prot · G709161 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag tror att det ären viktig framtida satsning som regeringen här föreslår. Tjänsteexporten ärredan och kommer än mer att bli en allt viktigare del av densvenska exporten. Det finns alltså en marknad också för offentliga tjänster ochsystem vid sidan av de privata tjänsterna. Det är därför som det föreslås attExportrådet nu skall få i uppdrag att tillsammans med utveckla ett handlingsprogram på detta ornråde och attstimulera kommunernas och landstingens samarbete med näringslivet, så att mankan gå ut på exportmarknaden och erbjuda hela system med produkter, ledning,drift och underhåll. Detta tror jag, och det tror också utskottet, är en viktigsatsning där man nu tar de första stegen. Det är vår förhoppning att regeringenskall göra ytterligare satsningar .på detta område. Till slut, herr talman, kan jag bara konstatera -och det har väl också framgått av de inlägg som gjorts från talarstolen -att det föreligger ett stort mått av enighet i när det gäller dessaytterligare satsningar på exportfrämjande åtgärder som regeringen harföreslagit och som tas upp i näringsutskottets betänkande 40. Jagvill betona att oppositionspartierna har så till den grad funnit det hela välavvägt att man i sina motioner inte har föreslagit vare sig anslagsökningareller anslagsminskningar jämfört med regeringsförslaget. Iövrigt, herr talman, vill jag beteckna oppositionens ändringsförslag, som ikorthet har redovisats från talarstolen, som mycket hovsamma. Jag anser detdärför inte nödvändigt att mera i detalj gå in på reservationerna i dettainlägg utan vill avsluta med att yrka bifall till hemställan inäringsutskottets betänkande. Anf.85 PER () replik: Det kanske inte i alla delar är så stora skillnader i våra olikauppfattningar. Det framgår även när det gäller de allmänna riktlinjerna förfrihandelspolitiken eller handelspolitiken - och jag tycker att det ärposifivt. Jag tycker att man kan se en linjeförändring i det socialdemokratiskaagerandet på detta område. Närdet gäller exportråd menar vi moderater att vi skall ange de allmännariktlinjerna för hur skall agera, men inom de budgetramar som vidrar upp och fattar beslut om här i kammaren skall , precis somLennart säger, ha den samordnande rollen. Men vi vill inte låsaExportrådet genom diverse pekpinnar. Vi tycker inte att det behövs någondetaljstyrning av detta slag. Vi anser att kompetensen på detta område finnsinom Exportrådet.-Det är som behöver kunna göra en snabbanpassning, ha stor flexibilitet och förmåga att anpassa sig i trängda lägen -och det tror jag att även innerst inne anser. Anf.86 () replik: säger att socialdemokraterna tillmäter de mindreföretagen stor betydelse. Dess värre finns det ett och annat som talar emot attdet är så, om vi ser det rent generellt. Detta har framgått inte minst av dendebatt vi har haft , då vi har kunnat konstatera vilkastora kostnadsökningar som småföretagen har fått genom olika pålagor sedanhösten 1982. Om man försvårar för de mindre företagen rent aHmänt genom ökadeskatter är det klart att man även försvårar exportsatsningarna-det finns ettdirekt samband. Annarshar naturligtvis helt rätt i att vi i stor utsträckning äröverens om dessa satsningar. Det faktum att detta regeringsförslag har mångaförtjänster - och i stor utsträckning är en fortsättning på de insatser sompåbörjades - kan väl i och för sig inte vara något hinder för attytterligare poängtera det vi anser kan bli bättre. I detta fall gäller detnågra konkreta åtgärder för småföretagens exportmöjligheter. Min erfarenhet fråndetta område säger mig att det krävs mycket stor Nr 161 lyhördhet från deexportfrämjande myndigheternas sida för att övervinna den tveksamhet som finns.Ute i våra mindre företag finns det en stor rädsla för det okända som det oftainnebär att gå ut på en exportmarknad, och man drar sig i det längsta för det. Detfordras en hel del finkänslighet från de inblandade tjänstemännens sida för attklara av kontakterna. När det gäller utbildningsfrågorna har vi fogat enreservation till betänkandet. Det finns ett avsnitt om detta i propositionen,men det är inte omfattande, och vi har i vår motion utvecklat något mer vad vianser att man bör göra på detta område. 87 () replik: Först till Per : Det gläder mig att höra att Per Westerbergär nöjd med den politik som socialdemokratin för när det gällerfrihandelsfrågor och liknande. Men försöken att påvisa en skillnad mellan etttidigare läge och nuläget faller platt till marken, när man med historieboken ihand kan konstatera att det är vid regeringsmaktensom deltagande i frihandeln har byggts upp. Det var socialdemokratinsom spelade en ledande roll när det gällde EFTA:s grundande. Det varden socialdemokratiska regeringen som drev frihandels-förhandlingama med EGtill ett mycket framgångsrikt slut. På punkt efter punkt har vi i alla lägenstått för frihandel. Sedan måste vi naturligtvis i speciella situationer ocksåta hänsyn till vissa andra intressen. Det har då gällt bl. a. beredskapssynpunkteroch Hknande som kommer in beträffande den omfattande tekoimporten. Sedanvänder jag mig tiH , som kritiserar det förhållandet att vihar ett visst skydd kvar när det gäller tekoimporten. Jag kan inte se att det ipraktiken - jag bortser alltså från vad som förs fram i tal - finns någrastörre skillnader mellan partierna. Jag har inget minne av att folkpartietunder sin regeringstid tog några krafttag på det här området. Om det är någotsom hänt sedan försvann från regeringsställningen är det väl atttekoimporten ökat ytterligare. Den här kritiken kan alltså knappast vändas motoss. Närdet sedan gäller talet om att man från exportråds sida har anledningatt vara speciellt lyhörd för småföretagens behov har skrivit enreservation. Det är ju att slå in öppna dörrar, för detta är just vadutrikeshandelsministern betonar i den proposition i ämnet som han signerat. Detär också någonting som utredningarna bakom propositionen har strukit under. Vihar också av den utvärdering som skett av verksamhet när detgäller småföretagen kunnat finna att man har varit ganska duktig på attsuccessivt anpassa sin verksamhet efter småföretagens behov. Påflera av de punkter där ni har skrivit reservationer tror jag att ni har gjortdet bara för att det skulle vara några reservationer. Til syvende og sidst ärdet glädjande att vi är så överens om behovet av att satsa på småföretagen närdet gäller deras möjligheter att komma in på exportmarknaden. Anf.88 PER () replik: I regeringsställning har socialdemokraterna kämpat för frihandel. Iopposition har detta inte alltid varit det främsta kännetecknet för dem påutrikeshandelsområdet. Mer udda saker, typ IDB, tekoimport och annat har dåkommit att dominera politiken. Det är en återgång till vaktslåendet omfrihandeln som jag noterar med tillfredsställelse. Sedantycker uppenbarligen att vi har en näraliggande, närmastidentisk reservation jämfört med majoritetens förslag. Då kanske jag kan hoppasatt uppmanar sina sympatisörer att rösta på reservationen.Det tror jag skulle vara till gagn för svensk export och för , somvi har stor tilltro till. Anf.89 () replik: tycker jag Per krånglar till det ytterligare i sinfrihandelsdiskussion om vem som möjUgen är mer eller mindre frihåndels-vänlig.Han hänvisar till socialdemokratins inställning tiH IDB, Interameri-kanskautvecklingsbanken, och den diskussion som fördes om huruvida skullevara medlem eller inte. Om Per erinrar sig fakta i målet, inser hanatt IDB inte har iiågot med frihandel att göra. Vad det var fråga om vid ettmedlemskap i var just att som medlem få speciella förmåner som man intefick om man inte var medlem. Ur frihandelssynpunkt är det förhållandet attbeklaga, att man måste gå in i olika slag av .banker för att kiinna åtnjuta deförmåner som borde vara naturliga om frihandeln gällde genereHt sett. Mankan diskutera IDB ur många olika synpunkter, och det har vi förvisso gjort iden här kammaren. Men den argumentation som Per för tror jag inteatt jag hört tidigare. Tredjevice talmannen anmälde att Per anhållit att till protokollet fåantecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. Anf, 90 Statsrådet : Det går bra för svensk exportindustri, vilket även den diskussionvisar som f)ågått här. Men vi får inte slå oss till ro efter de framgångar vihaft. För att vi skall kunna återställa balansen i affärerna med utlandet räckerdet ju inte att bara bryta den utveckling mot större underskott och en störreupplåning som varit. Under en följd av år behöver vi ett överskott ibetalningarna med utlandet, om vi verkligen skallmöjliggöra en minskning avutlandsskulden: Det är den verklighet vi lever i. Hittillshar utveckhngen visat att vi när det gäller utrikeshandeln är på rätt väg.Utvecklingen i fråga om handelsbalansen har vänts, från étt underskott påungefär 6 miljarder till ett överskott på drygt 10 miljarder förra året.För de fyra första månaderna visar handelsbalansen på ett nästan Hka stortöverskott som hela förra årets överskott, eller 9,8 miljarder. Kommerskollegiumhar presenterat uppgifter som visar att svensk industri faktisktfortsätter att ta marknadsandelar, tvärtemot vad en del olyckskorpar ville göragällande för något halvår sedan när man i debatten hävdade att det var slut medmarknadsandelsökningarna. Glädjande nog visar färska siffror att jämfört medfjärde kvartalet så ökade den svenska exportvolymen beträffandebearbetade varor . Det skall jämförasmed i exportvolym för våra viktigare konkurrenter - det är alltsåfortfarande fråga om en kraftig ökning av marknadsandelarna. Det är specielltglädjande att det nu är exporten av bearbetade varor - främst frånverkstadsindustrin - som ökar snabbast. Allagläder vi oss uppenbart åt den här utvecklingen. Men vi får inte bortse frånatt vi har en bra bit kvar innan vi uppnår ett beständigt överskott, sommöjliggör en återbetalning av utlandsskulderna. Vi måste hålla i minnet att denfördelaktiga konkurrenskraft som vi uppnått i svensk industri lätt kanurholkas, eller försvinna. Den måste i stället konsolideras. Den viktigasteinsatsen i det sammanhanget är att slå vakt om och att ytterligare förbättravår internationella slagskraft. Det gör vi genom att bekämpa inflationen. Regeringenhar fastslagit en ambitiös målsättning för inflationsutvecklingen ochnästa år. Utvecklingen i avtalsrörelsen har ingett oro när det gällerförutsättningarna att fullt ut klara det uppsatta målet under innvarande år.Regeringen sätter därför tilltro till möjligheterna att i första hand genom överläggningarmellan partema etablera sådana förutsättningar för löne-, pris- ochinkomstbildningen och framöver att inflationsmålet kan uppnås ochatt grunden kan läggas för en varaktig nedgång i fråga om inflationen. Underalla förhållanden kommer regeringen inte att acceptera en inflationsutvecklingi det här landet som äventyrar sysselsättning och välfärd. Det är viktigt attframhålla detta , när vi ser resultatet av våra exportframgångar. Vi måstekonsolidera den förbättring av konkurrenskraften som vi har uppnått, omframgångarna skall bli bestående. Och framgångarna måste bli bestående om vi iSverige skall klara våra balansproblem och om vi på lång sikt skall klarasysselsättningen. Inflationsbekämpningenär alltså en hörnsten - tillsammans med vad som föreslås i den exportfrämjandepropositionen och de insatser som samhället gör vid sidan av företagensinsatser. Detta är helt avgörande, som framhålls i denna debatt och som nämns ivår proposition. Jag skall inte närmare gå in på . Den harordentligt presenterats av andra talare i samband med behandHngen av dettabetänkande. Sedanen fundering kring den moderata reservationen, vilken förbryllar mig litetgrand. talar där om att vi föreslår en detaljstyrning av Exportrådetsverksamhet. Möjligen riktar man sig i reservationen mot mittenpartiernasreservation, som onekligen innebär längre gående detaljförslag om hur de småföretagen skall främjas, jämfört med regeringens förslag. Jag har väldigt svårtatt inse att propositionens förslag på något sätt skulle kunna karakteriserassom förslag till detaljstyrning. Egentligen handlar det om det som moderaternasjälva säger sig vilja uppnå. De vill ju ha en koncentration avexportfrämjandet till , och det tycker jag är riktigt.Men då måste man också se till att få en lämplig organisation, när det nu finnspengar på olika områden. Vi har byggsektorn, och vi har energisektorn. Om deutredningar som Per talade om bara hänförs till , finnsdet inte möjlighet där att åstadkomma denna koncentration. Vihar nu föreslagit ett bygg- och energiexportråd knutet till exportråd.Den graden av detaljering är nödvändig för att se till att pengarna från bygg-och energisektorn förs till , så att man inte, utan någon form avsamordning, ena veckan är ute i ett land från en viss bransch och nästa veckafrån en annan och kanske skapar förvirring när man säger sig företräda detsvenska samhället. Denkoncentration som har önskat uppnå kan man inte uppnå på annat sättän genom att se till att pengarna från bygg- och energisektorn på något sättkommer till del. Jag tror att den moderata reservationenbygger på ett missförstånd. Det själva önskar - en koncentration -är ju vad regeringen föreslår. Den uppdelning som vi föreslår är nödvändig föratt nå denna koncentration och en ökad slagkraft. Somdet står i propositionen behövs det både en ökad bredd i exportfrämjandet -det gäller framför allt småföretagen, nya branscher och områden såsomtjänsteexport, där det inte finns någon stark tradition - och en ökadslagkraft, en ökad koncentration. Man kan då fråga sig hur de två begreppenökad bredd och ökad slagkraft kan gå ihop. Jo, helt enkelt genom att det mestaav vad gör är initialstöd - det gäller att få i gång ny verksamhet,inte en verksamhet som blir bestående, utan företagen skall sedan ta ansvar föratt klara verksamheten. kan därefter gå över från ett område tHlnästa med initialstöd. På det sättet uppnår man både den nödvändiga bredden pånya områden och den koncentration som vi uppenbarligen alla eftersträvar. Underdetta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 91 (): I näringsutskottets betänkande 40 behandlas regeringens proposition1983/84:168 om exportfrämjande verksamhet. Ökadeinsatser för att främja exporten av produkter inom bygg- och energisektorn ären nödvändighet. Svenska trähusfabriker har arbetat fram metoderför att producera trähus av mycket god kvalitet i moderna och ändamålsenligaanläggningar. Imotionerna 2799,2800 och 2802 tar vi socialdemokratiska ledamöter från Smålandoch upp behovet av kraftfulla åtgärder för att öka exporten avträhus och andra produkter som hör till boendet. För att klara sysselsättningeninom husfabrikationen samt bibehålla den nuvarande kompetensen är detnödvändigt att öka exporten. Vi motionärer föreslår ettökat samarbete mellan producenter, säljare. fackliga organisationeroch olika samhäHsorgan, regionala och nationella lika väl som internationella,i syfte att bedriva en aktiv information och öka kunskapen i internationellmarknadsföring. Det gäller att informera om importiändernas kultur inom boendetför att därmed kunna skapa den profil beträffande husprodukter som resp. landsmålgrupper efterfrågar. Föratt kunna genomföra detta i initialskedet behövs ett stöd från samhället bådeorganisatoriskt och ekonomiskt, bl. a. för de projekt som framtagits avLO-distrikten i och Östergötiand. har, som vi motionärer ser skrivningarna i betänkande40, på ett positivt sätt anslufit sig till de intentioner och förslag somframförts i motionerna, varför vi ställer oss bakom betänkandet och tackar förvälvilligheten i utskottsskrivningen. Jag yrkar därmed bifalltill hemställan i utskottets betänkande 40. 92 (): Jag vill bara göra ett kort inlägg med anledning av . Jagvill understryka det har förmodat när det gäller näringsutskottetssyn på trähusexporten, att det är av vikt att satsar starkt. Detstår f. ö. också i propositionen, där man uttryckt sig så, att inriktningenskall vara att trähusexporten skall ha högsta prioritet under den inledandeperioden. Problemen med, men också möjligheterna för, trähusexporten är stora.Det gäller att ta itu med frågorna så snabbt som möjligt. Jagvill understryka att vår uppfattning är helt klar. Det nybildadeorganet Svensk bygg- och energiexport har fått en beställning från riksdag ochregering att så snabbt som möjligt ta itu med de angelägna frågor som rörträhusexporten. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1 (industripolitikensinriktning) Förstbiträddes reservation 2 av och med 50 röstermot 17 för reservation 3 av . 245 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbiträddes reservation 1 av m. fl. med 98 röster mot 49för reservation 2 av och . 163 ledamöter avstodfrån att rösta. Slutligenbifölls utskottets hemställan med 151 röster mot 97 för reservation 1 avStaffan m. fl. 64 ledamöter avstod från att rösta. Mom.2 (läkemedelsindustrins förstatligande) Utskottetshemställan med godkännande av utskottets motivering - som ställdes motutskottets hemställan med godkännande av den i reservation 4 av . anförda motiveringen - bifölls med acklamation. Nr 161 Mom. 3 (småföretagspolitiken) Mändaeenden Utskottets hemställan bifölls med166 röster mot 145 för reservation 5 av 4 juni1984 m. fl. Mom. 4 (industripolitikensorganisation) Utskottets hemställan, som ställdes mot dels reservation 6 avStaffan , deb reservation 7 av m. Mom. 6 (avveckling av industristödet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avTage m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7 (regionala utvecklingsbolag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9av m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 8 (näringspolitik) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avStaffan m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 10 (nordiskt samarbete) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avTage m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 11 (forskningsavdrag) Utskottets hemställan bifölls med 167 röster mot 142 förreservation 12 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 12 (förmögenhetsskatt på arbetande kapital) Utskottets hemställan bifölls med 167 röster mot 145 förreservation 13 av m. fl. Mom. 13 (återlån av socialavgifter) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 14 avTage m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 14 (löntagarägda företag) Utskottets hemstäHan - som ställdes mot reservation 15 avTage m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 15 (andel-i-vinst-system) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 16 avTage m. fl. - bifölls med acklamation. . 94 Mom. 16 (industriellutveckHng inom mikroelektroniken) , Nr 161 Utskottets hemställan - som ställdes motreservation 17 av m. fl. - bifölls med acklamation. Mom.19 (främjande av teknikupphandHng m. Utskottets hemställan, somställdes mot dels reservation 18 avStaffan m. dels reservation 19 avTage och , delsreservation 20 av , bifölls med acklamation. Mom.21 (underleverantörer) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 21 av m. fl. - biföHsmed acklamation. Mom.22 (avveckling av Industrifonden) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 22 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.23 (anslag till Industrifonden) Hemställan Utskottets hemställan, som ställdes mot . deb hemställan ireservationerna 23 av m. fl. , dels hemställan i reservation 24av och , biföHs med acklamafion. Motivering Utskottets motivering godkändes.' Mom.25 (bilindustrin) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 26 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.26 (teknikbaserade småföretag) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 27 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.27 (industriverkets utredningsverksamhet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 28 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.28 (avveckling av branschprogrammen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 29 av m. fl. -bifölls med acklamation. Nr 161 Mom. 29 (den glasindustrin) Måndaeen den Utskottetshemställan bifölls med 258 röster mot 49 för reservation 30 av 4 iuni 1984 TéSundkvist och . 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom.30 (branschfrämjande åtgärder) Utskottets hemställan, somställdes mot dels reservation 31 avErik Hovhammar m. dels reservation 32 avTage och , delsreservation 33 av , bifölls med acklamation. Mom. 31 (flexibla tillverkningssystem) Utskottetshemställan, som ställdes mot' deb reservation 34 av m.fl., debreservation 35 av och ; biföHs med acklamation. Mom.32 (finansiellt stöd till företag) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 36 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.33 (utvecklingsfondernas företagsservice) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 37 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.34 (utvecklingsfondernas finansieringsverksamhet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 38 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.35 (personlig borgen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 39 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.36 (utvecklingsfondernas målgrupp) Utskottets hemstäHan, somställdes mot dels reservation 40 avErik Hovhammar m. debreservation 41 av m.fl., bifölls med acklamation. Mom.37 (central instans för hantverket) Utskottetshemställan bifölls med 245 röster mot 65 för reservation 42 av . Mom.38 (medel till hantverket) Utskottets hemställan med godkännande av utskottets motivering, som 96 ställdes mot dels utskottets hemställanmed godkännande av den i reservation 43 av Nr 161 ErikHovhammar m.fl. anförda motiveringen, Måndagenden dels reservation 44 avChrister Eirefelt, 4 jmjj 934 bifölls med acklamation. Mom.39 (länsstyrelsernas ansvar för hantverket) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 45 av - bifölls medacklamation. Mom.40 (kvinnor som företagare) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 46 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.41 (utvecklingsfondernas styrelser) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 47 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.42 (strategisk företagsutveckling) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 48 av m. fl. -bifölls med acklamation: Mom.44 (industridesign) Utskottets hemställan, somställdes mot deb reservation 49 av ErikHovhammar m. delsreservation 50 av och , bifölls med acklamation. Mom.45 (småföretagsutveckHng) Utskottets hemställan, somställdes mot dels reservation 51 avErik Hovhammar m. dels reservation 52 avTage och , delsreservation 53 av , bifölls med acklamation. Mom.46 (treårsram för industriverket) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 54 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.47 (riktlinjer för Investeringsbanken) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 55 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.49 (överföring av medel till småföretagsfond) Utskottetshemställan bifölls med 168 röster mot 142 för reservation 56 av . 7 protokoll 1983/84:161-162 Nr 161 Mom. 60 (utveckHngscentrum i ) ' Utskottetshemställan bifölls med 292 röster mot 19 för reservation 57 av . Mom.61 (transportmaterielindustrin i ) Utskottetshemställan bifölls med 293 röster mot 18 för reservation 58 av . Övriga, moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 3 (prospektering m.m.) Utskottetshemställan bifölls med 232 röster mot 80 för reservation' 1 av . Mom.5 (program för utökad prospektering) Utskottets hemstäHan, somställdes.mot deb reservation 2 av ErikHovhammar m.fl., dels reservation 3 av TageSundkvist och , debreservation 4 av , bifölls med acklamation. Mom.7 (plan för gruvnäringen) Utskottetshemställan bifölls med 296 röster mot 16 för reservation 5 av . Mom.8 (plan för industrimineral) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6.av -bifölls medacklamation. Mom.9 (brytning av vanadin i ) Utskottetshemställan bifölls med 292 röster mot 20 för reservation 7 av . Mom.10 (brytning av nickel i ), Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av - . Mom..76 (avskaffande av inmutningssystemet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av -bifölls medacklamation.