prot · G70932 · 1983-12-31 00:00:00 — När arbetsmarknadsministern besökte uttaladehon att landskapet inte kunde räkna med extra åtgärder mot arbetslösheten.Regeringens program skulle få fart på industrin, och jobben skulle växa fram.Så löd budskapet då, och så lyder budskapet i stort sett även . ärsituationen lika mörk som den var då. När skall den här berömda vagnenstoppas? Arbetsmarknadsministern sade att lägel såg ljusare ut, men ärligttalat är del ju värre än det var . Det kanarbetsmarknadsministern inte bestrida, ulan det är så helt enkelt. Jag tror håller på att förlora den här vagnen ur sikte i utförsbacken. Jag tror ialla fall att många åmålsbor tror och tänker så. Än en gång, arbetsmarknadsministern: beslutet -och tänk då speciellt på Åsiverken! behöver allt det stöd som går attuppbringa. Om lagstiftning rörande turordningen vid uppsägning Jag vet inte vad det är för beslut som vi skall ompröva - om del ärbeslutet om vilket stödområde Åmåls kommun skall tillhöra eller om det ärbeslutet från AMS att Åmåls kommun skall ha högre tilläggsbidrag. senare fallet vore del enomprövning i fel riktning. När del gäller Åsiverken ligger det skrivelser iregeringskansliet som Beredningen är ännu inte färdig, och därför kan jag inte ge besked påden punkten . 19 i Benglsfors (c): Vi skall inte alls ompröva vilket stödområdeÅmåls kommun skall ligga i. Den ligger förmodligen rätt där den ligger. Del som arbetsmarknadsministern skall ompröva är deninställning som arbetsmarknadsministern hade , då hon besökte Dalslandoch uttryckligen sade att man inte kunde räkna med några speciella åtgärder ilandskapet. Det är inget beslut, men i varje fall en yttring som det kanskekrävs litet mod alt ändra. Jag tar med glädje emot budskapet all Åsiverkens brevligger i kansliet och skall beredas. Jag hoppas alt det får en myckel snabbberedning. Överläggningen var härmed avslutad. 7§ Svar på fråga 1983/84:68 om lagstiftning rörande turordningen vid uppsägning har, mot bakgrund av en tidningsuppgift om att en fackligorganisation i samband med uppsägningar på grund av arbetsbrist har förordatatt uppsägningarna i första hand skall drabba dem som inte är fackligtanslutna, frågat mig om jag avser all föreslå lagstiftning utifrån dennaprincip. Anställningsskyddslagen är på denna punkt helt klar.Huvudregeln vid arbetsbrist är att arbetstagare med längre anställningstid fårbehålla sitt arbete framför dem som har kortare anställningstid. Avvikelserfrän denna regel kan visserligen inom ganska vida ramar göras genomkollektivavtal som träffas eller godkänns på förbundsnivå. I lagens förarbetensägs emellertid Om lagstiftning rörande turordningen vid uppsägning klart attett kollektivavtal som går ut på att slå ut oorganiserade arbetstagare kommeratt sakna rättslig verkan. Denna grundsats har också kommit till uttryck iarbetsdomstolens rättstillämpning. Jag har inte för avsikt att föreslå någon lagstiftning sominnebär några ändringar pä denna punkt. 21 (): Jag ber att få lacka statsrådet för svaret på frågan. Jag tycker att det är positivt att statsrådet tar avståndfrån sådana tankegångar som jag påtalat - jag tolkar svaret så. Jag skulle redan inledningsvis vilja fråga om statsrådethelt klart är beredd alt också moraliskt säga ifrån att det inte får gå till sähär i samband med förhandlingar. De redan starka organisationerna får intesätta sig över en enskild anställd därför att vederbörande inte tillhör enorganisation. Vi har tyvärr sett flera exempel på hur man ifrån fackligthåll har försökt att litet grand ta lagen i egna händer och försöka driva sinaegna uppfattningar. Vi har haft diskussioner också om frågor som inte direktgällt lagreglerade företeelser. Jag tycker alt det principiellt är utomordentligt viktigtatt organisationerna inte heller förhandlingsvägen försöker sätta sig överlagen i olika sammanhang. Trots allt - del har statsrådet sagt i sitt svarockså - kan avvikelserna göras inom ganska vida ramar. Man kan däremot gå tillförarbetena och få klart för sig att det inte får gå till så här. Man kan ställa frågan: Hur hade situationen varit omarbetsgivare och arbetstagare varit överens om principen att utesluta dem sominte är fackligt anslutna? Jo, givetvis hade den enskilde då haft möjlighet attpröva sin sak inom ramen för de givna lagarna - men vilken styrka har enenskild löntagare i en kommun eller ett företag, om han har både facket ocharbetsgivaren emot sig när han skall pröva sin sakliga rätt enligt de givnalagarna? Och hur skulle det se ut t. ex. i ett Fondsverige, där det härförhållandet är ännu mer markant när det gäller ägare och fackliga företrädare? Det är utifrån detta synsätt som jag tycker att frågan ärså viktig. Och jag vill än en gång fråga statsrådet om statsrådet är beredd attklart säga ifrån att det inte får gå till så här. Här måste vi se till att manäven så att säga ur förhandlingsposition är beredd att följa andan ilagstiftningen. Den svage blir i annat fall den som inte är organiserad, ochenligt min uppfattning har de fackliga organisationerna som en ganska viktiguppgift att ta hänsyn till dem som är svaga i samhället. 22Arbetsmarknadsminister : Fru talman! Jag lämnade riksdagshusetganska sent , . Ett av de sista inlägg som jag hörde idebatten, var det som hölls av en av partikamrater. Det var etthäftigt angrepp på fackföreningsrörelsen. Tyvärr tycks del vara en av de kärastesysselsättningarna nu att i mycket svepande formuleringar göra angrepp påfackföreningsrörelsen. Jag tycker att det är beklagligt att nusällar sig till den kritiken. Vad är det han menar när han säger alt fackföreningarna nusöker ta lagen i egna händer? Om man framför sådana allvarliga anklagelsermåste man ha väldigt starka grunder för del. Såvitt jag vet finns del inteexempel på detta i verkligheten. Jag förstår inte heller de följdfrågor som ställs till delhär svaret. När det gäller frågan om kollektivavtal som skulle gå ut på alt slåut oorganiserade arbetstagare, är lagen på den här punkten helt entydig ochhelt klar: Sådana avtal har ingen rättslig verkan. Den enskilde har i det härfallet starkaste tänkbara skydd. Och jag kan försäkra att när löntagarfondernahar fungerat ett lag i det här landet kommer arbetstagarna alt ha upplevt attinte ett dugg förändrades på den här punkten, men på en massa andra punkter isamhället blev del litet bättre för arbetstagarna - inte tvärtom. Om prissättningen på elektricitet från kärnkraftverk 23 (): Först hoppas jag att löntagarfondernaegentligen aldrig skall få chansen all fungera någon längre lid i samhället.Men del är väl någonting som vi får återkomma till. Statsrådet sade att hon inte förslår vad jag menar, närjag angriper de här företeelserna. Hon sade också att vi moderater skulle varanegativa till facklig verksamhet. Jag har sagt - inte i den här plenisalen, men iden vi var i tidigare -att jag själv har varit fackligt engagerad och all jaginte är negaliv till facklig verksamhet. Moderata samlingspartiet är intenegativt till facklig verksamhet. Men vi menar alt facklig verksamhet måsteäga rum inom ramen för vad som är avsett för facklig verksamhet, och på den härpunkten har vi skilda uppfattningar. Då måste vi få ge kritik när vi anser att facket går förlångt. Jag tycker att statsrådet själv har belagt vad jag menar, när det numärks klara tendenser till att man från vissa fackliga håll försöker la lagen iegna händer. Statsrådet säger själv att lagen är solklar, men ändå för enfacklig organisation i samband med förhandlingar fram tankegångar och krav somstrider mot lagen på denna punkt. Det kän jag inte tolka på annat sätt än attdel är något som jag redovisade tidigare, nämligen tendenser till all manförsöker ta lagen i egna händer. Överläggningen var härmed avslutad. 8§ Svar på fråga 1983/84:93 om prissättningen på elektricitet från kärnkraftverk har frågat mig om jag är bereddatt vidta åtgärder mot den enligt nu aktuella dumpningen avpriset på kärnkraftsel. har beslutat om en ny högspänningstariff 2 protokoll 1983/84:32-34 Om prissättningen på elektricitet från kärnkraftverk fr. o. m.år 1984. a. och och efter samråd med statens pris-och karlellnämnd. Prisökningen är 4 %.Tariffnivån därefter är beroende av vissa prisklausuler. kommer elprisets utveckling under 1980-lalet alt ligga undereller i nivå med inflationen. Valtenfallsverkels tariffer fastställs av verket och inteav regeringen. Vid utformningen av vattenfallsverkets högspänningstariff harenligt vad jag har inhämtat en utgångspunkt varit verkets totala kostnadsbild.Häri ingår givetvis också kostnaderna för att producera elektrisk kraft ikärnkraftverk. Statsmakterna har fastställt avkastningskrav förvattenfallsverket. har verket uppfyllt fastställda avkastningskrav.Någon sänkning av avkastningskravet har inte aktualiserats. Regeringen har i olika sammanhang, senast i proposition1983/84:40 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m., deklarerat sinmålsättning att nedbringa den svenska inflationstakten till under år 1984.Jag kan konstatera att beräkningarna bakom vattenfallsverketshögspänningstariff utgår från bl. a. denna målsättning. 25 (): Jag ber att få tacka statsrådet svaret på min fråga. Jag tycker alt svaret ger en ganska glättad bild avverkligheten. Vi vet att de taxor som man har fastställt i vattenfallsverket iutgångsläget med nöd och näppe täcker produktionskostnaderna i de nyastekraftverken, dvs. Därefter får man räkna med en successivsänkning av realpriset på kraften som det är fråga om.Även om regeringen fortfarande hoppas på att inflationen skall bli , är sannolikheten för en genomsnittsinflation på trots alltmycket liten. Det rör sig alltså om en realprissänkning. Den här taxan har också utlöst protester från andrakraftbolag, som tvingas följa med i Vattenfalls prispress och som fårekonomiska svårigheter av den anledningen. Förmodligen är den härtaxesättningen företagsekonomiskt riktig, från sida.Kärnkraftsulbyggnaden har lett till en situation där vi har överskott på el medbetydande avsättningssvårigheter. Eftersom de fasta kostnaderna i kraftverkenär mycket stora och de rörliga kostnaderna relativt låga, är det lönsamt attsälja kraften även om man inte får full kostnadstäckning - så länge manåtminstone får täckning för de rörliga kostnaderna. Även om prissättningen alltså kan motiverasföretagsekonomiskt, är det naturligtvis inte likgiltigt ur energipolitisksynvinkel hur den sker. Vad som händer när man på detta sätt dumpar kraft påmarknaden - jag hävdar att det uttrycket är korrekt-är att man bygger upp ettelberoende. Konsumenterna vänjer sig vid att kunna använda elektrisk kraft mycket låg kostnad. Man ökar konverteringen till elvärme. Man satsar påolika andra sätt på att använda elektrisk kraft. Vi får alltså ett ökatelberoende. Dessutom försvåras hushållningsinsatser. Åtgärder för attspara energi blir naturligtvis mindre lönsamma ju lägre elpriset är. Vidareblir det svårare att introducera alternativa energikällor, som måste fåtäckning inte bara för sina rörliga kostnader utan också förinvesteringskostnaderna. Detta har sammantaget, fru talman, medfört att Vattenfallsprispolitik är ett hot mot kärnkraftsavvecklingen. Regeringen har ansvaret föratt säkerställa kärnkraflsavvecklingen. Mot den bakgrunden är den likgiltighetinför problemen som svaret vittnar öm förvånande och oroväckande. Om prissättningen på elektricitet från kärnkraftverk Fär jag först konstatera all för dessa frågor, trots det nu något höga tonläget, inte har gett migintryck av att vara särskilt stort. Frågesvaret har försenats mer än en månad,därför att har meddelat alt han inte har haft tidalt la emot svaret . Dessutom grundar sig på flera punkter på fullständigt felaktiga uppgifter. Produktionskostnaderna när det gäller de senast byggdakärnkraflsblock-en rör sig om /kWh. Det är svårt att beräknakostnaderna för de två block som ännu inte tagits i bruk och innan tillståndöver huvud taget har givits. Men de beräkningar som man nu kan göra tyder påatt kostnaderna blir /kWh. ' Jag vill framhålla att prisetenligt högspänningstariff ligger på . Det täcker alltså välin kostnaden för kärnkraftselen. Dessutom: Om man i stället för kärnkraftselskulle behöva ta i bruk våra oljekondens-verk i Slenungsund eller i ,vilka nu inte behöver användas, skulle produktionskostnaderna där ligga på30-35 öre. Det är alltså långt ifrån fråga om någon dumpning av kärnkraftsel,utan tvärtom fråga om att pressa priset till nytta för konsumenterna på ettsådant sätt att det väl täcker kostnaderna, och del utgör ett bättre alternativän att man tar i bruk våra oljekondensverk. 27PÄR (): Först till frågan om mottagandet av svaret.Verkligheten är den att jag har fått erbjudande om två lidpunkter under dengångna liden. Det råkar vara så att även riksdagsmän kan ha besvär med sina almanackor.Statsrådet har ju alltid övertaget, del är statsrådet som väljer vilken tid manskall erbjuda riksdagsmannen att ta emot svaret. Det kan inte alltid vara såatt vi har tid vid de tillfällen det finns hål i statsrådets almanacka. Dettycker jag att man skall ha förståelse för. Jag är litet förvånad över altBirgitta åberopar detta problem i debatten, det tyder på en viss brist påsakargument, måste jag säga. Bristen på sakargument visas också när skallräkna på energipriser. Jag har här uppgifter från om tariffen förnästa år. Den är för spänning exkl. skatt. Av det är 1öre distributionskostnad. Produktionskostnaden i kärnkraftsverkenligger , enligt uppgifter från , och det kan möjligenpressas ner mot . Det innebär alt man egentligen inte har Om prissättningen på elektricitet från kärnkraftverk Delta är utgångsläget. Det var precis som jag sade i min replik,nämligen all man i utgångsläget med nöd och näppe täcker produktionskostnaden.Till detta kommer all man har en laxekonstruktion som man själv marknadsför sominnebärande reeOa sänkningar successivt . Del måste, somjag ser det, innebära alt man kommer all underskrida dessa produktionskostnaderunder femårsperiodens lopp. Den bedömningen har man uppenbarligen också gjort iandra kraftbolag, vilka menar all den här prispolitiken skapar problem. Jagtycker att det hade varit naturligt om hade sett med allvar på deenergipoliliska konsekvenserna av all man på detta sätt pressar priset på elför alt få ut så myckel el som möjligt, dvs. bygga upp största möjligaelberoende. Men del ser man tyvärr inga tecken på från statsrådets sida. Med våra lider förhåller del sig inte riktigtsom vill göra gällande. Efter betydande jämkningar oss emellankom vi fram till lider vilka därefter ändrade vid ett partillfällen, därför all andra, lydUgen viktigare, uppgifter kom emellan. Del äri realiteten bara étl mått på hans intresse för den här frågan. Sedan till sakfrågan: Vi har i del här landet haft enfolkomröstning, vars resultat vi har kommit överens om att fullfölja. Delinnebär att vi kommer att utnyttja kärnkraften , bl. a.för all minska vårt oljeberoende och för all avveckla kärnkraften förframtiden. Vi har alltså även varit överens om all kärnkraften skallutnyttjas för att minska oljeberoendet och för alt pressa samhällets,industrins och hushållens kostnader för energi. Det är en utomordentligtillgång för att vi har den lägsta elkostnaden bland industriländernaför såväl industrin som hushållen - en tillgång som del gäller att la tillvara. Regeringens strategi, som vi nu arbetar med, är att setill att vi kan använda den billiga kärnkraflselen på ett sådant sätt att viockså klarar avvecklingen, dvs. får flexibla och utvecklingsbara system föruppvärmningen samt för industrins behov. Vi arbetar med stor kraft för attfullfölja den strategin och har bl. a. i flera propositioner till riksdagenredovisat hur denna strategi bör utformas. Vi återkommer med ytterligareförslag, t. ex. när det gäller den kommunala energiplaneringen. Jag hoppas attcenterpartiet och då kommer att stödja de förslag som vi läggerfram för att vi skall kunna utnyttja kärnkraflselen på ett riktigt sätt medhänsyn till folkomröstningsre-sullatel i dess olika avseenden. 29 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag fårerinra om de deballregler som gäller för fråga. 30PÄR (): Folkomröstningen innebar inte bara alt viskall använda kärnkraften utan också alt vi skall avveckla den. Hade del varitså att kärnkraflselen bara ledde till alt man ersatte olja med el, då hadeproblemet inte varitså stort. Men vad som händer med den prispolilik som för - ochtydligen med regeringens goda minne - är alt man försvårarenergihushållningsinsalser och försvårar introduktion av nya energikällor, somskall klara vår långsikliga energiförsörjning. Därmed försvåras ocksåkärnkraftsavvecklingen. Det borde vara naturligt för regeringen att försökasäkerställa all prispoliliken inte får dessa konsekvenser. Men jag tycker miginte märka någon vilja från regeringens sida i den riktningen. Om prissättningen på elektricitet från kärnkraftverk Kärnkraftsavvecklingen säkerställs genom enriktig elanvänd-ningspolilik och genom den satsning på investeringar i nyteknik som vi med stor beslutsamhet har genomdrivit under det här året och förvilken vi har föreslagit ett nytt program av betydligt större omfattning än vadnågonsin någon borgerlig regering med medverkan åstadkom under degångna sex åren. All genomföra den politiken utesluter på intet sätt all viförsöker hålla priset på el nere, liksom priserna på andra nytligheter imänniskors vardagsliv. Och priset fastställs ju genom en sammanvägning avpriset på vallenkraftsel, kärnkraftsel och den oljekondensel som vi skallförsöka undvika. Det är därför angelägel att vi håller elpriset nere, samtidigtsom vi med andra metoder ser till att klara kärnkraflsavvecklingen. 32 (): Ett uttalande kan jag instämma i - attkärnkraftsavvecklingen säkerställs genom riktig elanvändningspolilik. Det vardel bästa som statsrådet har sagt i den här debatten, tycker jag. Frågan är bara om del är en riklig elanvändningspolitikmed hänsyn till kärnkraflsavvecklingen alt dumpa elpriserna så alt vi blåserupp ett, vill jag påstå, i stora drag onaturligt elberoende. Det innebär alltsåatt man använder el till en mängd ändamål där lika väl andra insatser skullekunna göras, och att man avstår från alt vidta hushållningsålgärder därför allel är så billig. Jag tycker all del borde vara ganska enkelt att inse genom all på detta sätt försvåra för alternativa energikällor och förhushållningsåtgärder också försvårar en framlida kärnkraftsavveckling. Det äregentligen inte någon särskilt konstig matematik i detta. När man dessutom i praktiken avpassar prissättningen såall man låter vattenkraften subventionera kärnkraften - för del är förmodligendel som del blir fråga om - är del mycket allvarligt. Det borde vara naturligtall se till all i första rummet prioritera hushållningsinsalser och användningav inhemska energikällor - det som vi långsiktigt skall leva på. 33 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag får än en gång erinra om de debattregler som gällerför fråga. Om prissättningen på elektricitet från kärnkraftverk Jag vill bara konstatera att sina inlägg på felaktigheter. Del förekommer inte någon dumpning avkärnkraftselen. Det framgick av såväl som mina beräkningar,vilka är hämtade från samma källor och därför överensstämmande, alt den tariffsom tas ut läcker kostnaden även för kärnkraftselen. Vidare är det på intet sätt ett hinder för utnyttjande avny teknik. Tvärtom förhåller det sig så, vill jag erinra om, attvärmepumparnas framgångar i beror på alt vi har så låga elpriser. IUSA, där elpriset är högre, kan värmepumparna inte konkurrera påmarknaden . Det finns många fler liknande exempel som jag skulle kunnaanföra. 35 (): Jag har två gånger talat om vilken beräkningjag har gjort för all komma fram till att del är fråga om dumpade elpriser,nämligen att man i utgångsläget har nätt och jämnt kostnadsläckning och sedansänker rejält. Del har inte förnekat, och då borde vi kunna varaöverens om alt man tar ut underpriser under hela kontraktsperioden. Sedan är ju värmepumpen ett unikt exempel, eftersom dendrivs just med el. Däremot drivs inte torv med el. Flis drivs inte med el.Vindkraft drivs inte heller med kärnkraftsel utan producerar el. Del är heltklart att alla insatser av den typen bromsas genom de låga elpriserna. Likadantär det i fråga om energisparande åtgärder. De bromsas också. De gynnas inteheller av låga elpriser. Om hade läst litet längre iVattenfalls beskrivning av hur deras tariffer beräknas, skulle han ha funnitalt de vid behov kommer alt räknas upp enligt en viss prisklausul. Därigenomtäcks det påslående in som har gjort och som är felaktigt. Vindkraften kan tillgodoräkna sig precis samma sak somannan nytillkommande kraflprodukfion, nämligen att vi kan hålla ettgenomsnittligt lågt elpris här i landet därför att vi har tillgång till gammalvattenkraft. Om gammal vattenkraft subventionerar något, så är det vindkraftoch annan ny typ av kraftproduktion, där kostnaden är mer än dubbelt så hög somför kärnkraflsproduktionen, kanske så hög. Även den valtenkraflsulbyggnad somvaltenkraftsberedningen har föreslagit kommer alt vara dyrare änkärnkraflsproduktionen i de senast byggda verken och kommer all behövasubvenlionering för genomsnittspriset av den äldsta vattenkraften. 37PÄR (): Jag har läst om prisklausulen. Jag har ett antalgånger under debatten också nämnt prisklausulen och konstaterat att den intemotsvarar inflafionen ulan innebär realprissänkningar. Låt oss alltså vara pådet klara med all jag även räknat med prisklausulen i mina bedömningar. Sedan är del intressant att notera att ändåantydningsvis tänker sig att vattenkraften subventionerar andra kraftslag. Detär väl precis vad som händer också med kärnkraften, att vattenkraft går in däroch verkar subventionerande. Jag tycker också att det finns anledning alt sätta ettlitet frågetecken när del gäller kärnkraftens verkliga pris. I räknarman med per kWh för all klara slutförvaring,deslrukfionskostnader och sådana saker. I räknar man numera med perkWh, dvs. Skulle vi ställa samma höga krav i ,skulle kostnadsbilden bli en helt annan. Om upprustning av Rommehedslägrel För del första har fortfarandeinte bevisat på vilket sätt det skulle vara fråga om dumpning. För det andra är den avgift som tas ut på kärnkraftsel föravfallshanteringen inte . Den är , och det harföreslagils en höjning till . Vi får se vad regeringensställningstagande blir. Dessutom finns det ett förslag ioljeersättningspropositionen om att vi skall la ut en avgift av ytterligare 0,2öre på kärnkraftselen för att finansiera kostnaderna för bl. Jag hoppas att kommer att stödja det förslaget. 39 (): Börjar vi inte diskutera petilesser om vidiskuterar ifall del skall vara 1,5 eller 1,7? Jag gjorde en liten avrundning -jag ber om ursäkt för del; låt oss säga som bedömning avvad kärnkraftens kostnader innebär. Med de pålägg som här talarom kommer man alltså högre än de 14 eller som det är fråga om. Skulle vi utgå ifrån de kostnader för slutförvaring ochliknande som man räknar med i , kommer den här priskalkylen att sprickafullständigt. Jag tror del finns anledning att se om inte de amerikanskabedömningarna av dessa slutkostnader är riktigare än de svenska. Det finns alltså anledning att sätta en rad betydandefrågetecken för de kostnadsberäkningar som görs förkärnkraflsproduktionen. Överläggningen var härmed avslutad. 9§ Svar på fråga 1983/84:150 om upprustning av Rommehedslägrel Mot bakgrund av att 1974 beslutadealt Rommehedslägrel av kulturhistoriska skäl skall bevaras har Bengt-OlaRyttar frågat mig om jag är beredd alt ta initiativ för att få enupprustning av lägret fill stånd. I sittbeslut uttalade 1974 (FöU 1974:27, rskr 1974:308) att det "i Nr 32 hög grad är mofiverat alt försökabevara lägret för framliden". Torsdaeenden borde därvid inte längre kvarståsom huvudman. Utskottet pekade på alt 24november 1983 stiftelseformen kunde vara lämplig. i Regeringen uttalade att den var beredd alt medverka till all lägret OmuoDrustnins av Svs en annan användning och uppdrog ål iKopparbergs län att Rommehedslägrel "''''3 frågan. Ettomfattande utredningsarbete har bedrivits, där många olika förslag till