prot · G7096 · 1983-12-31 00:00:00 — Men vi skall komma ihåg attdet enligt regeringsförslaget fr. o. m. inte skall inrättasnågra nya enskilda beredskapsarbeten. Det måste ju vara negativt, sett urungdomars synpunkt. Man har ändå haft möjlighet att vara i tjänst åtta timmarper dag. Som jag ser det innebär vid den jämförelsen det nya förslaget enbegränsning. Om beredskapsmedel till vägbyggnader i Västernorrlandslän 55 Arbetsmarknadsminister : Herrtalman! Det är självklart att de enskilda beredskapsarbetena måste avskaffasnär vi inför ett nytt system, vars syfte är att ersätta de enskildaberedskapsarbetena. När det gäller enskilda beredskapsarbeten har kravet varitatt arbetet skall ligga vid sidan av den vanliga produktionen. Vad vi nu villgöra är att omforma det hela till ett rekryteringsstöd, som innebär attungdomarna förutom stöd skall kunna få fasta jobb ute i produktionen. Jag kan inte förstå att kan tycka att det ärett sämre alternativ. Jag tror inte att de flesta ungdomar delar uppfattningenatt en tillsvidareanställning eller en visstidsanställning är sämre alternativän ett enskilt beredskapsarbete. Dessutom innebär detta en förenkling isystemet som jag tror alla kommer att glädjas ät. 56 (): Det kan vara så att arbetsmarknadsministernshögtalare fortfarande inte fungerade riktigt. Jag syftade inte på de ungdomarsom får rekryteringsstöd utan på dem som skall vara verksamma på det sätt somförutsätts i ungdomslagen. Enligt min uppfattning innebär lagen en försämringjämfört med nuvarande förhållanden. Att komma in på den reguljära arbetsmarknaden måstesjälvfallet vara varje ungdoms dröm. Men vi vet att antalet lediga platsertyvärr är begränsat. Överläggningen var härmed avslutad. 19§ Svar på fråga 1983/84:25 om beredskapsmedel till vägbyggnader iVästernorrlands län har frågat mig om regeringen är beredd att omgåendevidta åtgärder för att tillföra ökade medel för beredskapsarbeten på vägområdet.Regeringen fastställer en kostnadsram för vägbyggandet som Om beredskapsmedel till vägbyggnader i Västernorrlandslän beredskapsarbete.För innevarande budgetår gäller att arbeten på vägar får utföras somberedskapsarbete till en kostnad av sammanlagt högst 300 milj. kr. Det ärarbetsmarknadsstyrelsen som har att fördela beredskapsmedlen tilllänsarbetsnämnderna. Av de medel som innevarande budgetår har tilldelatslänsarbetsnämnden i har 20 milj. kr. Dessutom beslöt regeringen att tidigareläggastatliga investeringar för , varav drygt 64 milj. kr.tillföll . Av dessa medel lades drygt 10 miljoner på trevägprojekt i länet. Regeringen har beslutat om ytterligarestatliga tidigarelägg-ningar. Därvid har regeringen bl. a. avsatt drygt 20milj. för vägbyggen i . 58SVEN-ERIK (): Jag ber att få tacka arbetsmarknadsministernför svaret på min fråga. Jag noterar att efter det att frågan ställts harregeringen begagnat sig av finansfullmakten och beslutat om tidigareläggningarav statliga byggnadsobjekt - det framgick också av slutet av frågesvaret. För innebär det vägarbeten för 20,6milj. Jag är inte särskilt imponerad av anslagets storlek - men bättrenågot än intet. Jag vill bara peka på att har fått mer ändubbelt så mycket för samma ändamål. Trots dessa 20 miljoner riskerar vissa vägarbeten somdrivits under att ligga stilla under den vinter somkommer. Det gäller vägar i och mot . Beträffande arbetslöshetssituationen i vårt län: Vid sistamätningen hade vi 7 250 arbetslösa personer. Det är av arbetskraften ilänet. Det är den högsta uppmätta siffran i modern tid, sägerlänsarbetsnämnden. Och siffran ligger högre än riksgenomsnittet. Det är inte något nytt att ligger itopp i arbetslöshetsstatistiken. Men just därför är det viktigt attberedskapen från de ansvarigas sida är hög. Och det är också viktigt att tasärskild hänsyn till den låga vägstandarden i . Bra vägar ären god investering för framtiden, en investering för nya och viktiga jobb. Jag nämnde beredskap för beslut. Låt mig därför få vädjatill arbetsmarknadsministern om att svara på en liten följdfråga. Vore detinte befogat med ett regeringsbeslut beträffande de vägprojektsom skall drivas ? Det skulle innebära en ofantligförbättring av planeringsläget för , och det skulle ocksåinnebära att man kunde komma i gång med jobben tidigare . Dessa 20miljoner kan man inte begagna sig av förrän , i bästa fall, ochdet är faktiskt inte bra. Det hade varit bättre om beslutet kommit tidigare ochjobben hade kunnat komma i gång . 59 Arbetsmarknadsminister : Herrtalman! lade vi faktiskt förslag om tidigareläggning av bl. a.vägbyggen som skulle komma i gång . Sedan har vi gjort denbedömningen att läget på byggmarknaden är allvarligt och att det därför undervintern och våren fordras ytteriigare insatser. Jag tror nog att man måstekonstatera att en bättre beredskap än den vi haft har nog inte funnitsunder senare år. Sedan skulle jag vilja säga att nog inteskall vara avundsjuk på de pengar som fick genom dessa statligatidigareläggningar. är det län som väntar den allra högstaarbetslösheten bland byggnadsarbetarna . Därför har regeringenansett det vara rimligt och rättvist att skulle få de störstaanslagen i det här sammanhanget. Om bättre information inom sjukvården 60 (): Det var ingalunda min avsikt att ta pengarfrån och lägga dem till . Jag ville barapeka på relationerna mellan dessa län. Jag tackarför de 20 miljonerna, men de kunde ha fått vara betydligt fler. De pengar som man fattade beslut om håller på attförbrukas, men det gäller att även se till att det inte blir onödigasvårigheter med skarvarna när det gäller att driva arbeten vidare. har jag tjatat om tidiga beslut beträffande den härfrågan med tidigare arbetsmarknadsministrar, men jag vill ändå, även om jag kanförefalla tjatig, be lägga på minnet att det vore bra förframtiden med tidiga beslut och därmed god planläggning och goda resultat. Överläggningen var härmed avslutad. 20 § Svar på fråga 1983/84:10 om bättre information inomsjukvården har frågat vilka åtgärder jagavser att föreslå för att de olika sjukvårdshuvudmännen bättre skall kunnatillgodogöra sig de kunskaper som finns samlade hos hälso- och sjukvårdensansvarsnämnd. Regeringen har anvisatsammanlagt . för att täcka vissa kostnader för publicering av beslutav hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd. Avsikten är att utredaförutsättningarna för att referat av sådana beslut skall kunna publiceras fr.o. m. i form av dels månadsutgåvor, dels en årsbok. Utgivningen ärtänkt att ske i samarbete mellan och Servicecentralen iGällivare AB. Under detta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Om bättre information inom sjukvården 62KERSTIN (): Jag ber att även få tacka ettstatsråd för ett mycket snabbt och positivt svar. Men svaret är inte riktigt såpositivt som det ser ut, därför att dessa . egentligen åren oerhörtliten summa jämfört med vad som verkligen går åt för denna spridning. Denspridning som hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd nu har möjlighet att komma igång med är i själva verket nästan kostnadsfri för staten. Den kommer att kunnagenomföras praktiskt taget till självkostnadspris. Detta är det egendomliga.Utslagen från andra domstolar sprids på statens bekostnad, men dessa utslag,som skulle kunna rädda liv, gör det inte. I stället får, och det är egentligendetta som har gjort mig litet förvånad, Spri - enligt uppgifter i massmedia -2,7 milj. kr. Spri sätter in annonser i dagspressen,vilka inte kan ha kostat . för att få inungefär 20 svar om vad man skall göra åt sjukvården här i landet. Ändamålet är naturligtvis mycket bra, nämligen att manskall få en bättre kontakt mellan läkare och patienter. Det är självklart attregler och byråkrati skall vara underordnade de mänskliga kraven på en godkontakt. När det nu tas tag i frågan om begriplighet ochpatientinflytande tycker jag att det är ledsamt att man lägger ner mer pengarpå denna konstiga, dyra och föga effektiva omväg över en annonskampanj istället för att använda det material som finns. Jag skall bara ge ett enda exempel pä vad som händer näransvarsnämndens beslut inte kan spridas tillräckligt effektivt. Vi har tagit upp fall i därman har använt en vanlig hårtork för att påskynda uttorkning av sår, och därtorken av misstag fått för hög temperatur och patienten har blivit allvarligtskadad. hände detta med ett spädbarn, och hade vi ettliknande fall -det var en vuxen patient som råkade vara känslolös i det såradeområdet och inte märkte förrän för sent att han hade blivit bränd. Det lär inte finnas något alternativ till hårtorken. Mennär nu en gång har gjort en ordentlig utredning om hur torkenskall skötas och vilka rutiner som måste iakttagas, borde vi inte behöva få ettexakt likadant fall , därför att tillräckligt många inte har kunnatläsa om det första fallet. Det är bra att nu till självkostnadspriskan börja sprida sina resultat, men det är ledsamt att se miljoner ödas på enreklamkampanj för världens bästa sjukvård, när så många väl bearbetade ochgenomlysta klagomål finns men inte kan spridas. Jag tycker det är sorgligt. Jag vill bara påpeka att de 200 000 kronornaär exakt det belopp som hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd har begärt i sinskrivelse av . Ärendet har alltså behandlats snabbt, ochett snabbt beslut har fattats. Beträffande Spris kampanj vill jag påpeka attdet är fråga om ett arrangemang där inte bara staten medverkar. Spri är ju enför staten och landstingen gemensam organisation. 64 (): Det är klart att liksom allaandra vet att den inte kan begära mycket pengar. Det är därför som den har gåttin för ett projekt som inte drar så mycket pengar utan som bedrivs tillsjälvkostnad. Vad beträffar Spri vet jag naturligtvis att detta organockså sköts av landstingen. Men vad jag talade om var de 2,7 miljoner som Sprilär ha fått direkt från . Jag tycker fortfarande att detinte är någon balans mellan vad som läggs ned på det ena och vad som läggs nedpå det andra. Om beredskapslagringen av sjukvårdsmaterial Överläggningen var härmed avslutad. 21 § Svar på fråga 1983/84:31 om beredskapslagringen avsjukvårdsmateriel har frågat mig omförhandlingarna mellan staten och sjukvårdshuvudmännen om beredskapslagring avsjukvårdsmateriel av förbrukningskaraktär är avslutade. Om de inte är det,vill veta när förhandlingsarbetet beräknas vara avslutat. Enligt vad jag har inhämtat är parterna nu i principöverens om innehållet i ett avtal om sjukvårdshuvudmännens medverkan i hälso-och sjukvårdens försörjningsberedskap. Avtalet beräknas vara helt klart inomett par veckor. 66 (): Jag tror inte att blirförvånad om jag påminner om vad jag sade , när vi förra gångentalade om det här problemet. Jag sade att jag hoppades att jag skulle slippa taupp frågan igen, eftersom vid det tillfället räknademed att problemet skulle vara löst . Statens kvarnar är kändaför att mala långsamt. Jag började tro att landstingens kvarnar hade stannathelt, eftersom jag när öppnades igen faktiskt tvingades att tjatagenom att ställa en ny fråga. Men jag skall tacka GertrudSigurdsen för det svar som jag fick . Om det stämmer att det blir ett avtalinom , innebär ju det att jag slipper att ta upp frågan en gångtill. Det innebär också något ännu bättre, nämligen att vi kan få ordning ochreda i beredskapen inom sjukvården inför krig, och det är det som är detviktigaste. Det tror jag att och jag är ense om. Jag kan försäkra att avtaletkommer att vara klart . Jag hade trott att jag skullekunna svara att avtalet är klart. I princip var avtalet klart i går, men det ärännu inte underskrivet. Därför har jag inte kunnat ge detta direkta svar.Procedurfrå- gorna innan avtalet är underskrivet kommer att ta någraveckor i anspråk. Jag har också noterat vad sade i vår förradebatt. Hon framhöll då att politik också är en fråga om att tjata. !Jag tror inte att behöver tjata mer i den här frågan. 68 (): Det är utmärkt om jag slipper det. Jag hoppasockså - det kanske jag ändå måste tillägga - att avtalet kommer attverkställas. Överläggningen var härmed avslutad. 22 § Föredrogs ochhänvisades Propositionerna 1983/84:12fill konsfitutionsutskottet /84:17 till trafikutskottet /84:21 fillfinansutskottet /84:22 till skatteutskottet 1983/84:26 Bil. 2 avsnitten D och Ftill utbildningsutskottet avsnitt G till socialförsäkringsutskottet 23 § Anmäldes och bordlades Propositionerna 1983/84:6Ersättning för skador till följd av naturolyckor 1983/84:13Ändring i brandlagen (1974:80) 1983/84:23Rätten till offentlig försvarare 1983/84:32Förlängd tillämpning av allmänna prisregleringslagen (1956:236) 24§ Meddelande om interpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1983/84:17av (vpk) till kommunikationsministern om persontrafiken påvissa sidolinjer till : Vid en av ochglesbygdsdelegationen anordnad konferens om och glesbygden iÖstersund med anslutning från samtliga berörda kommuner,, turistråd, lokala fackliga organisationer m. fl.beslöts om en kraftig satsning på som turistled. Från turistrådets sida förklarademan sig beredd att skjuta fram som kommande säsongs stora svenskaturistattraktion med målinriktningen att långsiktigt utveckla detta projekt,inte minst som ett erbjudande till utländska turister. Genom en rad olikaåtgärder, t. ex. försäljning av "inlandsbanekort" för obegränsatantal resor på banan , förbättrat och varierat utbud av resemöjligheter,intensifierat samarbete mellan SJ och andra trafikföretag samt kommuner,länsorgan och turistorganisationer, beräknas kunna på litet siktlyftas fram som något av vårt lands "transsibiriska järnväg", dockmed andra intressanta och spännande kvaliteter, unika för det norrländskainlandet med dess relativa närhet till fjäll och vildmarker. Som bekant finnsutmed banan en rad väl utvecklade serviceorter. Samstämmigheten mellan kommuneroch medverkande statliga och andra organisationer var markant då det gälldeambition och målsättning. med stöd av Kommunernas samarbetskommittéför har redan startat den konkreta planeringen. Vid konferensen redovisades även exempel på framtidatransportbehov då det gäller skogsråvara från kommande upparbetningsterminaler,liksom de transportbehov som hör ihop med begynnande och fortsatt exploateringav inlandets betydande torvtillgångar. Hela konferensen blev ett uttryck förviljan att nu göra ansträngningar för att i landets intresse nyttja dentillgång som utgör. Dock uttrycktes bekymmer från många konferensdeltagareöver att persontrafiken på bandelarna , ochHoting-Forsmo hotas av nedläggning. Dessa bandelar ingår på olika sätt iinlandsbanans trafiksystem och utgör en del av förutsättningarna för varieranderesemöjligheter. Enligt beslut skall frågan omnedläggning av persontrafiken på nyssnämnda banor prövas av regeringen redannästa år, medan andra delar av samma bansystem skall prövas i ett senare skede.Den allmänna uppfattningen är att man härigenom riskerar att bryta sönder enetablerad struktur. Detta kan i sin tur motverka de kraftiga ansträngningar förökad trafik som skall ske med gemensamma tag av statliga organ och kommuner.Självfallet har denna fråga på olika sätt också ett samband medarbetsmarknadsproblemen i berörda områden. Med hänvisning till det anförda önskar jag frågakommunikationsministern: Är regeringen, med hänsyn till dessa nya omständigheter,beredd att uppskjuta beslutet om den framtida persontrafiken på bandelarnaArvidsjaur-Jörn, och , så att prövningen avtrafiken på hela inlandsbanesystemet kan ske i ett sammanhang? 1983/84:18av () till finansministern om vissa skattelindringar fördelägare i Vänerskog: Frågan om den skattemässigabehandlingen av förluster på likvidlån till harblivit något av en följetong i . Eftersom någon tillfredsställandelösning ännu inte kommit till stånd ser jag 9 protokoll 1983/84:1-6 mig föranlåten att än en gång ta upp problemet tillbehandling. När finansministern senast svarade på min fråga omlikvidlån, blev jag uppmanad att avvakta regeringsrättens avgörande av tvåförhandsbesked i ämnet. Detta utslag kom , och regeringsrättensmajoritet fann att det beträffande likvidlån och liknande var fråga om ickeavdragsgilla kapitalförluster. En ledamot var skiljaktig och ansåg attfordringarna hade ett så nära samband med det av medlemmen bedrivna skogsbruketatt "fordringarna får anses ha tillkommit såsom ett led i denna hennesverksamhet. Förlust på fordringarna är därför att anse som driftsförlust iförvärvskällan jordbruksfastighet och som sådan avdragsgill däri". Detförtjänar att uppmärksammas att de uppmjukningar som gjorts beträffandeinstitutet kapitalförlust fr. o. m. taxering inte kunde läggas tillgrund för domen. Det är troligt att utgången skulle blivit en annan om konkurseninträffat . Utslaget innebär en fullständig katastrof för ett stortantal lantbrukare i Vänerlandskapen. i ,och , norra , och har vid enuppvaktning hos finansministern hemställt att sådana ändringar måtte vidtas attde drabbade ges möjlighet till skatteavdrag för förlusterna. Jag vill mot bakgrund av det anförda ställa följande frågatill finansministern: Avser regeringen att genomföra sådana ändringar iskattelagstiftningen att de drabbade i Vänerskogskonkursen ges möjlighet tillskatteavdrag för förlusterna? 1983/84:19av () till civilministern om den sektoriellasamhällsplaneringen: Nuvarande samhällsplanering, med enutbyggd nivåplanering och sekto-riell planering i form av länsplanering,barnomsorgsplanering, bostadsförsörjningsplanering etc, har under senare årbörjat ifrågasättas i ökad utsträckning. Denna typ av kritik återfinns bl. a. iDsFi 1983:3, "Statens och kommunernas expansion - några olikastyrmedel". I rapporten hävdas att den här typen av planering får enkostnadsdrivande effekt. Genom att slopa den sektoriella planeringen skulle dekostnadsmedvetna aktörerna i den kommunala budgetprocessen stärkas, och imotsvarande mån skulle de "kommunala expansionisternas" taktiskaövertag i budgetprocessen avta. Resultatet skulle bli att den ekonomiskaplaneringen ute i kommunerna skulle avsevärt förbättras. Uppkomsten avfinansiella problem skulle lättare förhindras, och de kommunala investeringarnaoch den kommunala driften skulle utvecklas i en lugnare och paradoxalt nogbättre planerad takt. diskuterades i dagspressen SCB:s förslagtill ett informa-fionssystem benämnt Fobalt. Många kritiska röster höjdes motden typ av heltäckande informationssystem som Fobalt utgör ett exempel på.Fobalt bygger på samköming av ett antal personregister. med mycket omfattande uppgifter om enskilda människorsförhållanden kan komma att utnyttjas mot den enskilde i ett samhälle. Riskenför detta är kanske störst i ett samhälle som alltmer domineras av staten. Fobalt motiverades av att samhällsplanering i form avnivåplanering och sektoriell planering kräver eri bättre och sammanhållenstatistik. Snarare är det dock så att en mycket ambitiös samhällsplaneringskapar problem i form av flaskhalsar, köer eller överproduktion. I nr 30 presenterades dessutom enundersökning som visar att ett system av typ Fobalt skulle leda till betydandekostnadsökningar för företagen på grund av nya krav på uppgiftslämnande istorleksordningen 200 milj. kr. Det enklaste sättet att en gång för alla avlysautbyggnaden av Fobalt vore att avskaffa den sektoriella samhällsplaneringen ochi stället överlåta åt kommunerna att själva svara för den planering som behövsinom den egna kommunen. Är civilministern beredd att komma med förslag omavskaffande av de statliga kraven på barnomsorgsplanering,bostadsförsörjningsplaner m. m. och då också stoppa arbetet med Fobalt? 1983/84:20av () till statsrådet om publicering avviss rapport av , m. m.: På skandinaviskt initiativbeslutades det inom () att göra enundersökning om alkoholbrukets utveckling i framför allt . Man skulledärvid få en belysning av de alkoholpro-ducerande och alkoholförsäljandeländernas och företagens roll för alkoholkonsumtionens utveckling. Resultatet av detta arbete förelåg i form av en rapportsistlidna höst (1982) men blev aldrig tryckt eller officiellt publicerat. Enligt initierade artiklar i bl. a. de ansedda tidningarnaLe Monde och , vilka varit i tillfälle att publicerahuvudinnehållet i rapporten, skulle den stoppade tryckningen ha berott påingripanden från länder med starkt ekonomiskt intresse av alkoholhandel ochalkoholkonsumtion. Rapporten finns enligt uppgift tillgänglig för läsning iett enda stencilerat exemplar på WHO:s sekretariat i . Jag vill mot denna bakgrund ställa följande frågor tillstatsrådet . Vill statsrådetlämna en redovisning av omständigheterna kring tillkomsten och den inställdapubUceringen av ovannämnda rapport? Vilka reglergäller för publiceringen av inom FN eller dess underordnade organ verkställdaundersökningar av uppenbart allmänt intresse? Vilkamöjligheter har den att genomdriva en publicering avifrågavarande rapport? Vilkaslutsatser drar statsrådet av det inträffade för dels arbetet inom WHO ochandra FN-organ, dels förtroendet för dessa organs arbete och objektivitet ävennär "obekväma" fakta framkommer? 1983/84:21 av i (s) till statsrådet om religionslärarnas behov av fortbildning: har beslutatatt de lokala skolstyrelserna skall avgöra frågan om lärarnas fortbildning.Religionsämnet hör till de ämnen som skall prioriteras enligt riksdagsbeslut.Trots detta har inget konkret resultat visats i utbud eller i utnyttjande. Vi kan se av äskanden attfortbildningen för klasslärare i naturorienterande och tekniska moment intar enframskjuten plats. En jämförelse över antalet kursveckor höstterminen 1982säger att genomfördes i fortbildning i religionskunskap och 2 040veckor i naturorienterande ämnen eller teknik. Detta avser i båda fallengrundskolan. Högskoleregionerna fattar beslut om vilka kurser förskolpersonal som skall erbjudas. Skolstyrelsen prioriterar, efter förhandlingarmed sina lärarkategorier, dels mellan de sökande, dels mellan olikaämnesområden. Skolans behov, ej den enskilde lärarens, skall därvid vara avgörande.F. n. högprioriterar många skolstyrelser fortbildning på dataområdet. Våra sex högskoleregioner erbjöd 1982/83 22 kurser, varav12 blev inställda på grund av för få deltagare; 1983/84 erbjuder man 12 kurser.Inom högskoleregion t. ex. finns inte någon kurs planerad. De lokala besluten om fortbildningen behöveruppmärksammas. Att undervisa i religionskunskap är krävande, det fordrar meraän i de flesta andra läroämnen. Därför måste behoven av utbildning ochfortbildning tillgodoses. Rätten till decentraliserade beslut angående dennafortbildning har använts på ett sätt som missgynnar religionsämnet. Med hänvisning till det anförda vill jag till statsrådetBengt ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser skolministern att vidta för atttillgodose religionslärarnas behov av fortbildning? 1983/84:22av () till finansministern om ändrade regler för resor till ochfrån arbetet med egen bil: har en mycketintensiv debatt blossat upp om riksdagsbeslutet att inskränka rätten tillavdrag för resor till och från arbetet. Det är framför allt på en punkt som kritiken varit allrahårdast. Det gäller det uppställda kravet på regelmässighet för att den somanvänder bil i tjänsten skall få avdrag för resorna till och från arbetet. Enligt den proposition (1980/81:118) som låg till grundför ifrågavarande beslut åsyftades ingen ändring av de regler som tidigaregällt. Föredragande statsrådet anförde följande: "I övrigt är jag inte beredd att föreslå någraändringar i de gällande avdragsreglerna. Så skall den som regelmässigt användersin bil i tjänsten alltjämt få avdrag oavsett avstånd och tidsvinst ochdetsamma bör gälla den som till följd av t. ex. handikapp måste använda sinbil." Ändringenav kommunalskattelagen var helt enkelt en anpassning av lagtexten fill vad som redan gällde på grund avriksskatteverkets förordningsrätt. Tillämpningen av reglerna har dock inteuppfattats vara densamma efter lagändringen som före denna. En utbredduppfattning är att rätt till avdrag för resor fill och från arbetet har bortmedges om bilen måste vara disponibel på arbetsplatsen och i vart fall för alladagar som bilen faktiskt använts i tjänsten.