prot · G70916 · 1983-12-31 00:00:00 — eventuellförändring av byggnadslagen enbart skulle kunna gälla svenska förhållanden ochicke kommer att kunna tillämpas i ett sådant här fall. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Meddelande om svar på interpellation 1983/84:14 Jag ber att få meddela att om skärpt lagstiftning mot investeringar i och Namibiapå grund av utlandsresa inte kommer att besvaras inom den stipulerade tiden. Jag har kommit överens med interpellanten om att den skallbesvaras . Om ändrade bestämmelserom husvagnsturism inom 12 §Svar på fråga 1983/84:26 om ändrade bestämmelser om husvagnsturism inom har frågat finansministernom han kommer att ta initiativ för avskaffande av hinder för turism med husvagninom och mellan de nordiska länderna. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. En turist som besöker med bil och husvagn medgestemporär tull-och skattefrihet för fordonen under sin tillfälliga vistelse häri landet. Tullfriheten är direkt knuten fill den resandes tillfälliga vistelsehär och upphör följaktligen om denne lämnar landet. Lämnas husvagnen kvar skallden i princip förtullas. Det ankommer på generaltullstyrelsen att bestämma om dennärmare tillämpningen av bestämmelserna om temporär tullfrihet förtransportmedel. Enligt de anvisningar som utfärdats av generaltullstyrelsen kantillfälliga avbrott i vistelsen i få äga rum utan att husvagnsägarenåläggs att betala avgift. Således har ett avbrott isemestervistelsen här i landet för besök i hemlandet eller i något land ansettsvara tillåtet. Om en husvagn däremot lämnas kvar i under vinter-eller sommarsäsongen för att utnyttjas under upprepade vistelser här underveckoslut eller annan tillfällig ledighet, har detta inte ansetts förenligt medgällande bestämmelser. Jag har uppmärksammats på dessa problem av vissacampingorganisationer som i skrivelser till regeringen begärt att gällandebestämmelser ändras så att temporär tull- och skattefrihet kan bibehållas äveni sistnämnda fall. Frågan är f. n. under övervägande inom regeringskansliet.Vi arbetar med att finna en praktisk och smidig lösning av problemen. De andranordiska länderna har motsvarande bestämmelser. Enligt min mening är detangeläget Om ändrade bestämmelserom husvagnsturism inom att fråganlöses på ett sådant sätt att även svenska turister som besöker de andranordiska länderna får motsvarande förmåner. Jag kommer därför att ta initiativtill överläggningar med de närmast berörda nordiska länderna i frågan.Lättnaderna måste också utformas så att en tillfredsställande kontroll blirmöjlig inom ramen för nuvarande resurser. 52 Tredje vice talman (): Min uppgift i kammaren är av sådan art attjag har möjlighet att lyssna till fler frågesvar än kammarens ledamöter igenomsnitt, och jag har noterat att man alltid med en viss artighet tackar försvaret, men att man ytterst sällan upplever svaret som positivt och tackar fördet av detta skäl. vill jag sälla mig till minoriteten och säga tack tillMats för det svar som jag upplever som positivt, därför att jag haren känsla av att statsrådet vill ta tag i den här frågan och verkligen försökalösa den - det tackar jag för. De bestämmelser som gäller är, för att använda ettvärmländskt uttryck, "fullständigt käpprätt åt skogen". Eftersom jagbor ganska nära gränsen tog jag upp och diskuterade igenom den här frågan medtullen. Från tullens sida sade man att det i de direktiv som man fick 1981 frångeneraltullstyrelsen - och som , ledamot av den här kammaren,har tagit upp i en motion till årets - sägs att gällande lagstiftning,vilken förbjuder utländska medborgare att lämna fordon kvar i , skalltillämpas mer aktivt. Ett praktiskt exempel: En norsk familj far över gränsenoch parkerar sin husvagn i närheten av anhöriga. Fadern i familjen har sittarbete på den norska sidan och måste åka tillbaka. Familjen vill bo kvar ihusvagnen i närheten av de anhöriga. Familjerna lever tillsammans, och derasbarn leker tillsammans, men fadern pendlar och skoter sitt företag på dennorska sidan. Han skulle enligt gällande bestämmelser betala tull för-husvagnen, och familjen vågar därför inte bo kvar. Det är klart attbestämmelserna är förfärligt opraktiska. upplever jag det här svaret, som jag sade, sompositivt, och jag delar statsrådets uppfattning att det bör vara likabestämmelser oavsett åt vilket håll man åker över gränserna - mot , motNorge eller mot . Vi bör ha samma villkor. säger statsrådet att han kommer att ta initiativ tillöverläggningar med de närmast berörda nordiska länderna i frågan - och det ärbra. Jag skulle vilja fråga: När kan man räkna med att "enpraktisk och smidig lösning av problemen" kommer? När kommer statsrådetatt ta detta initiativ? Jag kommer att ta initiativet mycket snartunder det här året och sätta i gång diskussioner med de andra nordiska länderna.Jag upplever, liksom , att det gäller ett praktiskt problemsom måste lösas. 54Tredje vice talman (): Herr talman! Tack för det svaret!Kan man tolka det så att det inför nästa turistsäsong finns en smidigarelösning och att vi då kan erbjuda turister att utnyttja de nya bestämmelserna?Vi har sett statistik som visar att turismen har ökatväldigt i , och därför är det bra om vi på alla områden kan undanröja dehinder som finns. Kan vi hoppas att statsrådet redan till nästa turistsäsonghar nått resultat? Turister finns det numera runt om i landetbåde sommar och vinter. Några tidsbestämda löften kan jag inte ge , eftersom överläggningar skall föras bl. a. med våra grannländer. Frånvår sida skall vi naturligtvis föra dem i så positiv anda som möjligt. Om beräkningen av barnomsorgsavgiften för studerande 56 Tredje vice talman (): Herrtalman! Jag tolkar statsrådets deklaration så, att han verkligen påskyndar enlösning. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på fråga 1983/84:79 om beräkningen avbarnomsorgsavgiften för studerande har frågat mig om regeringenkommer att vidta några åtgärder med anledning av att man börjat räkna studielånsom inkomst i samband med fastställande av avgifter inom barnomsorgen. Kommunerna har enligt socialtjänstlagen ansvaret föromsorgerna om barn och ungdom. Enligt samma lag fastställs grunderna föravgiftssättningen inom barnomsorgen av den enskilda kommunen. Jag är inteberedd att föreslå regeringen att frångå denna grundprincip. Jag vill emellertid erinra om attSvenska kommunförbundet under en rad år har utarbetat rekommendationer omföräldraavgifterna inom barnomsorgen. I kommentarer till dessarekommendafioner har förbundet bl. a. angivit vilka inkomster, ersättningar ochbidrag som tillsammans bör utgöra avgiftsgrundande inkomst. Det statligastudiestödets lånedel har därvid inte medräknats. Jag delar Kommunförbundetsuppfattning i denna fråga. Jag vill emellertid tillägga att har beslutat att inte längre ge ut generellaförbundsrekommendationer för föräldraavgifter inom barnomsorgen. 58BERIT (vpk): Jag tackar för svaret på min fråga. Jag kandäremot inte säga att jag är nöjd med svaret. Redan1981, då beslutet i lades fast, röstade vpk mot principen Om beräkningen av barnomsorgsavgiften för studerande att räknastudiemedel som inkomst i bidragshänseende. Jag vill påpeka att ävensocialdemokraterna röstade mot denna princip. Det var, och är fortfarande, ettalldeles riktigt ställningstagande. Studiemedlen är ju lån, som skall betalasigen. Urholkningen av studiemedlen har skett snabbt.Studiemedlen har ökat , medan en genomsnittligkontoristlön har ökat . I de beräkningar som centrala har gjortom studiemedlens storlek har inte heller tagits hänsyn till att man räknarstudiemedlen som inkomst vid beräkning av taxor och bidrag. CSN har ocksåprotesterat mot detta. Jag kommer från , och där har kommunen beslutat om enbarnomsorgstaxa där av de återbetalningspliktiga studiemedlen räknas sominkomst vid avgiftsberäkningen. kommun har alltså tagit det beslut somfattades 1981 till intäkt för att även räkna med återbetalningspliktiga studiemedelsom underlag för barnomsorgstaxan. Man hävdar dock att studielån och andra låninte kan jämställas, och därför räknar man inte andra typer av lån som inkomst. I liksom i och i har man frångåttprincipen att lån är lån och inte lön. Om ingen gör något nu lämnas vägen öppenför andra kommuner att göra likadant, speciellt mot bakgrund av attKommunförbundets rekommendationer - som har varit bra - såsom tyvärr inte längre finns . Studielånen skall tas upp som inkomst när detär till de studerandes nackdel. I och med denna principlöshet räknas inte déåterbetal-ningsplikfiga studiemedlen som inkomst av t. ex. försäkringskassan.De är inte heller avdragsgilla när studiemedlen skall betalas fillbaka. Principer är viktiga, och regeringen borde kunna uttalasitt stöd för principen att studielån inte skall räknas in vid fastställandetav avgifter inom barnomsorgen - speciellt som man har uttalat ettsådant stöd. Det är viktigt, oavsett om man är i regeringsställning eller inte,. I sak har vi inte olika uppfattning. Jagmenar att studiemedlen inte skall räknas in i den avgiftsgrundande inkomsten. Det finns i detta fall en i lag fastställdarbetsfördelning mellan kommunerna och staten. Den menar jag att man skallfölja. Det är alltså den enskilda kommunen som har att fatta beslut. Jag vill gärna tillägga att jag inte har någonting emot -tvärtom - att på nytt utfärdar en rekommendation av sammainnehåll som . 60 (vpk): Finns det ingen möjlighet för statsrådet attuttala det ordentligt, så att vi får den principen, för det är ändå en viktigprincip? Det här är det ordentligaste jag kan vara. Jag kan inte gå längre utanatt kräva en förändring av den lag som gäller på området. Jagtror att förnuftet segrar till slut också i denna fråga. Det är klart att enförnyad rekommendation från sida skulle hjälpa till, men dettaär som sagt det ordentligaste som jag kan prestera. Överläggningenvar härmed avslutad. 14§ Uppskov med besvarande av frågorna 1983/84:68, 38, 57 och 67 Pågrund av arbetsmarknadsminister sjukdom måste besvarandet avGöte , , i och GunillaAndres frågor uppskjutas till ett senare sammanträde. Uppskovmed besvarande av frågor Omplanerna på en reformerad gymnasieutbildning 15§ Meddelande om svar på interpellation 1983/84:7 Medhänvisning till riksdagsordningen 6 kap. 1 § får jag m'eddela följande. Pågrund av att interpellanten är förhindrad att ta emot svaret den dag som jaghade avsett att lämna det, har jag kommit överens med om attsvar skall lämnas . 16 § Svar på fråga 1983/84:60 om planerna på en reformerad gymnasieutbildning frågat mig om jag i samband med en reformering av gymnasieskolan avser att förlängagymnasieutbildningen. Frågan berör direkt ett arbete som pågår iregeringskansliet med sikte på att ta fram förslag somskall föreläggas . kan inte föregriparesultatet av detta arbete och gå in på konsekvenser av eventuella förslag. Anf.65 (): Jag tackar för svaret, som var kort och innehållsfattigt. Jag förstårgivetvis att man inte kan föregripa det arbete som pågår i dessa frågor, menjag vill ändå påtala de problem som vi anser skulle uppstå vid en eventuellförändring i enlighet med de riktlinjer som man arbetar efter. Desvårigheter som länge brottats med har till viss del sin grund itanken att alla elever tillsammans skall göra samma saker vid samma tillfälle.Det vore förödande att införa detta arbetssätt också i gymnasiesko- Omfördelningen av utrustningsanslaget tilluniversi-tetsutbUdning och forskning inom datateknik m. m. Engymnasieskola för alla uppnås inte genom att man försämrar studiesituationenför de målinriktade eleverna, utan genom att man tillför gymnasieskolanmöjligheten att tillämpa nya eller förändrade studieformer för svaga ellerdåligt motiverade elever. Viktigt är också att utveckla det inre arbetet. Som jag sagt i min fråga till utbildningsministern skulleett regeringsförslag vara baserat på gymnasieutredningens betänkande och ge merav teoretisk och praktisk utbildning åt alla. Detta kommer utan tvivel attinnebära att eleverna på de teoretiska linjerna kommer att ha svårigheter attmotsvara de förkunskapskrav som högre utbildning- universitet och högskolor-ställer. Vi tror också att eleverna på de praktiskt yrkesinriktade linjerna fårsvårt att hinna med den yrkesspecifika utbildningen. Tror inte utbildningsministern själv att kvaliteten på elevernaskunskaper efter genomgången gymnasieskola väsentligt försämras när mer änhälften av 7 månaders arbetstid används till vad som kallas "inledandetillämpningsämnen"? Elever som valt en .18 månaders yrkesutbildningkommer ej att kunna uppnå yrkets kompetenskrav när endast 11 månader är kvarefter inledningen, och elever som skall gå vidare till högre studier kommer ejatt ha tillräckliga förkunskaper för dessa. Vi tror inte heller att utredningens förslag att förlängaelevernas arbetsvecka samt arbetsåret utgör någon som helst lösning på dettaproblem. Min utgångspunkt med arbetet i fråga omgymnasieskolans förnyelse är självfallet inte att försämra utan att förbättrastudiesituationen för de gymnasiestuderande. Om vi lyckas med det eller ej fårKenth Skårvik bedöma sedan propositionen har avlämnats. 67 (): Det är klart att vi skall bedöma förslagetefter det att utredningen har gjorts. Men eftersom vi har hört att det pågårett arbete och vi är rädda för att denna förlängning av arbetstiden inte blirtillräckligt bra vill vi påtala det . Vi hoppas att man tar hänsyn tilldetta i det arbete som görs. Vi får se vad som händer, och vi kommer igen. Överläggningen var härmed avslutad. 17§ Svar på fråga 1983/84:66 om fördelningen av utrustningsanslaget tilluniversitetsutbildning och forskning inom datateknik m. m. har frågat vad jag avser att göra för att se till att riksdagenvid beslut om en ny utbildningslinje kan prioritera mellan skilda utbildningarmed beaktande av samtliga kostnader för berörda utbildningar. Enligtregeringens anvisningar skall högskolemyndigheterna i sina anslags- framställningarbeträffande t. ex. nya och ändrade utbildningslinjer redovisa, förutom direktautbildningskostnader, även övriga kostnader, t. ex. för utrustning,'lokaler m.m. Regeringen skall således kunna utgå från att det i anslagsframställningarnages underlag för en allsidig bedömning av medelsbehoven. Årligenanvisas stora resurser för utrustning för att finansiera de utrustningsbehovsom uppstår bl. a. fill följd av nya och ändrade utbildningslinjer. Dessa medelanvisas under kostnadsramen Till universitets- och högskoleämbetetsdisposition, den s. k. UHÄ-ramen. Det ankommer således på UHÄ att fatta beslutom den slutliga fördelningen av dessa utrustningsmedel. I sammanhanget beaktasäven möjligheten till anskaffning etappvis över flera budgetår. Jag förutsätteratt medlen inom UHÄ-ramen fördelas med utgångspunkt ide prioriteringar ochuttalanden som har gjorts av statsmakterna. Omfördelningenav utrustningsanslaget till universitetsutbildning och forskning inomdatateknik m. m. 69 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Men jagär mycket betänksam, därför att svaret innehöll inte särskilt mycket. Trotsatt man i budgetpropositionen 1982/83 starkt trycker på behovet av utrustningför utbildning och forskning inom området datateknik, elektronik och tekniskfysik i samt datalogi i har man inte gjort en sådan härfördelning för UHÄ. Jag vill fill protokollet citera vad man skrev ibudgetpropositionen 1982/83, bil. 10, s. 660: "Jaghar beräknat 96 milj. kr. TiU universitets- och högskoleämbetets disposition(/84). Jag har därvid beaktafatt ytteriigare 20 milj. kr.anvisats för /83 (prop. 1982/83:50). Jag räknar vidare med attbehovet av riktade insatser måste öka på bekostnad av den planmässigaersättningsanskaffningen, bl. a. med hänsyn till satsningen pådatautbildningar. Jag bar räknat med att ca hälften av kostnadsramen skallanvändas för komplettering av utrustning enHgt särskilda utrustningsprogramoch riktade insatser i första hand för datautbildningarna. Jag har därför underdenna rubrik beräknat medel för Datalogi m. m. i och Datateknik,teknisk fysik och elektronik i ." Närde här två universiteten, i och i , lämnade in utrustningsprogramför dessa områden fill och högskolor,upptäckte man att de var de enda som gjort det. Men när UHÄ fördelade detsärskilda anslaget på 20 milj. kr:, delade man ut motsvarande belopp, relafivtsett; även till de övriga högskoleenheterna. Det måste, herr talman, enligt minmening vara något av ett historiskt beslut av UHÄ. Anserverkligen statsrådet att fördelningen av utrustningsanslageti år har skötts på ett tillfredsställande och rimligt sätt? Jag skulle gärnavilja ha svar på den frågan. Vidarekan man ställa sig frågan om det är rimligt att statsmakterna fattar beslut omnya utbildningshnjer utan att konsekvenserna vad gäller nyanskaffning ochutrustning är kartlagda eller att en nyinrättad, lokal utbild- 6Riksdagens protokoll 1983/84:14-17 Omfördelningen av utrustningsanslaget till universitetsutbildningoch forskning inom datateknik m. m. ningslinjeges en undermålig kvalitet på grund av att erforderligt utrustningsbehov intekan tillgodoses i efterhand. framlade 1982 ett program på 31,1miljoner, vilket i dagens prisläge torde motsvara ungefär 40 miljoner. fått ca 6 milj. kr. anser man sig sakna ungefär10 milj. kr. för att på ett rimligt sätt kunna starta undervisning inom de treaktuella områdena. 70 Utbildningsminister : Herrtalman! Eftersom anspråken på utrustning är mycket omfattande kommer det alltidatt finnas olika åsikter om vad som är rimligt. Men liksom har jagnoterat att det vid fördelningen inom UHÄ-ramen inte har varit möjligt atttillgodose kraven på utrustningsresurser för visÄ prioriterade områden. Jag ärockså medveten om att anspråken på anskaffning för ersättning av förslitenutrustning, som ju också skall tillgodoses inom UHÄ-ramen, är stora. Det ärdärför viktigt att säkerställa en rimlig satsning för utrustning inom deprioriterade områdena. Inom överväger vi f. n. olikaanordningar för att kunna göra det. Oavsett resultatet av dessa överväganden anser jag att detär rimligt att en ökad andel av utrustningsresurserna kan avsättas för områdenadatateknik och mikroelektronik. 71RUNE (): Jag noterade den sista delen av LenaHjelm-Walléns svar, att hon anser att det är rimligt att avsätta en störreandel av anslaget till de nämnda områdena. Det är lätt att förstå att man känner sig besviken i dehär två universiteten. Det råkar vara så att deras sammanlagda ansökningarmotsvarade i stort sett anslaget på 20 milj. kr. Det är rimligt att anta att deinte räknade med att kunna få hela beloppet, men att de 20 miljoner kronornasedan pytsades ut till prakfiskt taget samtliga universitetsenheter kommernaturligtvis att innebära en avsevärd försämring av själva utrustningen.förLunds.och . Ser man tillbaka på den långsiktliga fördelningen avUHÄ-ramen när det gäller exempelvis kan man konstatera där med visst fog kan känna sig malträterad. Stockhplmsenheternas andel avUHÄ-ramen för /73 var större än Lunds. Det är rimligt att Stockholmsenheternasandel är något större än Lunds, men för /84 är deras andelenligt de anslagsäskanden som lämnats större. Göteborgsenheternas andel var mindre än /73, medan den enligt anslagsäskandena /84 är 36 %större. Går man fillbaka i tiden finner man att den var större. Det finns en oro i den södra delen av landet för att manär helt bortglömd i de här sammanhangen och för att man inte på ettfillfredsställande sätt kommer att kunna fullgöra de åligganden somstatsmakterna har gett dem när det gäller utbildning inom datologi, datateknik,teknisk fysik och elektronik därför att anslagen inte är tillräckliga. Anf.72 Utbildningsminister : Herr talman! Jag kan försäkra att man i den södra regionen och vid , i. detta< sammanhang inte behöver känna sig bortglömd. . . -: ,,, ; Anf.73 ():. Innebär detta yttrande av-statsrådet ,att Lundsuniversitet och för den delen också kommer att kunna fåde resterande delarna av sina anslagsäskanden inom de härnämnda områdenatillgodosedda under kommande budgetår? Omde ekonomiska följderna av intag-ning.på ny studieväg i gymnasieskolan 74Utbildningsminister : Herr talman! En så konkret fråga vet att jag inte kan svara på i nuvarande läge. 75 (): . Jaguppfattar statsrådet svar så att hon avser att verka med allsin kraft i den riktningen. Är det riktigt uppfattat? 18 § Svar på fråga1983/84:77. om de ekonomiska följderna av intagning på ny studieväg igymnasieskolan har frågat mig om jag ämnar vidta några åtgärder medanledning av. att; en studerande, som: byter studieväg i gymnasieskolan, pågrund av att han tillgodoräknas tidigare studier inte alltid räknas somheltidsstuderande,och därmed får sitt.studiestöd.reducerat. ..Studiehjälp utgårbara för heltidsstudier; studiemedel och studiepenning kan utgå även fördeltidsstudier. :De grundläggande bestämmelserna'finns i studiestödslagen.Centrala () har utfärdat anvisningar om hur man skalldefiniera heltids- resp. deltidsstudier. Deproblem som tar upp existerar knappast för studerande med studiepenning. Dessa studerande läser normalt i vuxenutbildning och kan själva välja det antal, ämnen och poäng som berättigar till hel-resp. deltidsstudier. ' Flertaletelever i gymnasieskolan är och har. Normaltutgår, studiehjälp .-fill elever som bedriver studier som omfattar minst 23schemabundna veckotimmar. Ett.mindre antal elever i gymnasieskolan ärberättigade fill studiemedel. Helfidsstudiemedel förutsätter att denstuderande deltar i all undervisning som.är obligatorisk på resp. linje ellerkurs. Enrimlig utgångspunkt är enligt min mening att studiestöd skall utgå för studier.I den mån en studerande inte uppfyller de krav i fråga om studiernas Omde ekonomiska följderna av intagning på ny studieväg i gymnasieskolan omfattning som gäller förattfå studiestöd på heltid, bör problemet lösas på annat sätt än genom undantagfrån studiéstödsbestämmelserna, i första hand genom att utöka omfattningen avstudierna. Jag har emellertid under hand inhämtat att CSN har fått in enskrivelse i frågan och ämnar se över gällande bestämmelser och deras praktiskatillämpning. I avvaktan på denna översyn och mot bakgrund av vad jag nu harsagt är jag infe beredd att nii vidta några åtgärder för att ändranuvarande'studiestödsbestämmelser i detta avseende. Anf.77 (vpk): Jag ber att få tacka utbildningsministern för svaret; som emellertid inte på något sätt utlovar en förbättring av situationen för eleverna. Underförmiddagen- har jag varit i kontakt med en del'av de berörda parterna. ex. på Alnängsskolan i fått besked från studiemedelsmyndigheterna attinga avdrag kommer att göras . Enligt vad jag har erfaritvet eleverna inte vilka deras studieekonomiska villkor blir under vårterminen1984. ; Och det.är nu kvar tills den börjar. Dettaförhållande är inte särskilt positivt ur någon studieaspekt. Här riskeraralltså elever som t. ex. blir befriade från tre engelska lektioner pågrund av att de har läst motsvarande kurs att få sina studiemedelreducerade . Dethär förhållandet med reduktion av studiemedlen för elever med något kortarestudiekurs slår hårdast mot elever rriéd' invandrarbakgrund och elever somkommer från hem'söm inte har stor studievaria. Iskolförördriing-en, somreglerar gymnasieskolans verksamhet, står det i 9 kap. 41 § att elever medpåtagHga studiésvårighéter kan beviljas mindre stiidiekurs. Denna möjlighetfinns till för att ge eleven mer tid till studier {'utbildningenskaraktärsämnen. Jag håller det för sannolikt att;det är främst elever ursamhällets lägre sociala skikt som använder sig av denna möjlighet. Som tackför det kan de då få sina studiemedel beskurna! - '''' Denhär ordningen kan också uppmuntra till fusk och slöhet. Hur, frågar sig vän avordning. Jo, man kan t;-ex. underlåta atf meddela att man av en eller annananledning har befriats-från ett-visst ämne-'Då får man behålla studiemedlenobeskurna. Eller man kan bara "sitta'äv'>' undervisningen! ett ämne somman har studerat på: en-annan linje. Då får man också studiemedlen ograverade.Att "sitta-av" t. ex. tre lekfioner i engelska underhöstterminen kan innebära en inkomstförstärkning för eleven med ca 6 000 kr.eller .