prot · G7095 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag har också uppmärksammat att statsrådet , somi sin egenskap av biträdande socialminister har ansvaret i regeringen för dealkoholpolitiska frågorna, har tagittill orda i den alkoholpolitiska debatten. Det saknas givetvis anledning att idetta sammanhang recensera statsrådets inlägg. I ett avseende är hennesuttalanden emellertid värda att uppmärksammas också här. I en artikel i Nyheter med rubriken "Drickandet ökarbland kvinnor och ungdom. Traditionell alkoholpolitik inte längretillräcklig." framförde hon synpunkter på den alkoholpolitiska situationen- främst orsakerna till den alltjämt mycket höga alkoholkomsumtionen i landet -som gör det angeläget att ställa frågan om det för statsrådet är naturligt atti det fortsatta alkoholpolitiska arbetet låta sig vägledas av de principer somlades fast av 1977. De förhållanden som jag kortfattat har refererattill understryker denna frågas aktualitet. Med hänvisning till vad jag i det föregående har anfört,anhåller jag om att få ställa följande frågor till statsrådet : att de alkoholpolitiska beslut som fattade 1977 och somanger målet för alkoholpolitiken vara att åstadkomma en minsknig av den totalaalkoholkonsumtionen alltjämt utgör tillräcklig grund för det alkobolpolitiskahandlandet? Är statsrådetberedd att vidta åtgärder i syfte att åstadkomma en mera konsekvent praktisktillämpning av de nämnda principerna för alkoholpolitiken? Är statrådetberedd att vidta åtgärder för att stimulera massiva insatser med sikte på attbegränsa den totala alkoholkonsumtionen för att därigenom i första hand minskadet personliga lidande som alkoholbruket orsakar men också reducera de mycketstora kostnader som samhället orsakas genom alkoholbruket? Är statsrådetberedd att medverka till att, så långt det beror på regeringen, garantierskapas för att folkrörelsernas insatser i informationen i alkoholfrågor tastill vara och utvecklas i enlighet med intentionerna i tidigare riksdagsbeslut? 1983/84:16av () till kommunikationsministern om beredningen av visstärende hos transportrådet: beslöt att deregionala trafikhuvudmännen före utgången av 1984 skall ha tagit ställning tillhuruvida persontrafiken i ett antal fall även fortsättningsvis skall vara kvarpå järnväg eller flyttas över på landsväg. Följande banor är föremål förnedläggningsprövning: , , ,, , , ,, , Örebro-Svarta, , ,, Jön-köping-Vaggeryd, Västervik-Hultsfred-Växjö,, Bjärka/, ,, , , Smedberg-Lysekilsamt . I trafikpolitiska partimotion (1982/83:297)föreslogs att förhandlingarna om finansieringen av trafiken på de banor somskall vara föremål för nedläggningsprövning bör föras av SJ och länshuvudmännenutan styrning från transportrådet. I motionen framhölls också att det intefinns något skäl att ange separata datum för de olika banorna, utan det räckeratt ange att samtliga ställningstaganden skall vara klara senast den 31december 1984. I de fall någon uppgörelse då ännu ej kommit till stånd börfrågan enligt motionen föras upp på regeringsnivå för slutligt avgörande. Utskottsmajoriteten uttalade i anledning av centermotionenbl. a. att transportrådets uppgift skall vara av medlande och förmedlandekaraktär. Några andra tidsramar för länshuvudmännens ställningstaganden än ovanangivna datum, , gavs inte. Enligt uppgift lär transportrådet nu uppmana alla berördalänshuvudmän att ta fram förslag till busstrafik som alternativ till denedläggningshotade järnvägarna. Därefter gör transportrådet en egen ekonomiskkalkyl och lämnar sedan ärendet åter till länshuvudmännen för slutgiltigtställningstagande. Tidsramarna som transportrådet givit länshuvudmännen ärytterst pressade. I vissa fall skall enligt transportrådet slutligtställningstagande göras års utgång. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följandefråga till kommunikationsministern: Vill kommunikationsministern medverka till atttransportrådet respekterar riksdagsbeslutet ? 12 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1983/84:48 av () till jordbruksministernom den svenska sockernäringen: beslutade riksdagenefter förslag i proposition 1982/83:162 om en tvåårig prisregleringsperiod försockerbetor och socker omfattande tiden den 1 juli 1983-den 30 juni 1985.Beslutet byggde på de gällande riktlinjerna för jordbrukspolitiken. Dettainnebär en ca 95-procentig självförsörjningsgrad och att driften vid samtliganu existerande sju sockerbruk upprätthålls. Mot denna bakgrund framstår det som synnerligenanmärkningsvärt att vid den s. k. sockerkonferensen i lovat geu-länderna ett ökat utrymme på den svenska marknaden . Ianledning härav vill jag till jordbruksministern ställa följande frågor. Har regeringen frångått sin uppfattning ,att driften vid samtliga sju svenska sockerbruk skall upprätthållas? Vad ärorsaken till de nya löftena vid sockerkonferensen i ? Hur tänker regeringen klara de problem som uppstår inomden svenska sockernäringen om dessa löften fullföljs? 1983/84:49 av () till justitieministernom villkoren för utträde ur fackförbund: En fabriksarbetare i har vägrats utträdeur Svenska Mot denbakgrunden vill jag ställa följande fråga till justitieministern: att ta initiativ till åtgärder som tryggar enskilda människorsrätt att lämna fackliga organisationer? 1983/84:50 av () tillarbetsmarknadsministern om åtgärder för att förhindra visst slag av bojkotter: har ettfackförbund i pressen annonserat om bojkott mot ett företag vars ledaredeltagit i den stora antifonddemonstratio-nen i . Avser statsrådet vidta några åtgärder för att förhindraliknande bojkotter ? 1983/84:51 av Per Stenmarck (m) fillkommunikationsministern om färjetrafiken över : Allt fler inser att något måstegöras för att förbättra möjligheterna för färjetrafiken över . Olikaförslag har diskuterats för att uppnå detta mål. Enligt tidningsuppgifter kommer regeringen nu att föreslåinförandet av fyravgifter i från . Motiveringen sägs varaatt det är "en rättvisesak. Inkomsten är egentligen ointressant." Denna åtgärd kommer ytterligare att försämraförutsättningarna för färjetrafiken över . Effekten blir höjda biljett-och fraktpriser, till nackdel för resenärerna. Är kommunikationsministern beredd att skjuta på dettaställningstagande tills Öresundsfrågan i sin helhet skall behandlas? 1983/84:52av () till bostadsministern om mögel- och fuktskador ibostadshus: Det framstår med tydlighet att depersoner som råkat illa ut i fråga om de s. k. mögelhusen är fler till antaletän vad man först trodde och att dessa hus medfört betydande ekonomiskakonsekvenser för dem som drabbats. En del av dem som förvärvat mögelskadade hus kan nu iefterhand konstatera att hela deras ekonomi rasar och att de står där med sitt"mögelhus", vars andrahandsvärde är väsentligt reducerat, då huset imånga fall utpekas som omöjligt att bo i. Specielltför personer med allergibesvär - och de är många i vårt land - har de härproblemen fått rent förödande följder. Många har i samband med påfrestande processer och ikontakter med olika experter, byggherrar, advokater och försäkringsombud fåttutstå mycket lidande. Dessa problem finns över hela vårt land. I harförekomsten av mögelhus i bl. a. , , , ochForshaga kommuner, inneburit stora påfrestningar för olyckliga husägare. Medanledning härav vill jag till bostadsministern ställa följande fråga: Vad avser regeringen göra för att underlätta situationenför dem som drabbats av mögel- och fuktskador i sina hus? 1983/84:53 av (vpk) till justitieministernom åtgärder för att minska väntetiderna för polisutredningar: Enligt uppgifter blir det alltvanligare med långa väntetider mellan åtal och dom i landets tingsrätter.Tingsrätten i i har väntetider på upp till två år.Orsakerna är att polisutredningarna är tidsödande och ofta även bristfälliga. Imånga fall kan detta medföra att den åtalade upplever den långa väntetiden somen extra bestraffning. Även vittnesmåls tillförlitlighet kan påverkas negativtav lång tidsutdräkt mellan brottstillfälle och domstolsförhandling. Därförvill jag fråga statsrådet: Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att kommatill rätta med de långa väntetiderna för polisutredningar? 1983/84:54 av (vpk) till finansministern omavdragsrätten för vissa resekostnader: I samband med direktörernasdemonstrafion uttalade biträdande skattechefen attdirektörernas kostnader för resor m. m. i samband med demonstrationen varavdragsgilla. Detta tidningsuttalande av biträdande skattechefen innebär attkostnader för dylika polifiska aktiviteter är att anse som kostnader förintäkternas förvärvande och skall därför inte skattebelastas - detta tydligenoavsett om direktören i fråga har ett anställningsförhållande eller tecknaregen firma. Om en metallarbetare reser från någon ort i föratt delta i ett förstamajtåg i äger han inte samma rätt tillskattebefrielse. Denna ståndpunkt är moraliskt riktig, men det borde ocksågälla direktörer och liknande. Medanledning av det ovan anförda vill jag fråga finansministern: Avser regeringen, om dessa uttalanden är riktiga, attkomma med förslag som undanröjer dessa och liknande avdrag? 1983/84:55 av (vpk) tillförsvarsministern om utbildningen vid vissa militära elitförband: Utbildningsmetoderna vid vissamilitära elitförband visar tendenser, som inte kan godtas. Vad som framkommitstrider både mot de värderingar som enligt utbildningsplanerna skall gälla försvensk soldatutbildning och mot internationella konventioner. Kraven på hårda och realistiska övningar kan aldrig fåanvändas till att uppmuntra och genomföra övergrepp, som är pennalistiska. Vilka åtgärder har försvarsministern vidtagit medanledning av de missförhållanden som avslöjats? 1983/84:56 av i (c) tillkommunikationsministern om en bro över i : i utreder f. n.frågan om byggande av en fast bro för väg 612 över i ,med en segelfri höjd av . är farleden avstängd för farkoster som kräverstörre höjd än vid E 18-bron i . Avstängningen är föranleddav skador på den rörliga bron. Reparation av E 18-bron beräknas till 300 000kr. och utförs ej förrän det klarlagts om farleden skall vara öppenför farkoster med obegränsd höjd. har besvärat sig överplanerna. sjö- och kanalsystem är ett av vårt lands25 primära rekreationsområden. Motivet för att hänföra området till denna gruppvar att området hade unika kvaliteter ur båtsportssynpunkt. Dessa kvaliteterblir, om planerna verktälls, delvis stympade. Utvecklingen går dessutom mot ettökat antal mastförsedda fritidsbåtar. Medanledning härav vill jag fråga kommunikationsministern: Är kommunikationsministern bereddmedverka till att medel ställs till förfogande som möjliggörbyggande av rörlig bro för väg 612 över i ? 1983/84:57av i (c) fill arbetsmarknadsministern om åtgärdermot arbetslösheten i Åmåls kommun: Åmåls kommun i harunder haft en hög arbetslöshet. har läget ytterligareförsämrats. uppgick arbetslösheten till . Sedan ytterligareberedskapsarbeten insatts sjönk denna siffra . Då registrerades 548som arbeslösa och ca 250 var sysselsatta i arbetsmarknadsåtgärder. Således står 800 människor utanför den ordinariearbetsmarknaden. I länsarbetsnämndens rapport finner vibl. a. följande: "Dock står vi /84 inför enosedvanligt snabb nedtrapp-ning av beredskapsarbetena som, med hänsyn till denhöga nivån på dessa, får en mycket negativ effekt på utvecklingen av arbetslöshetstalet." Industrin har f. n. ingen brist på arbetskraft, och endastett fåtal nyanställningar kommer att ske. Ej heller förväntas någon expansioni den Situationen är således mörk, ochjag vill därför fråga arbetsmarknadsministern: Är arbetmarknadsministern beredd medverka till att extra resurser filldelas Åmåls kommun? 1983/84:58 av () till justitieministern ombevissäkringen vid taxeringsrevision: I ett reportage i Göteborgs-Postenden redovisas en av taxeringsmyndigheterna företagen s. k.razzia, som enligt redovisningen inneburit gängse ingrepp i den s. k.integriteten, såsom husrannsakan, beslag av handlingar och tvångsvis hållnapolisförhör. Efter reportagets sakskildring anger tidningen att ansvarigföreträdare för revisionsenhet uppgivit: "Vi vet ännu inteom detta är skatteflykt eller bra affärer." Är justitieministern beredd att företa åtgärder för attförhindra liknande händelser? 1983/84:59 av () till finansministern omutformningen av proposition om kollektiva löntagarfonder: Vilken betydelse tillmäterfinansministern remissinstansernas synpunkter vid utformningen av regeringensproposition om kollektiva löntagarfonder? 1983/84:60 av () till utbildningsministernom planerna på en reformerad gymnasieutbildning: Enligt uppgifter ämnar regeringensnart lägga fram förslag om en reformerad gymnasieskola. Förslaget skallbaseras på gymnasieutredningens betänkande och enligt statsrådet ge mer avteoretisk och praktisk utbildning åt alla. Detta kommer då att innebära att eleverna på de teoretiskalinjerna kommer att ha svårigheter att motsvara de förkunskapskrav som högreutbildning - universitet och högskolor - ställer. Likaså får eleverna på depraktiskt yrkesinriktade linjerna svårt att hinna med den yrkesspecifikautbildningen. Mot bakgrundhärav vill jag fråga statsrådet: Avser utbildningsministern att förlängagymnasieutbildningen? 1983/84:61av () till statsrådet om svenskundervisningen förinvandrare: I statistiken över den rekordhögaarbetslösheten är personer med invandrarbakgrund överrepresenterade. En avorsakerna härtill är dessa personers bristande kunskaper i svenska språket. Attförbättra undervisningen i svenska för invandrare är därför en mycket angelägenfråga som regeringen underlåtit att vidta åtgärder mot. Jag vill därför frågainvandrarministern: När avser regeringen föreslåförbättrad undervisning i svenska som främmande språk? 1983/84:62 av () till civilministern omföljderna av höjd arbetsgivaravgift: Statsrådet har i en intervju iVeckans Affärer uttalat att en procents lönehöjning kan ge 20 000 färre jobb. Anser civilministern att detta förhållande ger anledningtill att ompröva den genomförda höjningen av arbetsgivaravgiftenliksom den planerade höjningen av arbetsgivaravgiften i samband med införandetav löntagarfonder? Om inte, avser statsrådet att föreslå någon åtgärd mot denarbetslöshet som ett genomförande av löntagarfonderna kommer att medföra pågrund av ökade lönekostnader? 1983/84:63av () fill justitieministern om åtgärder mot visst fackligtagerande: pågår justnu en intensiv debatt om medlemmarna skall bojkotta personer och företag medfrån avvikande åsikter i löntagarfondsfrågan. Densocialdemokratiska majoriteten i styrelsen för harvägrat tillåta annonsering mot löntagarfonder. Inom harman diskuterat vad som skall göras åt dem som deltog i den genomfördamanifestationen mot löntagarfonder, i samband med öppnande. I Skaraborgslän har fackliga organisationer sagt sig vilja bojkotta enskilda näringsidkaresom agerar mot löntagarfonder. LO:s nuvarande ordförande har tidigare uttalatmöjligheten av en politisk generalstrejk mot ett riksdagsbeslut. Inom fackligaorganisafioner har censur gjorts gentemot annonsering mot löntagarfonder. Avser statsrådet att föreslå någon åtgärd i syfte attminska risken för liknande fackligt agerande i ett samhälle med löntagarfonder? 13 § Kammaren åtskildes .