prot · G709103 · 1983-12-31 00:00:00 — I den partimotion som jag tidigare citerade skriver man:"Bara den europeiska fred som bygger på alla europeiska folks frihet harförutsättningar att bli bestående." Då säger man faktiskt att fredligsamlevnad i det vi nu har är en omöjlighet. I ett program som är avsettatt vara vägledande för svensk säkerhetspoUtik är detta en djupt oroandeståndpunkt. har vi fått bevittna hurmoderaterna i sin iver att inrikespolitiskt exploatera jakten på eventuellaubåtar utanför gör vårdslösa utrikespoUtiska utspel. Innan vi ensvet om det finns någon ubåt har den moderata partiledningen krävt diplomatiskasanktioner mot . När det gäller den andra supermakten, , uttalade sigUlf Adelsohn i : "I har jag mött frågan om släpptiväg ryska ubåtar. Jag säger inte att det är. den officiella amerikanskaståndpunkten men misstanken finns hos den andra stormakten." På hög nivåinom State Department - utrikesministeriet i - har man dock aldrighört talas om sådana uppfattningar utan bara läst om dem i svenska tidningar. Det är tydligen den snabbtungade moderatiedaren somsprider vad han påstår vara USA-synpunkter- vilka sedan naturligtvis refererassom sådana i utländsk press. I ambitionen att utså misstro mot regeringen tydligen det mesta vara tillåtet. Väljarna bör nog tänka sig , innan de gerutrikespolitiker av denna kaliber ansvaret att leda landets öden. får faktiskt finna sig i att vi tar derasåsikter på allvar. Det största oppositionspartiet skapar ju med sina uttalandendelvis nya förutsättningar för den svenska utrikespolitiken. Slutsatsen bliratt en borgerlig regering dominerad av skulle föra en annan svenskutrikespoUtik. Det får inte bli så att vi skapar en illusion av breduppslutning bakom den svenska säkerhetspolitiken. Det är inte bra om vi tänjerpå neutralitetspolitiken så mycket att den förlorar sitt konkreta innehåll. Omvi tolererar i stort sett vilka åsikter som helst bakom en neutrahtetspolitiskfasad, så skapar vi oklarhet, osäkerhet och ovisshet, och det kan bli farligtför oss i en krissituation. Därför kräver särmeningar en öppen ochrak debatt. Listan över moderata sämppfattningar i viktigautrikespolitiska frågor kan göras mycket lång. Jag vill nu bara också peka påden radikala omläggning av det svenska biståndet som föreslagitårets riksdag. Vi får tillfälle att debattera det senare , men visst ärdet en utrikespolitisk fråga av betydelse när det största oppositionspartietkräver en sänkning av biståndet med . Jag har avstått från historiska paralleller mellan dagensdebatt och högerledaren försök att bakvägenöver ansluta oss till NATO. Inte heller har jag tagit upp moderaternasstarka engagemang för att dra in i EG och de oundvikliga politiskaNATO-bindningar det skulle ha medfört. Men visst finns det en moderat traditionsom bygger vidare på. Vidare bör det observeras att haren tendens att förespråka en viss sorts utrikespolitik i den offentligadebatten och föra en annan försiktigare linje här i . Jag tror attJan-Erik pekade på det i sitt inledningsanförande. Mittpartierna har inte följt på derasutrikespolitiska eskapader. Men de har i den borgerliga enighetens namn för detmesta tigit när vi socialdemokrater tagit debatt med . dock till i ubåtsfrågan . I Liberal debatt skrev tidigarechefredaktören följande: "Moderata samlingspartiet harunder brutit sig ur den traditionella enighet som rått kringutrikespolitiken och som åtminstone tidigare utgjort en styrka när det gälltatt hävda trovärdigheten för den svenska neutraliteten. beslöt sigden moderata partiledningen för att exploatera stämningarna efter ubåt och göra gränstvisteo med till ett slagträ i valrörelsen. Snödapartipolitiska vinningar sattes före vitala säkerhetsintressen." Efter valet tog avgående statsministern orda i en radiointervju och sade om :"De sätter partiniten före en gemensam uppslutning kring densäkerhetspolitik och utrikespolitik som den här nationen varit samlad omkring idecennier och vilken har varit en fördel för detta land." Med det här inlägget har jag velat peka på några grunddragi den moderata utrikespolitiken. De är naturUgtvis i sin fulla rätt att försökaförändra utrikespolitiken efter sina moderata värderingar - men då får de ocksåfinna sig i attvi traditionalister inte ställer upp på någon moderat nyordning ochomdefiniering av svensk utrikespolitik. Och vi hoppas naturligtvis att CarlBildt och andra med tiden skall bli utrikespolitiska traditionalister även de.För att inte ge intryck av att vara alltför bokstavstrogen bör jag kansketillägga att neutralitetspolitiken naturligtvis mycket väl tål att debatteras.Trossatsernas giltighet bör prövas. Vi skall inte skygga för debattörer somvill analysera neutralitetspolitikens kostnader eller som vill diskutera desstrovärdighet. Debattörer som antyder att svensk neutralitet bygger på"naiva antaganden" börjar också höras. Det här blir väl främst enakademisk debatt. Men den är inte oväsentlig om den kan klargöra neutralitetenslödighet inför de internationella kriser framtiden kan komma att bjuda på. 23 () replik: Man väntade litet på vad som skulle händaunder senare skedet av denna debatt, och det var tydligen som togpå sig rollen att framträda som någon slags Ersattspalme i statsministernsfrånvaro från kammaren. Det hade att framföra var inte av den artenatt det egentligen borde föranleda någon längre debatt. Han anklagade ossmoderater för att vilja förstärka försvaret. Jag kan intyga att han på denpunkten riktigt har tolkat vår åsikt och att det där också har uppnåtts enighetmellan regeringen och oppositionen . anklagade oss moderater för att taubåtshotet på alltför stort allvar och för att varna för ubåtskränkningarnaskonsekvenser alltför . Jag uppfattar de anklagelserna som enhedersbetygelse. Han anklagade oss för att vilja tala om sambandet meUan fredoch frihet i klara verba. Jag vill där bara hänvisa till de som jag tyckerföredömliga formuleringar som finns i utrikesdeklarationen, och som innebär enförstärkning av den tidigare svenska positionen. I övrigt var nästan en karbonkopia av det anförande som statsministern läste upp idenna kammare vid föregående års utrikesdebatt. Det var samma citat, sammaformuleringar och samma urval av argument. Jag skall inte uppehålla kammarenmed detta, utan jag ber bara att få hänvisa till replikerna på de anförandensom avlevererades i denna kammare . Med det borde vara bemött. 24BERTIL MÅBRINK (vpk) replik: Vad jag talade om, , varCentralamerika och och den fruktansvärda brutalitet som där råder.Jag talade om de aktuella nationernas rätt till nationellt oberoende ochsjälvbestämmande. Jag påvisade att har ett direkt ansvar för just dettillstånd som råder där . Naturligtvis är mitt krav också att - och detkommer jag att slåss för så länge jag orkar - skall upphöra med stödet tilldessa militärdiktaturer, upphöra med att exploatera dessa ländersnaturrikedomar och folk. Och om det är fler som sluter upp bakom den ideologin,som jag definitivt inte skäms för,hälsar jag dem välkomna. När det gäller att försvara det nationella oberoendet ärdet viktigt för en kommunist att reagera, oavsett var någonstans dettaoberoende förtrampas och förtrycks - och det kommer jag att göra. Och jag villpåvisa att inte gör det. Avgörande för om de skall agera med krafttill försvar för de mänskliga fri- och rättigheterna är vilket politiskt systemsom förtrampar dessa rättigheter. Jag trodde inte att skulleställa sig bakom det! 25STURE () replik: Först några ord tUl . Jag sadeinget annat i mitt inledningsanförande än att kommunisterna fortfarande iallmänhet bär på ett ideologiskt arv som gör att de är litet aparta i denutrikespolitiska debatten -och det står jag för. Jag tyckte inte att BertilMåbrinks replik var någon argumentation i den frågan. När det sedan gäller anser jag att hans replikbara var en bekräftelse på det jag sade i mitt anförande, nämligen att moderaternainte vill ha någon debatt i om detta. De vill föra en utrikespolitikute i massmedia och vid olika arrangemang, men de vill ha en mycketförsiktigare Unje här i , där de riskerar att få sina uppfattningarprövade. Det är ganska intressant att märka hur målmedvetet denstrategin genomförs. är, såvitt jag förstår, själv ansvarig förmånga av de formuleringar jag citerade här tidigare. Han viU inte debatteradem. Låt mig då peka på två saker som jag trodde skulle blikommenterade, eftersom de, såvitt jag vet, inte har debatterats här ikammaren. Jag avser för det första mitt påpekande att moderatledaren , genom att påstå att det i finns synpunkter på det svenska sättet attbehandla ubåtsfrågan, som man i bara har läst om i svenska tidningar, trorsig sprida synpunkter till svensk och internationell press. Och såvittjag kan bedöma är det bara en ambition att utså misstro mot regeringen ligger bakom det här agerandet. Det hadevarit intressant med en kommentar till detta. Det andra som jag trodde skulle eventuellt kommenteras vardet förhållandet att i IDU ställer upp bakom Kissingerrapportenslösningar när det gäller . Och det är minsann inte svenskutrikespolitik! Det finns mycket annat att exemplifiera med, som jagskulle ha trott att ville debattera. Men han har en gång sinstrategi - en utrikespolitik i , en annan ute i busken. 26 (vpk) replik: Låt mig nu först beröra detta med de konstigaorden. Ordet apart innebär väl att jag är något vid sidan om eller på någotsätt inte är riktigt med på de fyra övriga partiernas debatt - på derasvillkor. Och jag står fast vid att jag inte tänker inlåta mig på en debatt påde villkoren. Jag har tagit upp ett av de stora problemen - Central- ochLatinamerika, där det begås gigantiska brott mot de mänskliga fri- ochrättigheterna. Bakom detta står en Det finns ett ideologiskt mönster i att detta kan pågå. Det är enförklaring till underutvecklingen och förtrycket i denna stora region. Man måste, , tala om sakernas tUlstånd sådantdet är och icke linda in det i till intet förpliktande fraser och paroller. Dåstår jag naturligtvis vid sidan om den debatt ni för, men det skäms jag inteför. Jag kommer att fortsätta att tala om vari problemen består. 27 () replik: lät sig tydligen i alltväsentligt nöja med att jag hänvisade till min replik den 16 mars förra åretsom svar på de argument som han upprepat. Därmed är väl större delen avden debatten avförd; det borde den ha varit . tog dock upp två som han sade nya punkter,som inte tidigare varit diskuterade. Den första gällde att det har påpekats attbilden utomlands av svensk säkerhetspolitik har fåtten mera differentierad karaktär. säger att det är intolerabeltatt nämna detta i den svenska debatten. Jag tycker att det är viktigt att vimed stor noggrannhet följer bilden av vår svenska säkerhetspolitik i utländskamedier och hos utländska politiker - det bör bilda utgångspunkt för våra egnaansträngningar att förklara vad det faktiskt handlar om. Jag tror att det finns en större anledning att utåtförklara de olika dragen i svensk säkerhetspolitik än vad som kanske var falletför ett eller . Vi lever i en delvis ny situation, vi möter nyafrågor - det är inte säkert att vi alltid har självklara svar på de frågorna.Det bör vara andra riksdagsledamöter än obetaget att ta upp dentypen av materia. Den andra punkt refererade till - vilket jaginte riktigt förstod - gällde och . Jag kanlugna med att senare under debatten kommer att taupp den problematiken. övergripandeanklagelse var att vi - och enkannerligen jag -på något sätt driver en poUtik iden s. k. busken - vilket är ett nedlåtande uttryck för allt som äger rumutanför denna kammare - och en annan politik här. Jag tror att det är enogrundad anklagelse, men jag tar hellre åt mig den anklagelsen än en anklagelseatt bedriva buskagitation även i kammaren, för det är faktiskt vad StureEricson ägnar sig åt. 28STURE () replik: Jag tyckte faktiskt att sade en hel delförnuftiga saker om - det skall han ha beröm för. Jag hade varitmera imponerad om han hade hållit ett anförande om eller . känner inte till att hans partiordförande var iMadrid och där ställde upp bakom Kissingerkommissionensförslag som gäller . Han vill tydligen över huvud taget intediskutera den saken här i kammaren. Det hedrar något att han intevill det, höll jag på attsäga. Men är ni nu med i denna reaktionära, svarta International, så vore detju ännu mera hedervärt om ni reserverade er mot beslut som ni kanske intetycker är så särskilt förnuftiga. Här i kammaren säger att han står bakomContadoragruppens politik. I ställde han sig bakomKissingerkommissionens rapport. När det gäller frågan om partiledaresuppfattningar om vad som pågår i den amerikanska debatten kan jag citera detsom stod att läsa i : "I har jag mött frågan om Palmesläppt iväg ryska ubåtar. Jag säger inte at t det är den officiella amerikanskaståndpunkten men misstanken finns hos den andra stormakten." Detta stodalltså att läsa i . I State Department i har man aldrig hört talasom den här uppfattningen som tillskriver amerikanarna. Den har debara läst om i svenska tidningar. Men vi vet ju alla att sådana här uttalandenav oppositionsledaren i svensk press refereras av världspressen, som ärintresserad av ubåtshändelserna. Det blir ett etablerat faktum att man tror så i . Dettaär att utså misstro mot regeringen . Det anser tydligen varafullt tillåtligt, när de bedriver denna s. k. utrikespolitik. Det är beklagligtatt , som ändå är en välformulerad företrädare för den moderatautrikespolitiken, avstår från att debattera dessa saker här i kammaren. Tredje vice talmannen anmälde att anhållit atttill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. 29MARGARETHA AF (): Såsom en slutkommentar till detta repUkskifteom en enig -till skillnad från en sociaUstisk - utrikespolitik vill jag barasäga att IDU-resolutionen var ett stöd för Contadoragruppen. Det verkar som omSture har läst på dåligt. Jag tänkte i mitt anförande något beröra dendel av utrikespolitiken som är vår biståndspolitik. Utvecklingen i en lång radav programländerna för svenskt bistånd är ytterligt ogynnsam. Torka, missväxtoch den internationella lågkonjunkturen är orsaker. Men förklaringen till detuteblivna framåtskridandet för folkflertalet är inte bara att söka i yttreorsaker. Många av statsledningarna har fört eri utvecklingspolitik sommissgynnat den jordbrukande befolkningen och tenderat att hålla en stadsboendebyråkrati under armarna. I alltför många av de från kolonialism befriadestaterna avtecknar sig nya totalitära samhällen. I alltför många länder ärmedborgarna till för de makthavande. Valet av en utvecklingspolitik som baserar sig påcentralstyrning och planhushållning är i själva verket nära anknutet till denstyrande elitens rädsla för avt ekonomisk frihet skall leda till pluralism ochalternativa maktcentra. IFör att befästa sin egen politiska makt söker man attkontrollera också ekonomin och produktionen. Marxism-leninismentillhandahåller en politisk lära i vilken ingen maktdel- I länder där av befolkningen bor på landsbygden och ärsmåbrukare satsar de styrande på statsfarmer och en tvångskollektivisering avjordbruket. Som i alla andra länder där denna jordbrukspolitik prövats fallerlivsmedelsproduktionen drastiskt. En permanent missväxt uppkommer. Då de socialdemokratiska regeringarna har koncentrerathuvuddelen av det svenska biståndet till med socialistisk ekonomi,blir dessa länders kris också en kris för svensk biståndspolitik. Frågan måsteställas, om det över huvud taget är meningsfuUt att bedrivautvecklingssamarbete med länder, vilkas utvecklingsstrategi inte kan förväntasleda till resultat, som motsvarar något av de fyra målen för svenskbiståndspolitik: ekonomisk tillväxt, ekonomisk och social utjämning, oberoendesamt demokratisk utveckling. Erfarenheten visar nämUgen att biståndets effektivitetinte minst beror av hur mottagarlandets ekonomi i övrigt fungerar.Verklighetsfrämmande ekonomisk politik, misshushållning med egna resurser,korruption och andra missbruk kan omintetgöra de mest generösabiståndsansträngningar. Där svenskt bistånd spelar en verkligt stor roll har viett ansvar också i sådana hänseenden. BUr det verkningslöst till följd av vadmottagarlandets myndigheter gör eller underlåter att göra, börbiståndsprogrammet omprövas. Detta ligger i båda parters intresse. Intressant och positivt i detta sammanhang är denpromemoria som utarbetats av i samråd med övriga nordiskabiståndsgivare och som ger en samlad nordisk syn på jordbrukspolitiken i södraAfrika. Detta papper framlades vid i i början avfebruari. Jag ser denna åtgärd som ett exempel på den typ av dialog som ärnödvändig att föra i utvecklingssamarbetet. Sedan återstår att se vilketresultat initiativet får. Sker ingen ändring i en icke fungerandeutvecklingsstrategi kan biståndet växlas över till hjälp i andra former, t. ex.genom enskilda organisationer, katastrofbistånd eller genom en satsning påsådana basbehov som utbildning och hälso- och sjukvård. Erfarenheten visar, herr talman, att en beståendeekonomisk utveckling måste baseras på en politik som stimulerar människornasegna produktiva ansträngningar och eget ansvarstagande. Härför krävs ettekonomiskt system som ger ekonomiska incitament och personUg rörelsefrihet åtden enskilde. Ett samhälle som ger inflytande åt individen är en förutsättningför att de uppsatta utvecklingsmålen skall kunna uppfyllas. En demokratisksamhällsutveckling och en ekonomisk utveckling som leder tUl framåtskridandeför de fattiga går hand i hand! I ländervalet måste därför, vid sidan avfattigdomskriteriet, även demokratimålet lyftas fram. Sådana som slårvakt om de mänskliga rättigheterna och strävar efter en demokratisk utvecklingför både män och kvinnor bör prioriteras. Vi måste i det sammanhanget se en demokratisksamhällsutveckling som en dynamisk process. Demokrati uppstår inte över ennatt. Nr 103 uppenbart att det är möjligt attavgöra huruvida ett visst land är på väg i den demokratisk riktning, eller om det fjärmar sig från målet.Inställningen till 21 mars1984 mänskliga rättigheter är oftaavgörande för en sådan bedömning. I har antagits en resolution som handlar om frågan om Utrikesdebatt biståndspolitik och mänskligarättigheter. 1 den uppmanas medlemsländerna att somhuv udmålsättning för biståndssamarbetet ha inte bara ett tillgodoseende avden fattiga befolkningens basbehov utan också att framsteg måtte göras irespekten och skyddet för politiska och mänskliga fri- och rättigheter. medlemsländer uppmanas att särskilt stödjasådana fattiga länder som söker främja en demokratisk samhällsutveckUng. Deuppmanas också att utöva diplomatiska påtryckningar och, om nödvändigt, minskadet statliga biståndet till sådana länder där förföljelse, förtryck ochsystematiska övergrepp mot de mänskliga rättigheterna förekommer. Den västtyska förbundsdagen har beslutat att antaEuroparådets riktiinjer som gällande också för den västtyska biståndspolitiken.Det vore värdefullt att veta den inställning i denna fråga.Ämnar man i ministerrådet stödja den parlamentariska församlingensrekommendation? Det är att regeringen överger den tystnadens poUtiksom så ofta får råda när det gäller kränkningar av mänskliga rättigheter iprogramländerna för svenskt bistånd. Vad kommer det sig att den regering som är snar attfördöma kränkningar av mänsklig.a rättigheter i andra länder så gärna tiger närdet gäller övergrepp och förföljelse i de svenska programländerna? Innebärpågående biståndssamarbete att något slags frizon inrättas gentemot länderna ifråga? Tvärtom borde biståndssamarbetet öka möjligheteratt föra en konstruktiv dialog med programländerna. Tystnaden i fråga om brotten mot ochundertryckandet av de mänskliga rättigheterna i är generande, likaså dehalvhjärtade försöken att förklara förföljelser av miskitoindianerna iNicaragua. När det gällde massakrerna i var det SIDA:s styrelsesom fick säga ifrån. har en lång tradition avatt vilja värna om frihet, demokrati och hänsyn till de mänskUga rättigheterna.Sverige är också bundet av internationella konventioner att föra en sådanpoUtik. Detta åtagande bör gälla också vårt biståndssamarbete. 30STURE () replik: Det är alldeles uppenbart att inte hellerMargaretha har klart för sig vad hennes partiledare beslutar när hanreser till för att träffa förre informationsminister. Jag läserinnantill i den resolution som International Democrat Union antog den 18februari 1984. Först den engelska texten: "The IDU supports theconcept of the U.S. Bipartisan Commission as the first positive global approachto these questions." I min friaöversättning lyder den: IDU stöder uppfattningsom ett första positivt allmänt grepp om de här frågorna. Jag förstår att ni inte vill kännas vid den häruppfattningen, men jag har dokumenten här. Det finns ingen svensk reservationtill texten, så jag tar för givet att och står bakomden. I varje fall har de haft gott om tid på sig att distansera sig fråntexten. Jag tror att det är sådana här och andra moderatauppfattningar som gör att när man frågar väljarna, vilket parti de anser bästkan föra talan i internationella sammanhang, är det somsvarar . Och av de moderata väljarna är det som anser attderas eget parti är bäst när det gäller utrikespolitiken, medan av demvill ha en socialdemokratisk utrikespolitik. Är inte de här siffrorna en indikation på att någontinghar gått snett i ert agerande när det gäller internationella frågor? 31 () replik: I moderata samlingspartiet har vi goderfarenhet från 1970-taIet av att det tar tid att slå igenom i väljaropinionenoch att föra ut vår politik. Vi har också erfarenhet av att med tålamod ochhårt arbete går det. Vi kan konstatera den uppslutning vi nu har inom densvenska väljarkåren, och jag är alldeles övertygad om att detta kommer attgälla även på det utrikespolitiska området och att de siffror tiJl redan är gamla och kommer att förändras. Jag vill emellertid ta tillfället i akt för att nämnanågot för , eftersom han bara uppmärksammar studentförbundets ochpartiets internationella samarbete. Det finns också ett samarbete påkvinnoområdet, och organet för detta heter Europeiska kvinnounionen. Denbörjade och är en sammanslutning av moderata, högersinnade ochkristdemokratiska kvinnor i hela . Organisationen startades avösterrikiska kvinnor när deras land fortfarande var under ockupation avryssarna. De kände ett starkt behov av att få kontakt med likasinnade kvinnor ide fria, demokratiska länderna. Det skulle glädja mig, om StureEricson i fortsättningen också uppmärksammade Europeiska kvinnounionen i sinainlägg i kammaren. 32STURE () replik: Jag har inga av de resolutioner som ni harantagit vid den konservativa kvinnounionens möten, men hade jag det är jagorolig för att jag också där skulle hitta saker i stil med stödet förKissingerkommissionen, som tydligen var helt obekant för både afUgglas och . Jag tror faktiskt, , att får ni baratid på er att föra ut de uppfattningar ni har i internationella frågor - jaghoppas verkligen att ni ägnar stor kraft åt detta - kommer det att bidra snabb nedgång i era väljarsympatier. Jag är fullständigt övertygad om attexempelvis det stora flertalet av de ungdomar som eventuellt lutar åt attrösta på inte har den blekaste aning om vilken ärkereaktionärpolitik ni sluter upp bakom i IDU. Och jag är fullständigt övertygad om att deinte ställer upp för deuppfattningar som ni har fört ut, inte här i kammaren men ute hos den bredaallmänheten. Jag tänker exempelvis på att ni beträffande nedrustningsfrågoroch frysresolutionen går på ReaganUnjen fullt ut. Vi skall faktiskt hjälpa er med att föra ut deuppfattningar ni har i internationella frågor, och det kommer ni att tappaväldigt många röster på, speciellt bland de yngre väljarna. 33 () repUk: motsäger sig själv. I sitthuvudanförande förutspådde han att skulle dra in i Arvfurstenspalats. Jag kan inte se annat än att det tyder på såväl en stor moderatvalframgång 1985 som en borgerlig valseger 1985. Jag delar hans uppfattning ochhans förhoppningar och tackar för dem. Tredje vice talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligarereplik.