prot · G70948 · 1983-12-31 00:00:00 — Ni lyckades stämma ned den optimism som har funnits, ochni lyckades sprida pessimism inom en av våra viktigaste näringar. Utgångsläget är inte så lätt förden socialdemokratiska regeringen när det gäller att föra en jordbrukspolitiksom vi säger måste ha förtroende både hos jordbrukarna och hos konsumenterna.Men jag tycker att vi har lyckats ganska hyggligt beträffande de förslag som vii dag har att diskutera. 85SVEN () replik: Jag försökte inledningsvis säga att deborgerliga regeringarna naturligtvis fick ta sitt ansvar för den ekonomiska politiken.Mig veterligen har ingen avsagt sig det ansvaret. Det som jag egentligen yttrade mig om var ränteläget, ochjag ville betona att det har många orsaker. Jag ville poängtera, att Sverigesom ett litet land Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. inte harsärskilt stor möjlighet att påverka det internationella ränteläget och deinternationella kapitalrörelserna. Jag vill också säga - men det kanske är ett onödigtpåpekande - att det inte är regeringen som höjer räntan. 86 (): har lantbruksstyrelsendisponerat en särskild rörlig kredit för att komplettera de aktiva jord- ochskogsbrukarnas brukningsenheter med mer skog och ge dem säkrareförsörjningsunderlag. Även om man, som regeringen påpekar i sin proposition,sålde mycket skogsmark, anser vi att den rörliga krediten bör hållas kvar på nuvarandenivå. Eftersom den i första hand kom till för att förstärka deenskilda aktiva skogsbrukarnas innehav av skogsmark är det helt fel att görasom regeringen nu föreslår, nämligen att prioritera domänverket som köpare. Ärdet socialdemokraternas mening att förstatliga skogen? hartidigare fått påpekanden av bl. a. revisorer om att man avverkat förmycket av sitt skogsinnehav. Är det därför verket behöver få ny skogsmark? Vi icentern anser att den behövs bättre för att människor skall kunna stanna kvar iskogslän och glesbygd. Vi yrkar avslag på regeringens förslag och bifall tillreservationerna 1 och 2. Vi har gått med på regeringens förslag om finansiering avadministrationen av det permanenta skördeskadeskyddet . Däremotanser vi av principiella skäl att de medel som tillförs skördeskadefonden bådefrån staten och från jordbruksnäringen är avsedda just för detta och iframtiden skall disponeras för detta ändamål och stanna kvar i enskördeskadefond. Regeringen bör lägga fram ett förslag om utformning avskördeskadeskyddet. Jag yrkarbifall till reservation 7 med som första namn. Som framhållit i motion 100 och i reservation 8till utskottets betänkande har vi i betydligt färre sjukdomsfall pågrund av salmonella hos människa än i andra länder där befolkningen lever underliknande förhållanden som hos oss. Orsaken till detta är enligtlivsmedels-kontrollerande och veterinära myndigheter den effektivasalmonellakontrol-len i animalieproduktionen i . Av humanitära ochekonomiska skäl gäller det att stoppa salmonellasmittan så tidigt som möjligt.Vi har många tråkiga erfarenheter av hur det kan gå om smittan sprider sig tilllivsmedelshandeln, sjukhus, skolbespisningar osv. Vi vet att sådana missödenkan förorsaka samhället stora kostnader och människor ett stort lidande. Genom vidtagande av en rad åtgärder har statenskostnader för utslaktning av smittade besättningar och för laboratoriekostnaderkunnat minskas avsevärt. Andra behandlingsmetoder, främst när det gäller slaktkycklingar,har medfört en sådan kostnadssänkning att statens kostnader försalmonellaersättningen för inte kommer att uppgå till mer ändrygt 7,5 milj. kr. - enligt lantbruksstyrelsens prognos. Den besparing på 15milj. som jordbruksministern anser sig uppnå med slopandet av salmonellaersättningentill den specialiserade slaktdjursproduktionen är alltså minst sagt luftig.Dessutom har lantbruksstyrelsen i sina petita inte begärt 15 utan 13 milj. kr.Inom parentes sagt är det som bekant svårt att pruta mer än någonting kostar. Risk finns att snålheten bedrar visheten. Det kan istället bli så att slopandet av salmonellaersättningen leder till mångdubbelthögre kostnader för samhället i senare led. Det är förvånande attjordbruksdepartementet inte tagit hänsyn till vad lantbruksstyrelsen, statensveterinärmedicinska anstalt, och statens bakteriologiskalaboratorium sagt - att nuvarande system fungerar bättre än i något annat landoch till låg kostnad garanterar konsumenterna livsmedel, fria från salmonella.I , som kan sägas ha en hygienisk standard som är likvärdig med den vihar i vårt land, rapporteras 71,4 salmonellafall per 1 000 invånare mot 0,8 ivårt land. I dör 35-50 personer mot 0-1 person i . Detta har viuppnått genom salmonellabekämpning i primärproduktionen, utslaktning avbesättningar, omfattande saneringsåtgärder m. m. Statens möjligheter att vidtaså drastiska åtgärder har åstadkommits genom att staten till stor del har täcktkostnaderna, som kan bli mycket stora i det enskilda fallet. Därmed harkonsumenterna fått ett gott skydd. Den enskilde producenten har mycket småmöjligheter att skydda sin besättning mot sjukdomen - det tillhör tyvärrbilden. vill jordbruksministern att salmonellaersättningen tilldrabbade producenter av slaktkyckling och slaktnöt, med undantag för de minstabesättningarna, dras in . Detta förutsätter en uppbyggdorganiserad hälsokontroll och ett försäkringsskydd. Härtill är att säga; Någonorganiserad hälsokontroll för slaktnöt finns inte och är inte tekniskt möjligatt genomföra till . I propositionenanges att 600 slaktnötsbesättningar skulle beröras. Att ordna en försäkring fören så begränsad grupp blir dyrt. Försäkringskalkyler tyder på att det kostarminst . per djur om alla är med. Blir det färre, kommer avgiften fördjurägaren att stiga till . Detta är en omöjlighet omproduktionen skall finnas kvar. Produktionen av ungtjurar har igenomsnitt gett ett täckningsbidrag på . Detta skalltäcka kostnaderna för arbete och byggnader. Dessa var ca . En produktion förutsätter alltså att producentenlever på rost och röta och inte tar ut någon arbetsersättning. Kommer tilldetta försäkringskostnad och kostnad för hälsokontroll, slås produktionen ut. Iannat fall måste producenten chansa. Då salmonellasmitta i en besättning intealltid är så lätt att konstatera och då salmonella kan betyda ekonomiskkatastrof, är risken att salmonella sprids vidare uppenbar. Det kommer attkosta samhället mångdubbelt mot nuvarande salmonellaersättning. De producenter som i första hand kommer att drabbas är desom har följt de statliga rationaliseringsmålsättningarna och kraven undertiden och byggt upp en rationell produktion. De kan inte klara densnabba omställning som slopandet av livsmedelssubventionen på nötkött i ettsteg Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. kommer attmedföra för deras del - och till detta nya hälsokontrollkostnader ochförsäkringskostnader. Det är förvånande att inte jordbruksministern velat taintryck av varningarna från hela raden av myndigheter och från näringen. Jagär också förvånad över att övriga partier så har förblindats av besparingsnitetatt de inte förstått konsekvenserna för samhället, allmänheten ellerproducenterna. Jag yrkar därför bifall till reservation 8. Den s. k. sparpropositionen innehåller också förslag omavgifter för prövning och tillsyn enligt miljöskyddslagen. Vi anser attmiljöstörande verksamheter i princip bör bära de kostnader som åsamkassamhället och enskilda personer. Naturligtvis jgäller detta även prövning ochtillsyn enligt miljöskyddslagen. Vi är förvånade över att regeringen har gått ifrånnaturvårdsverkets förslag om hur man skulle kunna förenkla administrationen närdet gäller att ta ut avgiften. Naturvårdsdirektörerna i och länsamt i mitt hemlän. , har bl. pekat på att regeringens förslagflyttar över betydande kostnader från större till mindre företag, eftersom desenare kräver proportionellt sett större tidsåtgång. Det blir besvärligt för detjänstemän som skall kräva företagen på avgifter, inte bara för sin egentillsynstid utan även för kostnader för och koncessionsnämnden,vilket skulle kunna innebära en timpenning på , kanske mer. Det föreslagna avgiftssystemet skulle inverka hämmande påviljan att starta åtminstone mindre företag. Vi anser dessutom att t. ex.musselodling bör kunna undantas generellt. kommer senare attutveckla detta. Jag yrkar bifall till reservationerna 10 och 11. Regeringen har föreslagit ett avgiftssystem förtäktavgifter, som vi anser är uppbyggt så att det stimulerar till större uttag.Vi vill ha en administrativt enklare utformning av avgiftssystemet med endiffentiering av avgifterna. Regeringen borde återkomma med ett bättre och mergenomarbetat förslag. Vi föreslår detta i reservation 13, som jag yrkar bifalltill. 87ULF LÖNNQVIST (s): Jag skall i detta inlägg uppehålla mig vid fråganom livsmedelssubventionerna. De infördes såsom ett stödtill konsumenterna. Det är en sak som man inte minst från jordbrukarhåll gångpå gång har understrukit. Man brukar t. o. m. säga, när man är på det humöret,att vi jordbrukare aldrig har begärt dessa subventioner. I den besvärliga ekonomiska situation som de sex åren medborgerligt styre har försatt vårt land i är det nödvändigt att på olika områdendra ned på statens utgifter. Det drabbar även den sortens transfereringar elleröverföringar som livsmedelssubventionerna är en del av. Besparingar på dessaområden tas naturligtvis inte med lätt hjärta. Vi vet naturligtvis väldigt välatt varje minskning av subventionerna betyder höjda matpriser, och det ärsjälvfallet ingenting som framkallar några glädjeyttringar. Likväl har detvarit nödvändigt för den socialdemokratiska regeringen att låta besparingar- na drabbaockså de här områdena och därmed även drabba livsmedelssubventionerna. I det läget valde regeringen, av omtanke främst ombarnfamiljerna, att inte låta besparingen drabba den för barnfamiljerna såviktiga mjölken. - det har flera här påpekat - höjdessubventionerna på just mjölken med 450 miljoner, och de uppgår nu till istorleksordningen 2,5 miljarder. Det är alltså väldiga belopp som satsas på atthålla mjölkpriserna nere, och det ligger alltsammans på konsumtionsmjölken. Till detta kommer ytterligare ungefär en halv miljard tillbl. a. låginkomst-satsningen för jordbruket och vissa andra åtgärder iregleringsekonomin som bekostas över budgeten. Så totalt kommer ungefär 3miljarder att i fortsättningen satsas på att hålla nere prisstegringar på mat.Det är sannerligen inget dåligt belopp i det ekonomiska läge som vårt landbefinner sig i. Det som föreslås är att subventionerna på kött, fläskoch ost skall tas bort, liksom den del av pristillägget för får- och lammköttsom täcks med budgetmedel. Det betyder sammantaget ungefär 850 miljoner iminskade utgifter. För en tvåbarnsfamilj betyder det , räknat påett helt år. Även om vi kan vara ense om attvarje prisökning är kännbar tror jag inte, , att det leder till attnågon barnfamiljs ekonomi krossas. Regeringen kunde klara att hållasubventionerna på mjölken oförändrade, och det är det som betyder allra mestför barnfamiljerna - det är angeläget att stryka under detta. och säger i delar av sina motioneratt man vill ta bort matsubventionerna helt. I den här etappen nöjer man sigmed att ta en miljard. å andra sidan vill inte ta bort någonting alls pålivsmedelssubventionerna. Så nu överger de forna regeringsbröderna.Det är onekligen till att tänka om från sida. och ijanuari 1982 togs mer än en miljard av livsmedelssubventionerna bort. Då hadelandet en centerpartistisk statsminister och en centerpartistiskjordbruksminister. Den minskning som gjordes dessa bägge år drabbade ocksåkött och fläsk. Vad sade och hans centerpartistiska kolleger då?Jo, att minskningen var nödvändig för att klara samhällsekonomin. Vad är det dåsom gör att inte kan acceptera den besparing på sammaområden som föreslås? Syftet med besparingen är ju exakt detsamma, attbegränsa statens utgifter och därmed ge ett värdefullt tillskott till attsanera samhällsekonomin. Ja, besparingen nu är t. o. m. mindre än den somcentern medverkade till, och den dåliga ekonomin ni lämnade efter er kräverfortfarande besparingar. Så fortsätter att gråta krokodiltårar överhur hårt jordbruket drabbas av att livsmedelssubventionerna minskas. Men varfanns tårar när hans partivänner drog ner subventionerna medöver en miljard? Socialdemokraterna drabbar jordbruket med prispress, sägerEinar , och företag slås ut. Om nu minskning av subventionerna med 850 Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. miljonerär prispress och krossade företag, vad är då en minskning av subventionerna medöver en miljard? Nej, , det är nog dags att välja endera av tvåvägar. Antingen får man nyansera sitt ordval, eller också får man erkänna attcentern i regeringsställning medverkade till en ännu hårdare prispress och slogut fler företag än vad man här ordar om. För det är väl ändå så att själv tror på dedomedagsprofetior som han sprider omkring sig? upprepar vad gång på gång fört fram,att jordbruket skulle vara hårdare drabbat än andra av de besparingar som i dagdiskuteras här i kammaren. Det är inte så, . Subventionernaär en av de poster som sätts upp i den digra tabellen. Men för det första har både jordbruket och andra helatiden sagt att det är ett konsumentstöd. Och för det andra: om man inte tillgodoräknarsig införandet av subventioner som en pluspost, kan man rimligen inte hellerräkna borttagandet av subventioner som en minuspost. De tar ut varandra. De andra s. k. pålagor som ordar om har JanFransson redan berört. Låt mig bara tillägga att en höjd skogsvårdsavgift, somcentern har med i sin sammanställning, återförs krona för krona till åtgärderinom skogens område. När det gäller handelsgödsel- ochbekämpningsmedelsavgifter - även om uttalat sig kategoriskt omden okunnighet som härskar i - må det vara migförunnat att säga att avsikten med avgifterna är precis vad : det gäller att minska användningen av dessa ur miljösynpunktbekymmersamma medel. Då kan man inte heller säga att detta drabbar. Minskar mananvändningen minskar man också kostnaden, och då har syftet uppnåtts. Ni har talat om det minskade stödet till 5;3-skogarna somen sådan post. Men det gäller ju pengar som inte utnyttjats. Är det luft i dethela är det heller ingenting som drabbar. Ni har talat om utgifter när det gäller administrationenav skördeskadeskydd. Den finansieringen tas ju av fonderade medel och äralltså ingenting som drabbar jordbruket. På det sättet skulle genomgången kunna fortsätta. Det gåratt på punkt efter punkt belysa att ert sätt att räkna inte är iöverensstämmelse med den verklighet som vi trots allt lever i. Med detta yrkar jag bifall till utskottets betänkande. 88EINAR () replik: sätt att resonera om hur enregering bör handha sina uppgifter är oerhört avslöjande. Han resonerar som omdet är ministern som bestämmer, eller kanske rent av statssekreteraren. Minuppfattning är att en regering gemensamt måste ha ansvar för saker, och inte enenskild minister. Därmed har han hamnat i samma läge som . har aldrig haft parlamentariskt underlag för att helt ochfullt genomföra sin politik. Icke förty måste vi ha rätt att drivavår raka linje när det gäller vårideologiska uppfattning i olika detaljfrågor. Detta gäller t. ex. livsmedelssubventionerna. Där ärprincipen att momsen på de baslivsmedel man bestämmer sig för i sin helhetegentligen borde restitueras till konsumenterna. Sedan sade att en miljard i prutning förnågra år sedan är mycket värre än 850 miljoner . Det är detta som kallasintellektuell ohederlighet. Den miljarden prutades - delvis mot centernsuppfattning i minoritet i regeringsställning - från en mycket högre nivå än dennuvarande, trots att kostnaderna för konsumenterna varmindre. Det är en väsentlig skillnad. Vi prutade ned till 4,3 miljarder, niprutar ned till 3 miljarder. Man säger här att 3 miljarder inte är så dåligt. Nej, detär det kanske inte, men förslag är 850 miljoner bättre! Så enkelt ärdet. 1977 fick unga jordbrukare i äntligen framtidstronåter och vågade börja satsa på utbildning och annat. Den är ni nu på väg atthelt förstöra. Jag undrar om ni själva, i regeringen, riktigt insett detta. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 89ARNE i () replik: Jag har av naturliga skäl inte någon störreanledning att kritisera inlägg med anledning av det sakligainnehållet i den del det tog sikte på den begränsning avlivsmedelssubventionerna som regeringspartiet och vi är överens om. Däremotframtvingade han mitt anförande genom sitt sätt att argumentera. Jag vill gärna peka på att den ryckighet i fastställandetav subventionsnivån som ni har åstadkommit under era två regeringsår har varitutomordentligt olycklig för jordbruket. Med höjningen skapademan förväntningar som enbart är till nackdel inom jordbruket - det måste vihålla i minnet. beskrev det så, att höjningen tillkom avomsorg om barnfamiljerna - för att tillförsäkra dem billig mjölk. Det vorekanske riktigare att vända sig till kommunisterna och tacka för den hjälpen -två tredjedelar av fjolårets höjning av livsmedelssubventioneringen kom jufaktiskt till på grund av kommunisterna. De tvingade på det sättet fram enreducering av den höjda momsen, som också omfattade mat. En tredjedel avhöjningen av livsmedelssubventioneringen då stod alltså regeringen för, och tvåtredjedelar stod kommunisterna för. Skall någon tackas för det är det väl i såfall och hans partivänner. Den historieskrivningen tycker jagskall läggas till den vackra och heroiska beskrivning gjorde. Sedan vill jag, fru talman, erinra om att ingen har nämntdet moderata förslaget i en av reservationerna om en utvärdering av effekternaav livsmedelssubventioneringens minskning efter den nu företagna begränsningen.Är det på det sättet, som görs gällande, att konsumenterna får gå över tillmindre bra och mindre näringsriktigt sammansatt kost på grund av minskadelivsmedelssubventioner, så vill vi ha reda på det. Likaså är det intressant attfå reda på om lantbrukarnas synpunkter beträffande avsätt- Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. ningsutrymmetför deras produkter är riktiga. Det har regeringspartiet i all sin maktfullkomlighet gåttemot. Jag förstår inte riktigt meningen med det. Det finns tydligen enmajoritet för att minska livsmedelssubventionerna, men jag förväntar mig att departier som i övrigt inte vill ha någon minskning stöder detta krav - det måstevara i linje med både och kommunisternas inställning att vifaktiskt får en sådan utvärdering. Jag förväntar mig alltså att de för denskull stöder vår reservation på den punkten. 90 (vpk) rephk: Jag har inte påstått, , attenbart sänkningen av matsubventionerna skulle betyda katastrof förbarnfamiljerna. Men om vi nu skall hålla oss till barnfamiljerna vill jagsäga att de är hårt klämda även på andra områden. Det är väl så väl omvittnatatt vi inte behöver uppta kammarens tid med att tvista om det. Matsubventionerna är ju ett bra fördelningspolitisktinstrument. Därför bör man inte börja skära tjocka skivor i matsubventionerna. Det finns andra vägar att gå fram på. Vi kan ju skärpainkomstskatten på stora förmögenheter, det är möjligt att utöver vad regeringenhar föreslagit höja omsättningsskatten på börshandeln, och vi kan också ta inlitet mera på realisationsvinstbeskattningen på aktier. Det är väl vidare intenödvändigt att ge höginkomsttagare stora skattelättnader. Jag tror att vi skulle uppfylla förhoppningarna hosmänniskor som vid det senaste valet stödde våra partier, om vi gick fram på denvägen, i stället för att vidta åtgärder som drabbar de sämst ställda isamhället hårdast. Jag tror att det skulle ligga i våra väljares intresse attinkomstförstärkningarna skulle hämtas ur dessa källor i stället för att manskulle försöka fiska de sista örena ur t. ex. barnfamiljernas fickor. var inte närvarande i kammaren under mittmeningsutbyte med , men jag skulle vilja höra hur serpå det förhållandet att vi var överens om att finansierahöjningen av matsubventionerna men att man nu inte känner sig förpliktigad atthålla fast vid dessa utan föreslår en sänkning av dem. Är det ändå inte litetav bedrägeri att göra på det sättet? 91ULF LÖNNQVIST (s) replik: Det är alldeles riktigt, som , att en regering har ett samfällt ansvar. Det är också riktigt attcentern inte var ensam i regeringen, och jag har inte heller påstått någotannat. Men jag har påstått att om en regering samfällt har att ta ansvar, ärockså ansvarig för det borttagande av matsubventioner med över enmiljard kronor som jag pekade på. Det ansvaret kan varken ellernågon annan i avsäga sig. Den raka linje till vilken hänvisade tyckerjag alltså för min del är ganska krokig. sägerEinar att jordbrukarna fick framtidstro 1977, men att vi är på vägatt förstöra den. Det var ju på det sättet att densocialdemokratiska regeringen tvangs tillsätta en livsmedelspolitisk utredningjust därför att förhållandena inom jordbruket för såväl konsumenter somproducenter var sådana att det inte fanns någon framtidstro. Tvärtom havereradejordbrukspolitiken i hägnet av den ekonomiska politik som stod faddrar för. Till i vill jag bara säga att det ärklart att ett införande av subventioner skapar ett visst läge och att ettborttagande av subventioner alltid innebär en annan situation - det ärofrånkomligt. Det innebär vidare inte någon större ryckighet att ta bortsubventioner 1983 än vad det var att göra det 1981 och 1982. När det så gäller utvärderingen av effekterna vill jaghänvisa till att det i den arbetande livsmedelskommittén, i vilken , finns möjlighet att ta upp dessa frågor och att den enligt sina direktivockså skall göra detta. Ja, de olika åtgärder som man kan hitta påför att förstärka samhällsekonomin kommer säkerligen att behövas. Varendaåtgärd som det finns förutsättning att genomföra kommer att behövas för attsanera samhällsekonomin, i det skick som den överlämnades efter sex årsborgerligt styre. Sedan anser jag inte, , att det är fråga omnågot bedrägeri. Det vi var ense om var att höjasubventionerna på mjölk. Jag vill erinra om att den socialdemokratiskaregeringens förslag nu innebär att man icke rör mjölksubventionerna. De finnskvar till fromma för barnfamiljerna. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 92EINAR () replik: Det var ju välgörande att fickge med sig helt i fråga om den underliga uppfattning han tycktes ha om att detär ministern ensam som styr. Det var bra att vi fick det klarlagt. Det ärkanske också bra för hans eget fortsatta arbete att han har det klart för sig. - jag kan vara med och ta ansvaret, även om vi somtillhörde en minoritet hade en annan uppfattning i trepartiregeringen. Men änen gång, : Det var från en mycket högre nivå de variationernaskedde. Kvar låg en betydande subvention på exempelvis kött. Det som händer nuär att man slår bort hela livsmedelssubventionen på kött. Därmed slår man ocksåut de köttproducerande företagen. Detta är mycket enkelt - jag harexemplifierat det tidigare: kött per producent och en minskning i prismed . Det är mer än vad man hade i totalinkomst, och då kanman inte fortsätta. Så enkelt är det. Man lever tydligen i en mycket verklighetsfrämmande miljöi departementet, särskilt om man tror att livsmedelskommittén och denproposition som regeringen nu framlagt skulle inge jordbrukarna framtidstro.Det är ju alldeles hissnande att man kan dra den slutsatsen. Men den sakenskall vi diskutera efter julhelgen, och jag avser att återkomma då. Däremotkan jag inte låta bli att nu kommentera den underliga uppfatt- 6 protokoll 1983/84:48-49 Vissaekonomisk-politiska åtgärder, m. m. ningen attavsikten är att minska användningen av handelsgödseln genom att klämma till meden 5-procentig avgift. Vet inte att om man sparar . iutgifter på en gröda, kanske man förlorar . Totalresultatet äratt producenten föriorar . per hektar, trots att marginalen redan ärmindre än så. Jag finner att jag får allt större anledning attunderstryka vad jag sade i mitt första anförande beträffande bristen påkunnighet och sakkunskap inom jordbruket när det gäller växtfysiologi ochjordbruksekonomi. 93 i () replik;