prot · G709134 · 1983-12-31 00:00:00 — Jagtror att jag med detta i stort sett har besvarat de frågor som har ställts, ochjag vill än en gång yrka bifall till utskottets hemställan utom vad beträffarmom. 3, där jag yrkar bifall till reservation nr 1. Tredjevice talmannen anmälde att , och Hans Wachtmeisteranhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt fillytterligare repUker. 115 (); och jag har i motion 2018 pekat på den stora betydelseskogen har för den svenska ekonomin. Vi har därför ansett att det ärsynnerligen angeläget att en snabb undersökning kommer till stånd somkartlägger vilka hot som finns för den svenska skogen. Jag är medveten om att samtliga förslag i jordbruksutskottetsbetänkande är sädana att de direkt eller indirekt kan betyda positiva effekterför skogen . Tyvärr måste jag konstatera att utskottet, medhänvisning till en mängd olika åtgärder som har vidtagits och pågår, avstyrkersamtliga motioner. Åtgärder man talar om är kalkning av sjöar och vattendrag,som har pågått och skall fortsätta. En enkätundersökning har gjorts för att fåen bild av omfattningen av skogsskadoma. En aktionsgmpp har tillsatts för attsamordna insatserna och föreslå åtgärder för att begränsa försurningens skador.Åtgärder har vidtagits för att minska jord- och skogsbrukets medverkan tillförsurningen. Utskottet hänvisar till att bilav-gasutredningen bereds iregeringskansliet. Försurningenär troligen ett sådant stort hot mot vår miljö som både motionärer ochutskottet kommer fram till. Med ett sådant konstaterande måste energifrågornabli synnerUgen aktuella och föremål för utvärdering när miljöfrågorna skalldebatteras. Jag menar att den ena handen måste veta vad den andra gör. Tyvärrär det så att alltför många tassar mnt kring energifrågorna utan att taställning. Vi har fått höra att man inte kommer att ta ställning tillfrågan om avvecklingen av kärnkraften. Man hör sägas att vi skall elda andrafossila bränslen än dem vi eldar f. n. Vi skall inte bygga ut vattenkraften,inte ha kärnkraft och inte kärnenergi. Man frågar sig hur detta över huvudtaget går ihop. Vill man ha energi måste man bestämmasig och också ta hänsyn till de miljöeffekter som en lösning av energifrågornakommer att få. Närdenna fråga debatteras kan jag inte heller undgå att notera att det icenterpartiets motion 1296 talas om att man vill ha en begränsning avsvavel-och kväveoxidutsläppen och en massa andra åtgärder som man räknar medskall vidtas för att förändra denna situation. Det är naturligtvis väldigt bra,och jag kan instämma i alltsammans. kan vi läsa i en motion på 27sidor att vill ha energipolitiken på det sättet att man börjarbränna inhemsk råvara, dvs. fortsätta att bränna och släppa ut föroreningar iluften soin man fortfarande inte vet vad det kommer att hända med, när vianvänder dessa bränslen mer. Jag skall återgå till frågan om skogen. I vår motion tar vi upp att vivill ha en allsidig belysning av dessa frågor. Vi menar att man fortfarande äralldeles för okunnig om vad som egentligen händer i skogen. Vihar ett nedfall - så mycket är vi klara över. Detta samlas på träden och ivattnet. Det går ned, och det blir näringsläckage. Vi får störningar ivattenupptagningen och i näringsupptagningen. Vi har skador på rottrådar iskogen. Vi har försurning av jorden och utlösning av giftiga metalljoner,tungmetaller, aluminium etc. Undan för undan får vi skador i skogen i form avskador på barken, vattenbrist och näringsbrist. Träden blir känsUgare. Vi fårtidig lövfällning, störningar i tillväxten, ökad känslighet för frost ochsjukdom, skador i trädens kronor och slutligen död. Det är dessa effekter manmärker undan för undan, men vad som var anledningen till detta har vifortfarande inte kommit underfund med. Därför,herr talman, har vi i vår motion velat kräva att man skall komma fram till ettbättre underlag innan man fortsätter med en massa åtgärder. Idebatten har förekommit mer eller mindre fantasifullauppgifter om skador på skogen. Överdrifter skall vi värja oss mot.Föroreningsproblemet är så pass allvarligt att vi kanske gott kan måla hin påväggen, men det skall inte vara en karikatyr utan ett välliknande porträtt. Deluftburna föroreningar som skadat skogarna i börjar nu ocksådrabba den svenska skogen, framför allt i södra och sydvästra . Ävenövriga delar av landet kan snart komma att beröras. Skogenär en omistlig del av vår omgivning. Skogsnäringen är ryggraden i Sverigesekonomi. Skogen är en källa till rekreation och naturupplevelser för alla.Omfattande skogsskador, eller rent av skogsdöd, skulle drabba oss hårt. Friskaskogar är ett livsvillkor. Arbetet med att reducera våra egna luftföroreningarmåste fortsätta med all kraft. Vi kan knappast vinna trovärdighet i detinternationella arbetet mot luftföroreningar om vi inte håller rent i eget hus. Det internationella arbetet med att minskaluftföroreningarna måste intensifieras och vidgas, så att det omfattar allaindustristater. De processer som leder till att vår natur skadas är komplexaoch fortfarande inte helt kartlagda. Därtill kommer det att ta tid attnedbringa luftföroreningarna till en acceptabel nivå. kommer viatt tvingas leva med problemet. Därför är det viktigt att all meningsfullforskning som kan leda till att skadorna kartläggs och att de minskas ochmotverkas omgående ges tillräckliga resurser. Luftföroreningarna är vår tids aUvarligaste miljöproblem. Detta måstebeaktas i alla beslut och i all planering som berör vårt samhälle, inte minstinom energi- och trafiksektorn. Slutligen,herr talman, yrkar jag bifall tUl reservationerna 2, 5.och 7 vid dettabetänkande. 116 (); Socialdemokraternas partisekreterare har varit iSöderköping och talat om försurning. Han talar om den andra atombomben. Växteroch djur slås ut. MöjUgheterna till mänsklig överlevnadförsvinner. Det tar tid innan vi når den absoluta katastrofen, men den är påväg. Kanske den ändå kan hejdas om vi handlar . Allt detta enligt densocialdemokratiske partisekreteraren. I jämförelse med detta framstår GretheLundblad som den svala skönheten. Idet aktuella utskottsbetänkandet slås det fast att försurningen av mark, vattenoch skog är ett av våra allvarligaste miljöproblem. Förvisso är det så. En radrapporter från olika områden tyder på att luftföroreningarna, som ju direkteller indirekt," förorsakar försurningsskadorna, är vår tids storamiljögissel. ISverige har vi tidigt varit medvetna orh problemen. Redan i slutet på1960-talet kunde man konstatera att sjöarna blev allt surare. Här och var sjönkpH-värdet så lågt att fiskarna inte kunde överleva. Vivet nu att omkring 20 000 sjöar i vårt land är försurade eller hotade avförsurning under någon del av året. I dessa har omfattande skador ochförändringar hos växt- och djurlivet inträffat. Känsliga fiskarter såsom lax,och mört dör ofta helt ut. Detsamma kan drabba andra djurarter såsomkräftor, dagsländor och musslor. Även fågellivet påverkas när fiskenförsvinner. Skrak och lom kan inte längre livnära sig i de starkt försuradesjöama. Medsjunkande pH-värden ökar vattnets förmåga att lösa ut metaller. Detta ledertill förhöjda halter av aluminium, kadmium, mangan, zink och bly i försuradesjöar. I dessa sjöar har gäddorna höga kvicksilverhalter. Enligtuppgifter från kan 400 000 människor beröras, eller komma attberöras, av den pågående försurningen. Deras hälsa kan komma i farozonen genomatt giftiga metaller, t. ex. kadmium och aluminium, genom utfällning i suravatten påverkar dricksvattnet. Gmndvattnet har i vissavattentäkter nått så låga pH-värden att det blivit aggressivt mot koppar, somkan lösas ut i ledningssystemet. Det kan i sin tur Nr 134 förorsaka diarréer hos barn. Ett nyhetstelegram frånBonn ger oss ytteriigare 2mail984 påminnelser om att ävenmänniskor är i farozonen. dödoroar" är rubriken. "Fyranya dödsfall bland spädbarn i sydöstra har gett nya indicierförsurninsen för att svavelföroreningar i luften kan ta livet av små barn. Detanser de lokala hälsovårdsmyndigheterna. uppmättes 1,45milligram svaveldioxid per kubikmeter luft i området. eftermätningen insjuknade av småbarnen i området i hosta, falsk kmpp ochandra luftrörsbesvär. Många småbarnsföräldrar överväger nu att flytta frånnordöstra där föroreningarna från , DDR och Tjeckoslovakienmöts." talar om att barn växer långsammare och att fler fårleukemi i försurningsdrabbade områden. Detär kanske ändå skogsskadorna som givit den största publiciteten. UtveckUngenmot katastrofala skador i de västtyska skogarna har gått rasande snabbt. Idelstaten är över hälften av granbestånden skadade och trefjärdedelar av tallbestånden. 250 000 jobb är här beroende av skogen. Denårliga förlusten på skogsskadorna är . I ,grannstaten, är skadorna nästan lika omfattande. Självfallethar detta skapat djup oro i , och kraven på åtgärder kommer frånalla håll. Irättvisans namn måste man dock erkänna att den nytillträdda borgerligaregeringen i gjort mer för miljövården än densocialdemokratiska under hela sitt regeringsinnehav. Inte minst det långtgåendebeslutet om avgasrening för motorfordon kommer att betyda mycket för att minskatrycket på skogarna. Kväveoxider från bilar och förbränning är Uka stora bovari skogsdramat som svavlet. Moderatasamlingspartiet stöder de västtyska avgasreningskraven, vilket vi utvecklat ireservation 5. Bonnregeringenhar också beslutat att svavelutsläppen från kraftverk skall reduceras med 50 %fram till 1988. Hurär då läget i vårt land? översiktliga inventering av södra ochmellersta skogar visar att relativt allvarliga skador förekommer pågran och tall framför allt i södra och västra delarna av landet. Dettaförhållande ger en stark uppbackning åt kravet i vår motion på en vetenskapligdokumentation så snabbt som möjligt av registrerade skador och fortsattasystematiska undersökningar med utgångspunkt i riksskogstax-eringens materialför att ge mer information om skadeläget i våra skogar. Detär bra att utskottsmajoriteten instämmer i dessa krav. Och det är förvånansvärtatt socialdemokraterna inte gör det. Vihar i vår motion också tagit upp frågan om en eventuell kompensation till denenskilde skogsägaren för skogsskador på gmnd av försurning. Även om det kan vara svårtatt fastställa exakta samband mellan 129 9Riksdagens protokoll 1983/84:133-134 luftföroreningarna och en viss skada är det ändåprincipiellt viktigt att fastslå att den enskilde bör gå skadeslös från enskada andra förorsakat. Om en stor industri, som helt lagligt användereldningsolja svavel, åstadkommer försurningsskador i en närbelägenskog- vem skall då ersätta skogsägarens skada? Vi anser det rimligt att dennafråga utreds. Vi anser dessutom att frågan om ersättning är en viktigdel i miljövårdsarbetet. Det kommer att tvinga dem som förorenar till ennoggrann analys och eventuellt tvinga fram reningsanordningar som annars inteskulle komma till stånd. I talas det om att skogsägare förberederprocesser mot kraftproducenter. Självfallet kan detta leda tillpositiva förändringar för att minska luftföroreningarna. Skogsägare som tvingas avverka sin skog på grundav försurningsskador kan samhället hjälpa genom särskilda skogskonton ochsänkt marginalskatt. nämnde i sitt anförande att regeringenfunderar på åtgärder i enlighet med våra krav. Man undrar då vilka åtgärdernaär. När det gäller att minska trycket på miljön, somåstadkommes genom framför allt förbränning, intar värmepumpen en unikställning. Den ger mer energi än den tillförs i form av elenergi.Den utnyttjar magasinerad solvärme och värme från processer i jordens inre.Energin kan hämtas från nedgrävda slingor i ytjorden, från sjö- ellerhavsvatten, från spillvärme i reningsverk, från uteluft m.m. Värmepumpenförvandlar energi med låg temperatur till energi med högre temperatur.Värmepumpanläggningarna är ur miljösynpunkt vida överlägsna fossileldadesystem. De två tredjedelar av energin som kommer från vatten, markeller luft åstadkommer ingen känd miljöpåverkan. Den tredjedel av energin somtillförs i form av elström kommer normalt från vattenkraft eller kärnkraft,vilka ger mycket Uten miljöpåverkan. Kärnkraften ger en miljövänlig energiproduktion, sommöjliggör väsentliga förbättringar vad gäller luftföroreningar och utsläpp avsurgörande ämnen. Om den och 1985 fillkommande kärnenerginhypotetiskt används för att driva värmepumpar kan den ersätta 5 miljoner mimporterad eldningsolja för ca och minska luftföroreningarnamed svaveldioxid och kväveoxider . Detta skulle geén betydande miljöpolifisk . Vår satsning på kärnkraft, kommer att gemiljömässigt posifiva effekter under resten av 1980-talet och början på1990-talet. De säkerhetsproblem som är förenade med kärnkraftensfredliga användning bedöms som mindre än för bara . Densäkerhetsdiskussion som framför allt förts under de borgerliga regeringsåren,har tvingat fram mycket långtgående säkerhetskrav på kärnkraften. Den nyligenpresenterade - KBS står för kärnbränslesäkerhet -visar en metodför slutförvaring, som bör ge betryggande säkerhet . Under 1983har en omvärdering av vad som skulle kunna hända vid mycket osannolika storakärnkraftshaverier ägt rum. På grundval av erfarenheterna från haveriet påThree kan man nu beräkna att effekterna av en mycket storreaktorolycka är betydligt mindre än vad man har trott. Med den ökadekunskapen som växer fram kan vi konstatera att några risker inte längretycks föreligga för akuta dödsfall och att riskerna för långvarigmarkbeläggning i stort har försvunnit. Dessutomsker en snabb utveckling inom reaktorteknologin. Det kommer fram betydligtsäkrare reaktorer - ASEA:s Secure-reaktor är ett exempel. Dessa reaktorer kanbyggas i storlekar som möjliggör en ökad decentralisering av Sverigesenergiproduktion, och de kan uppfylla mycket högt ställda miljökrav. Detär de här tankarna som ligger bakom vårt krav på en omfattande utvärdering avmiljöeffekterna av olika energisatsningar som vi har utvecklat i reservation 7. Jag yrkar bifall till samtliga moderata reservationer i det aktuellabetänkandet. 117 (vpk): Det har talats en del om orsakerna till försurningen - vad den kommerifrån, vad den beror på osv. Det har varit en ganska hård debatt om andraländers påverkan på vår egen miljö i dessa avseenden, inte minst har det handlatom efter utspel . Det har påpekats att föroreningar också kommer från ösfländer,t. ex. och DDR. Jag skall återkomma med litet siffror angåendedetta . Detär viktigt att slå fast en sak. är faktiskt det land som självt bidrarmest till sin egen försurning. Vi leder ländernas tio-i-topp-lista när detgäller att försura vår egen miljö. Vi skall inte försöka skylla ifrån oss genomatt tala om påverkningarna utifrån. Det är nämligen inte bara fråga om deluftburna föroreningarna som kommer från eldning av fossila bränslen av olikaslag och där framför allt svaveldioxiden är den stora boven i dramat.Försurningen här i beror ju också, vilket nämnts här i debatten, tillmycket stor del på utsläpp från trafiken - från dieselbilar och från vanligabensinbilar. Försurningen beror också till stor del på användningen avhandelsgödsel, som i vissa jordbruksdistrikt i vårt land läggs ut i väldigtstora givor. Vi skall komma ihåg att vi bidrar själva mest till vår egenförsurning, och vi skall inte försöka skylla ifrån oss och påstå att andraländer är de större bovarna i detta drama. betär också så att vi exporterar en del när vi bygger höga skorstenar till vårastora anläggningar av olika slag - det kari gälla värmeverk såväl somindustrianläggningar. Vi skickar då i väg en hel del till andra länder av densvaveldioxid som vi producerar. Det skall vi också komma ihåg när vi talar omdetta. Detfinns olika områden i landet som är olika drabbade. och Västsverigeär än så länge särskilt illa utsatta - det är alldeles klart, men problemensprider sig. Min partikamrat deltog för någonvecka sedan i en debatt här i kammaren med jordbmksminister gav då många bra exempel från just , som är ett hårt drabbatområde. Där finns det stora raffinaderier, stora energiverk och en massa andraanläggningar som gör att området blir särskilt utsatt. Där finns naturligtvisockså omfattande biltrafik, stora jordbmksbygder m. m. Detta gäller över huvudtaget de södra öch västra delarna av Sydsvenska höglandet. Vihar från vårt partis sida haft ett seminarium, eller vad man vill kalla det, iVäxjö, dit vi inbjudit till debatt i dessa frågor. Representanter från samtligalänsstyrelser i regionen deltog liksom folk från skogsvårdsstyrelser osv. Jaghar hört att det från vissa håll sagts här i debatten att man inte vet så noga,att det kanske inte är så farligt med försurningen av skogen, att man kanskehar överdrivit riskerna osv. Men vid detta seminarium gjorde de som vi välmåste betrakta som experter och närmast insatta i förhållandena i Syd- ochVästsverige ett enhälligt uttalände om att just försurningen orsakar de härproblemen och att det inte går att skjuta detta faktum ifrån sig. Det tror jagär viktigt att komma ihåg i fortsättningen. Omvi tittar på de internationella aspekterna, som ju är intressanta isammanhanget, finner vi att svavelpåverkan är den stora boven i många fall. Vitar emot mer svavel utifrån än vi producerar själva. De stora leverantörernatill oss är i nämnd ordning , , ochVästtyskland. Dessa länder skickar som sagt i nämnd ordning mest svavel på oss.Därför är det naturligtvis viktigt att få diskutera dessa frågor på detinternationella planet. Mendå skall vi, som jag sade tidigare, komma ihåg att vi själva producerar 510 000ton svaveldioxid i det här landet, speciellt genom eldning med fossilabränslen. Av det bUr det bara kvar här i landet. Vi exporteraralltså genom våra höga skorstenar mer än hälften av denna svaveldioxid, som dåpå gmnd av de västliga vindarna i huvudsak hamnar i och Sovjetunionenpå andra sidan . Under långa perioder är nämligen västvindarnadominerande. Vi har alltså all anledning att diskutera de här frågorna meddessa länder och all anledning att se om vårt eget hus litet grand. Detär befintliga anläggningar både utomlands och i som måste tas in iresonemanget. I vår reservation 4, som redogjort för här, har vitagit upp krav på en internationell konferens, där man skall diskutera alladessa aspekter och där man naturligtvis bör ta upp frågan om internationellamiljöavgifter, något som vi anser vara ett mycket viktigt och bra förslag.Miljöavgifter skulle sätta press på andra länder. Vi måste kanske också självaräkna med att erlägga en del internationella miljöavgifter, eftersom vi självasmutsar ner en hel del. Det är inte bara att skylla på utlandet, utan vi skallha klart för oss att vi skall börja sopa framför vår egen tröskel först. Jagskall, herr talman, slutligen säga några ord om de moderata förslagenbeträffande kärnvärme. driver nu en kampanj - de har gjort det enlängre tid - för den omtalade Secure-reaktorn; den skall vara så bra. har heltplötsligt - kors i taket - blivit väldigt miljötillvända, och framför allttalar de om för alla andra hur viktigt det är med miljön. Detta har man inte -med några få undantag - varit så van vid tidigare, utan det har mest varitfråga om att gynna produktionen och öka vinsterna, på bekostnad av aUa slagsmiljöaspekter; det är den miljödebatt som vi har haft med högern ochmoderaterna och fram till . Mennu har plötsligt blivit miljövänliga, och skall vi ha kärnvärme,för det är så bra. Då är det bara att säga; Det blir mycket billigare att satsapå rening av de energikällor som vi känner till. Det går mycket bra att renaexempelvis koleldade värmeverk - om man vill ta ett sådant exempel. Det nyavärmekraftverket i renar sina utsläpp - det äringen konst. Det kostar naturligtvis pengar, men det kostar mycket mer att tahand om och behandla avfallet från reaktorer - oavsett om det ärkärnvärmereaktorer eller kärnkraftsreaktorer. Räkningen för det är det ingenmoderat som törs - eller kan, för den delen - lägga fram. Ni moderater skallalltså inte prata så mycket om miljö och hur bra det är med Secure, kärnvärmeoch sådant. Problemenmed miljön kan vi lösa med känd teknik. Vi vet hur vi skall få bort svavlet närvi eldar med kol och olja. Och vi vet ganska mycket om hur vi kan ta bortkväveoxiderna, även om det problemet är större. Men ni moderater kan inte angenågon enda bra lösning på hur man kan klara avfallet från reaktorerna, för detvet ni inget om. Jagtycker alltså att ni skall ligga litet lägre i debatten och inte föra en såhård kampanj för kärnvärme - för den behöver vi inte. Det går mycket bra attlösa våra energiproblem på annat sätt. Med detta, herr talman,vill jag yrka bifall till vpk-reservationen. 118 (): Jag tycker det är glädjande att alla partier tycks vara bereddatill åtgärder för att minska de föroreningar som vållar försurningar och somdärmed är ett hot mot vår miljö och vår hälsa. . Men det har inte alltid varitpå det sättet. Jag har hittat en rapport som är . Den ärfrån moderata samlingspartiet och . I den rapportensäger man att en av huvudpunktema i socialdemokratisk miljövårdspolitik äråtgärder mot svavlet i eldningsoljan. Det är korrekt, och detta visar hur felde har som i denna kammare sökt nedvärdera socialdemokratins tidigainsatser mot denna miljöförstörelse. moderata rapporten sägs vidare - och då anknyter man till rapporten tillFN-konferensen - att man anser sig kunna visa att de skadliga följderna, om denuvarande svavelutsläppen får fortsätta, blir mycket allvarliga;överdödligheten till följd av svaveldioxid skulle öka till ca 2 000 människorår 2000, produktionsförhållandena för skogsbmket skulle avsevärt försämras, ochallvarliga störningar skulle uppstå i sjöar och vattendrag, med omfattandefiskdöd som följd. Också detta är korrekt. Men det var alltså . Såkommer moderatemas slutsats; svaveldioxidens skadlighet för människor äremellertid enligt sakkunniga mycket diskutabel, kanske rent av obefintUg.Slutsatsen är att generella åtgärder mot svaveldioxid inte kan baseras påsvaveldioxidens hälsovådlighet. Skadorpå växtlighet, sägs det vidare i rapporten, kan förekomma i tätorter till följdav svaveldioxid, särskilt då det gäller känsliga växter. Samstämmighet synesdock råda överallt om att svaveldioxiden i utomhusluft är ett lokalt problemknutet till tätorterna. Slutsats: Generella åtgärder mot svaveldioxid kan intebaseras på svaveldioxidens verkningar på växtlighet och material. Påståendetatt det skulle föreligga ett samband mellan en ökning av skogsproduktionen ochökande mängder svavelsyrautfall kritiseras starkt av både svenska och utländskaforskare. Om svaveldepositioner har någon effekt torde den närmast få anses sompositiv. Slutsats; beslutsunderlaget är beträffande svavelsyrautfallets verkanpå skog och åkerjord icke tillräckligt för så generella åtgärder som densocialdemokratiska regeringen förordar. Närdet gäller svavelsyrautfallets eventuellt försurande effekt på sjöar ochvattendrag anser många forskare att det är en alltför enkel förklaring på ettfenomen som inte på något sätt är entydigt. Vid en närmare genomgång, säger mani moderatrapporten, av svaveldioxidutsläppen och deras verkningar kan detifrågasättas om svaveldioxid i är ett problem av den storleksordningsom regeringens åtgärder antyder. Begränsade resurser tvingar fram en noggrannprioritering bland angelägna miljövårdsåtgärder. Regeringen agerar här pålösliga grunder och har inte beaktat och beräknat de ekonomiska konsekvensernai förhållande till resultatet. Så långt moderatrapporten. Detvar tur, herr talman, att inte hade ansvaret för miljöpolitiken1972. I gmnden tror jag inte att synsätt har förändrats särskiltmycket. Men det är mera opportunt att nu tala vackert om åtgärder motförsurningen än det var . Då kommer med. Detär ingenting ovanligt. När väl socialdemokratin genomfört olika åtgärder ochreformer bmkar moderatarna hoppa med. Det är bra, även om det ärsom talesättet säger: sent skall en syndare vakna. Dethar också talats en hel del om allt det Fälldinregeringarna skulle hagjort för att motverka försurningen. Det de borgerliga regeringarna fullföljdevar socialdemokratins 1976 framlagda åtgärdsprogram. Det var bra. Men vad ärdet för nya initiativ man har tagit?