflytande från riksdag till regering. För den som bekänner sig till denparlamentariska demokratins principer bör denna förskjutning inte drivas längreän nödvändigt. Det kan ju sägas, att eftersom regeringen ändå kangenomföra prisreglerande åtgärder och i efterhand begära riksdagensgodkännande, gäller denna debatt mest en formfråga. Men den har faktiskt ensaklig betydelse. Skulle vi, som socialdemokraterna vill och mittenparfiernastöder, i förväg ge regering- en friahänder på prisregleringsområdet, kan regeringen genomföra vilka åtgärder inomvilken varu- och tjänstesektor som helst. Del ger statens pris-och karlellnämndoanade möjligheter alt vid kontakter med enskilda företagare hota medregeringsingripande och därmed manipulera den fria prisbildningen. Jag skall försöka ge er som förordar fortsatt tillämpningav prisregleringslagen en chans all ta er ur er ohållbara position.Förklaringen till att lagens tillämpning rutinmässigt förlängts år ,även i tider då moderater har ingått i regeringen, torde vara all det oftavarit någon regleringsåtgärd i kraft, varför även prisregleringslagenstillämpning måst fortsätta. Men är faktiskt lägel del all det inte finnsnågon åtgärd som framtvingar en förlängning. I det läget tycker jag attkammarens ledamöter bör la tillfället i akt att avbryta den kontinuerligatillämpningen av en beredskapslag och alltså stödja den moderata reservationeni voteringen. ning av allmänna prisregleringslagen 19BJÖRN (): Låt mig först till säga all jaginte tror ett dugg på att regeringens inflalionsprognos har större möjligheteratt lyckas genom att man använder sig av prisregleringar eller om man har denmöjligheten till hands. Om regeringens inflalionsprognos skall lyckassammanhänger med helt andra faktorer. och jag skiljer oss nog isynen på prisregleringar, även om vi inte skiljer oss när del gäller enförlängd fillämpning av allmänna prisregleringslagen. Vi skiljer oss åt i synenpå prisregleringar därför att vi inte tror att de normall kan vara ettverkningsfullt komplement till andra ekonomisk-polifiska åtgärder. Vi tror allendast ett allmänt prisslopp - i exceptionella fall - kan vara verkningsfullt. Del är mot den här bakgrunden inte onödigt all manmarkerar denna skillnad i synsätt, inte minst med tanke på all vi vill la bortobehövliga regleringar och all vi i regeringsställning har medverkat till alt iallt väsentligt avveckla en av dessa regleringar. Del var ju millenregeringensom tog initiativet till all avveckla av prisregleringssyslemet. Detenda vi behöll var prisstoppet på mjölk. När säger att vår ståndpunkt skullevara ett återfall i regleringslänkande måste jag reagera mot del. Vad vi harupplevt 1982 och 1983 är nämligen en kontinuerlig utveckling bort frånprisregleringar. Del på sitt sätt mest intressanta är kanske allsocialdemokratin är så övertygad om prisregleringens välsignelser.Del är ett välkommet lillnykl-rande på den socialdemokratiska sidan. Jag tror alt del inifiativ som vi tog inommillenregeringen ändå var ett av de mer påtagliga exemplen på hur man ipraktiken kan avreglera. Denna avreglering har också blivit beslående. Mot denbakgrunden har jag litet svårt att förslå det utfall som riktademot mig personligen. Låt mig, , påminna om följande. Vilka var detsom i de borgerliga regeringarna var ansvariga för prispolitiken innan jag imaj 1981 fick detta ansvar? Jo, del var moderater. Del var ekonomiministerGösta och handelsminister som i de icke- Förlängd tillämpning av allmänna prisregleringslagen socialistiskaregeringarna hade ansvaret för prispolifiken. Vad gjorde de,, för att avveckla prisregleringarna? 20 (): vill uppenbarligen intediskutera med mig. Han föredrar alt skälla på en tidigare lärare, som tydligenhar avvikit från den rätta läran. Jag ställde faktiskt ett par frågor till.LarsTobisson. Jag hoppas han är beredd att ge svar på dem. Vad var anledningen till all när de lämnaderegeringsmakten började föra kvarlalspolilik när det gäller prisregleringen?Vad är anledningen fill att man då vi hade borgerligaregeringar i utan all blinka förlängde prisregleringslagen med itagel? Jag har inte fått något svar på de frågorna. Jag tycker alt LarsTobisson kan kosta på sig att ge ett svar. säger all det är myckel större saker somskiljer oss och folkparfiet åt än vad jag ville göra gällande i mitt inlägg.Ja, det är två rader i betänkandet. Mer kan jag inte finna all del är. Vi äröverens om alt prisregleringslagen skall förlängas med . Del är denväsentliga frågan, och på den punkten är vi alltså överens. Jag vill också påpeka att utskottet här har tagit upp en idetta avseende viktig fråga för framfiden. Utskottet har nämligen inhämtat attdel pågår en översyn av prisregleringslagen. Del tycker vi är vikfigt, försannolikt börjar denna lag bli litet omodern. Samhället har förändrats ganskakraftigt , när lagen senast ändrades. Utskottet har uttalat alt viutgår från att denna översyn sker ulan dröjsmål och att vi får ettnytt förslag i detta avseende. Förhoppningsvis kan vi, efter den nu aktuellaettåriga förlängningen, få ett nytt instrument, mer modernt och anpassat tillden nuvarande situafionen, all diskutera i . 21LARS (): använde i sitt första anförandeen formulering som lyder på alt han inte har förstått hur den här lagen ärkonstruerad. Han talade om all förlänga prisregleringslagen. Det är inte dettadel gäller, ulan del gäller all förlänga fillämpningen. I detta klargörandeligger också svaret på de två frågor som har ställt till mig. Jag har redan i milt första anförande klargjort attanledningen till att vi moderater yrkade på föriängning medett kvartal var att del då rådde ett allmänt prisslopp. Vi gjorde bedömningenall del skulle hinna avvecklas inom ett kvartal, och därför behövde inte hellertillämpningen förlängas med mer än detta kvartal. På samma sätt, och del svarade jag faktiskt på i mittförra inlägg, är förklaringen till alt sådana förlängningar gjordes avborgerliga regeringar i vilka moderater ingick, att del då förekomprisreglerande åtgärder som nödvändiggjorde att tillämpningen av dennaberedskapslag förlängdes. Men, och jag återkommer till detta, så är lägel intei dag. föreligger inga åtgärder som kräver en förlängning. har fortfarande intebesvarat min fråga varför det är så angeläget att tillämpningen förlängs, trotsall del inte är nödvändigt på grund av en pågående prisreglering och trots altdet inte är nödvändigt för all regeringen i ett senare läge skall kunna sättain prisreglerande åtgärder. Det kan regeringen göra precis lika myckel oavsettom i förväg förlänger tillämpningen av prisregleringslagen ellerinte. Med den inställning har till regleringar - ochjag vill gärna ge honom ett erkännande för del arbete som utfördes på det härområdet -tycker jag att del är egendomligt att han nu vidhåller alt man iförväg måste besluta om att sådana här regleringar skall kunna sättas in avregeringen utan någon prövning av . Förlängd tillämpning av allmänna prisregleringslagen Överläggningenvar härmed avslutad. Punkt 1(principen om affärsmässighet vid offentlig upphandling) Hemställan Ulskollels hemställan bifölls med 257 röster mot 61 förbifall till hemställan i reservation 1 av m. fl. Motivering Utskottets motiveringgodkändes. Mom. 1(översyn av statens vatlenfallsverks egenregi-verksamhel) Ulskollels hemställan bifölls med 192 röster mot 126 förreservation 4 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 2 (den kommunala redovisningen avegenregi-verksamheten) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 5 avBjörn m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 3 (riktlinjerna för den statliga städverksamheten) Ulskollels hemställan bifölls med 172 röster mot 145 förreservation 6 av m. fl. 1 ledamot avstod från all rösta. Punkt 3 (privatisering av offentlig verksamhet) Ulskollels hemställan bifölls med 233 röster mot 83 förreservation 7 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 1-3 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 4(tillkännagivande öm Internationella valutafondens verksamhet) Utskottets hemställan bifölls med 298 röster mot 18 förreservationen av i . 2 ledamöter avstod från attrösta. Utskottets hemställan bifölls med 231 röster mot 86 förbifall till hemställan i reservation 1 av m. fl. 1 ledamot avstodfrån att rösta. Utskottels motivering godkändes med 203 röster mot 59 förgodkännande av utskottets motivering med den ändring däri som föreslagils ireservation 2 av m. fl. 56 ledamöter avstod från att rösta. 1983/84:4 Ett tilläggsavtal tilldubbelbeskattningsavtalet mellan och (prop. 1983/84:29) 1983/84:6 Dubbelbeskattningsavtalmellan , , , och (prop. 1983/84:19) m. m. 1983/84:8 Ändring idubbelbeskattningsavtalet mellan och (prop. 1983/84:35) Kammaren biföll vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. Föredrogs juslilieutskoltels betänkande 1983/84:4 omlarmanläggningar (prop. 1982/83:163). 22BERTIL (): Del lagstiftningsärende som vi nu skallbehandla är ett utmärkt exempel på hur en ganska trivial fråga, som hade kunnatlösas på ett enkelt sätt, med litet fantasi kan utvecklas till ettanmärkningsvärt krångel med gränser till näringsfrihet och enskild integritetsamt hur det ena krånglet föder del andra. Vad del handlar om är delarminslallationer i brottsförebyggande syfte som håller på alt bli alltvanligare, både i affärslokaler och i privata bosläder, och som är anknutnatill polisens larmcenlraler. På grund av del ökade användandet av sådana härapparater har polisens arbete svällt ut på ett oroväckande sätt, eftersom såmånga larm är falsklarm. av alla larm är nämligen falsklarm. Detberor på slarv från innehavarens eller personalens sida, och ibland beror detpå dålig materiel, slarvigt gjorda installationer, m. m. Man räknar med attungefär 40 poliser är sysselsatta med enbart dessa onödiga falsklarm. Iriksdagen har del rått allmänenighet om all åtgärder måste vidtas för alt man skall kunna komma till rättamed den eländiga situationen. Man skulle i sin enfald kanske kunna lycka att det skulleräcka om polisen fick en klar föreskrift och ett bemyndigande att efter ettvisst antal falsklarm få avbryta direklkopplingen fill polisens central. Nutycks del inte vara så enkelt. Efter en utredning av problemen har man kommitfram till det lagförslag som presenteras för . I sju punkter harman beskrivit hur problemet bör lösas. I min motion 2403 har jag närmarebehandlat lagförslaget, varför jag inte behöver upprepa resonemanget här. har jag och några andra på ett par av punkternareserverat oss i justitieutskottet. Fem punkter kan vi godta, men vi vänder ossmot förslagen i två av punkterna. Det gäller den etableringskontroll som denlokala polismyndigheten skall utöva, innan det ges tillstånd tillinslallalionsverk-samhet, och vidare gäller det den föreslagna lagstiftningenom polisens nedprioritering av larm från vissa anläggningar. För att den lokala polismyndigheten skall ge tillståndkrävs att den sökande skall kunna antas komma alt bedriva sin verksamhet mednoggrannhet och omsorg. En föreståndare för sådan verksamhet skall också varakänd för laglydnad och ordentlighet. En del uppgifter för bedömning av densökandes vandel har polisen i del centrala polisregislret. Jag vill understrykaall del bara är fråga om detta. Del är ändå rätt myckel som går in tillregistret, nämligen alla domar som föranlett straff om lägst 25 dagsböter eller1 . i normerade böter. I har man uppenbarligen tyckt altdetta ändå är ett svagt underlag för bedömning av en persons vandel och för skall kunna få en riktig bild av den sökande. Därför står del också ipropositionen alt man skall kunna utnyttja den lokala kännedomen för alt få enriklig bild av den sökande. Vad betyder detta? Skall man suga upp allmäntskvaller om den sökande? Genom del valda skrivsättet tycker jag att man nästanhar legitimerat skvaller. Men inte heller detta anses vara tillräckligt förpolismyndighetens ställningslagande. Därför står del alt man "vid behovkan inhämta kompletterande upplysningar från andra myndigheter",exempelvis laxerings- eller kronofogdemyndighet, i den mån del inte är fråga omuppgifter för vilka sekretess råder. All man inte har lättat på sekretessen ärkanske någonting som vi får vara lacksamma för. Annars vet vi ju inte varthändet hade kunnat braka i väg, t. ex. när del gäller uppgifter från socialamyndigheter. Den här konlrollapparaten hade kanske kunnat försvaras,åtminstone litet grand, om del fanns någon känd brottslighet där någonlarminstallalör begagnat sig av sina kunskaper om ett installerat larm för allgenomföra ett planerat brott. Medan ärendet bereddes i utskottet försökte jagfå veta om man kände till något sådant, men någon sådan brottslighet kunde interedovisas. Jag tror all den hör hemma mer i detektivromaner än i verkligheten.Och jag skulle vilja tillägga all även om vi hade haft något enstaka brott avdet här slaget skulle frekvensen förvisso inte vara sådan att den motiverar dekontroller och den tillståndsgivning från brollsförebyggan- desynpunkt som förordas i propositionen. Detta vare sagt om tillståndet för installationsförelagetsinnehavare. Men del kan ju hända att han har anställda eller tänker skaffa siganställda. Hur skall man klara del problemet? Företagaren är ju i del härhänseendet ansvarig för sina anställda. Jo, det gör man ganska enkelt, genomall med ett penndrag öppna del centrala polisregislret även för företagare, somskall kunna gå in och hämta uppgifter om en platssökande för att kunna bedömaom han är en säkerhetsrisk från brottssynpunkt eller ej. För den, herr talman, som inte tycker alt detta ärtillräckligt obehagligt skall jag citera vad som sägs i propositionen på s. 51,som i princip ger regeringen nästan obegränsad möjlighet all öppnapolisregistret för nästan vad som helst som har brottsförebyggande syfte. Man säger om del aktuella förslaget: "Ändringen tar iförsta hand sikte på nyanställning av personal som utför eller annars tarbefattning med larminslallationer. Förslaget har emellertid fått en meragenerell utformning. Möjligt är nämligen att del i framliden kan uppkomma ettbehov av alt utsträcka kontrollmöjligheten till alt omfatta även andraanställda i installa-lionsföretag eller till andra delar av larmbranschen,exempelvis personalen vid larmcenlraler, eller till brottsförebyggande arbeteav annat slag." Det är en generell fullmakt, med andra ord. Och sedantillägger man: "Det bör då ligga i regeringens hand att besluta ifrågan." Del är detta, herr talman, som vi har reserverat oss mot.Vi tycker inte att man skall ha den här poUsiära tillslåndsgivningen och de härkontrollmöjligheterna. Dessutom har vi i en annan reservation, som jag trorkommer all behandlas av en kommande talare, varit negativa till att riksdagengenom lagstiftning skall göra prioriteringar eller nedpriorileringar i polisensverksamhet. Del ankommer på polisen själv att med utgångspunkt i dearbetsuppgifter som den har försöka lösa frågan på ett förnuftigt sätt. Varskulle det sluta om vi här i i detaljfrågor gick in och talade om förpolisen vad som är viktigt och mindre viktigt? Då skulle vi hamna i en omöjliglagstiftningssituation. Jag yrkar bifall till de reservationer där mitt namn finns med. 23ELVING (): I den föreliggande proposifionen föreslås ettantal åtgärder för all komma till rätta med den stora andelen obefogade larmtill polisen. Dessa obefogade larm - s. k. falsklarm - resulterar ipolisulryckningar som leder fill stora kostnader. Enligt tillgänglig statisfik var det totala antalet larmsom kom till polisens kännedom 77 064. Av dessa var hela 73 559,eller , s. k. falska larm. beräkningar ger vid handenall det arbete som polisen lägger ned på utryckningar till följd av obefogadelarm motsvarar ungefär 40 årsarbetskrafter. Del är framför allt två orsaker som anförs ligga fillgrund för de obefogade larmen. Del är dels att larmanläggningarna fungerardåligt beroende på brister iinstallationen eller bristande underhåll, dels att personal som handharlarmanläggningen har för dålig utbildning på området. Mot denna bakgrund är detnaturligtvis angelägel all åtgärder vidtas för all nedbringa antalet falsklarm. I 2 § i den föreslagna lagen krävs altlarminslallationsverksamhel inte får bedrivas utan tillstånd. Sådant tillståndskall lämnas av polismyndigheten i den ort där verksamhetens ledning skallutövas. Enligt min och övriga reservanters mening bör en sådan inskränkning inäringsfriheten inte göras med mindre än all det finns ett myckel starkt behovav samhällskontroll. Beträffande larminstallationsverksamheten anser vi iritealt ett sådant starkt behov föreligger. De åtgärder som behövs inom branschenför att undvika obefogade larm på grund av bristfälliga anläggningar tordekunna vidtas av branschen själv. Här tror jag all den nybildadebranschorganisationen kommer alt ha en stor betydelse. Dessutom kan tilläggas all polisen redan är överhopad medarbetsuppgifter av olika slag. Ytterligare en arbetsuppgift, som dennatillståndsgivning skulle innebära, kommer all än mer fresta på en redan hårtansträngd arbetssituation hos polisen. I del föreliggande lagförslaget föreskrivs del i 7 § altpolisen skall kunna nedpriorilera larm som kommer från anläggningar somtidigare haft ett stort antal obefogade larm. I ulskollels belänkande anförs omdetta, på s. 12, bl. a.: "Den som har en larmanläggning där obefogade larmär tämligen vanliga bör enligt utskottets mening mot den nu angivna bakgrundeninte alllid kunna räkna med all polisen i alla lägen ger hans anläggning högstaprioritet." Enligt min mening är detta en felaktig lagstiftning. Delsär den tveksam ur rättssäkerhetssynpunkt, då det inte kan vara rimligt altbortse från larm som kommer från en fill polisen ansluten anläggning. Ett larmsom kommer från en sådan anläggning kan ju inte förutsättas vara obefogat baradärför alt det har kommit obefogade larm från anläggningen. Dels anserjag den föreslagna lagstiftningen vara felaktig av principiella skäl. Riksdagenbör inte uttala sig om denna typ av prioriteringar av polisens dagligaverksamhet. Del måste vara polisen själv som avgör hur man på bästa sätt skallkunna fullgöra sina åligganden och sina arbetsuppgifter. Härvid instämmer jagbl. a. med vad och anfört i sina remissvar, nämligen atten generell begränsning av polisens allmänna åligganden svårligen kan göras. De närmare motiven för avslagsyrkandel på den här punktenhar vi utvecklat i mofion 2400. Vi anser att övriga bestämmelser som föreslås är tillfyllest för all kraftigt reducera antalet obefogade larm. Framför allt är jagövertygad om att de i 8 § föreslagna möjligheterna att debitera larminnehavarenför obefogade larm kommer alt få mycket stor betydelse. Med anledning av vad jag har anfört yrkar jagbifall till reservationerna 1, 2 och 3 fill utskottets betänkande. 24PER (): Jag skall diskutera en detalj - en väsentligdetalj - i det lagkomplex som vi nu har att ta ställning till, nämligenorganisationen av tillslåndsgivningen och tillsynsverksamheten. Jag har försökt utveckla min syn på detta i motion 2402,och jag ber att få hänvisa till den. Jag måste, herr talman, redovisa att jag utgårfrån en allmän utgångspunkt som med mina värderingar är självklar men som jagär helt på del klara med att andra kan ifrågasätta. Min utgångspunkt är atttillståndsprövningen och tillsynsverksamheten skall ha en praktisk mening. Viskall inte inrätta en tillståndsprövning och tillsynsverksamhet bara för attdet skall se snyggt ut på papperet utan det måste ha en reell betydelse. I detta avseende föreslår propositionen atttillståndsprövningen och tillsynsverksamheten skall läggas på polismyndighetenpå varje ort. menar att en bättre ordning vore att lyfta upp delta tilllänsstyrelsenivå. Jag tror nämligen alt del, om uppgifterna läggs påpolismyndigheten på orten, kommer att bli fråga om mycket få ärenden per år.Det kanske finns ett företag på en ort, och då blir del fråga om ett ärende -och med ett enstaka ärende för en prövande myndighet kan det inte bli någonsärskilt fin överblickbarhet. Del finns risk för att handläggningsrutiner ochprinciper efter vilka tillståndsprövningen och tillsynsverksamheten organiserasinte kommer att bli likartade. Man kan starkt ifrågasätta om denna verksamhet kommer attkunna bedrivas med den effektivitet och rationalitet som det finns anledningatt kräva. Om den skall drivas med effektivitet och rationalitet måste detinnebära ett ganska avancerat byråkratiskt system, där resp. polismyndighetermåste kommunicera om en mängd detaljsynpunkter i ärendena. Hur har då utskottet sett på detta? På s. 9 i betänkandetsägs i en mening i sista stycket: "Polisen måste därför enligt utskottets mening ansesha värdefulla erfarenheter och god överblick över den installationsverksamhetsom bedrivs inom polisdistriktet." Den åsikten har jag på inget sätt ifrågasatt,och den är inte heller kontroversiell. Det är inte detta - alt ha överblicköver vad som sker inom polisdistrikten - som är intressant, ulan en överblicköver hur just del enskilda larmföretaget totalt sett verkar. Skulle man driva den mening långt som utskottet för fram ibetänkandet, ger det en myckel snäv syn på verksamheten, som bara är ägnad attgöra tillståndsprövningen och tillsynsverksamheten i verklig mening tandlös.Det tycker jag är fel. Därför ber jag att få yrka bifall till motion 2402. 25ARNE (): Jag vill börja med att säga att det ärglädjande för mig, som tillsammans med motionerade omåtgärder på det här området, att nu se att vi håller på att närma oss krav frånsamhällets sida. Del är inget tvivel om alt vi här har ett problem, som detgäller att vidta åtgärder emot. Vi kan inte, med de begränsade resurser vi har pårättsväsendets område, låta en sådan här fråga bero, när vi vet att polisen pågrund av brister i framför allt tillverkning, installation och användning avlarmanordningar gör ungefär 70 000 utryckningar som egentligen inte ärnödvändiga. Man hade måhända en förhoppning om att de blygsammaåtgärder som här har föreslagits skulle kunna antas av i någorlundastor enighet. Jag kan gärna säga att jag skulle önska att man hade kunnat gånågot längre, att man hade vågat sig på det departementschefen resonerar om ipropositionen, nämligen att avgiftsbelägga larmutryckningar. Om man hade prövaten sådan generell åtgärd tror jag att man skulle ha kommit ifrån det som man ärorolig för all en avgiftsbeläggning av falsklarmutryckningar skall medföra,nämligen en stor byråkrati. Men departementschefen menar att man skallfortsätta och se över den frågan och undersöka vilka resultat man får av deåtgärder som föreslås. Vi är väl inom utskotlet tämligen eniga om att ställa kravpå innehavarna av larmanläggningar. Men när det gäller att ställa motsvarandekrav på installatörerna är meningarna delade. Jag tror att det faktum att vihar använt ord som etableringstillstånd har skrämt upp dem som säger sig värnaom den totala näringsfriheten. Men det här är inte så farligt som man försökergöra gällande. Det finns, som utskollsmajoriteten redovisat i sin skrivning,motsvarande krav på tillstånd för verksamhet på andra områden. Vi har från utskoltsmajoritetens sida i stort sett ställtoss bakom det förslag som departementschefen har framlagt och som alltsåinnebär skärpta krav på innehavare och även på installatörer avlarmanläggningar. Det handlar framför allt om alt kräva laglydnad ochordentlighet, att installationerna görs på ett rikligt sätt och av skickligayrkesutövare. Dessa krav är inte så allvarliga som reservanterna gör gällande. Man har i motiven sagt att det skall finnas möjlighet förpolisen att utöva den här kontrollen.