prot · G70998 · 1983-12-31 00:00:00 — pågick en mycketkraftig förskjutning från det svenska engagemanget till engagemanget i deutländska etablering-arna. Detta var viktigt ur sysselsättningssynpunkt. Jagskulle i detta sammanhang vilja anknyta till helhetssynen i den här rapportenoch till det vi har talat om . Utrikeshandelsministern har ju talat mycketom vikten av att den pågående exportdriven kommer att öka sysselsättningen. Denför framlagda rapporten, som visade att expansionen för dé storasvenska företagen ingalunda betydde att man ökade antalet anställda i ,är ju ännu mer relevant . Jagskulle vilja ställa en fråga direkt till : Vi kan väl inteförvänta oss att den svenska industrisysselsättningen skall öka? Alla rapporter,bedömningar, konjunkturöversikter, m.m., som vi får i en ständig ström, pekarentydigt mot att industrisysselsättningen i kommer att minska fram . Även om produktiviteten ökar i den meningen att vi producerarmera med färre anställda, och även om kanske också exporten ökar, så kommerdetta inte automatiskt att medföra en ökning av sysselsättningen. Dennalångsiktiga problematik i handels- och industripolitiken har enligt minuppfattning inte belysts i utrikeshandelsministerns redogörelse, vilket jagmed en viss saknad konstaterar. Även i pekade påatt den här problematiken på lång sikt kommer att innebära att vi får heltandra villkor än dem vi har . Tendenserna fanns redan i mitten av1970-talet, och de är ännu tydligare . Enannan sak som berördes i den rapport som jag nämnde och som jag viU uppehållamig vid ytterligare något var sammansättningen av den svenska exporten. Ocksåfrågan om den svenska exportens innehåll har har berörts mycket summariskt -var inne på samma sak. diskuterade vienergifrågor ganska intensivt i . Vi konstaterade då att är exportör av energi. Detta gäller också , trots att en viss förändringhar ägt rum. Vi har fortfarande ett mycket stort energiinnehåll liggande i devaror vi exporterar. De traditionella svenska exportvarorna, med skog och järnsom råvara - trots alla strukturrationaliseringar utgör dessa i viss månfortfarande en ryggrad i den svenska exporten -har ett mycket stortenergiinnehåll. Vi säljer på det sättet till våra köpare energi som de intesjälva behöver ställa till förfogande. Härkommer vpk:s gamla krav på förädlingsarbete in i bilden, dvs. vårt krav på attde svenska produkterna skall förädlas bättre innan vi låter dem gå på export.Att detta är oerhört viktigt i sammanhanget tror jag alla är överens om. Motsvarandeförhållande gäller i fråga om underleverantörernas roll. Vi vet att det i densvenska verkstadsindustrin, enkannerligen bilindustrin som alla talar om ochsom får så mycket beröm, ingår ett mycket stort mått av import. Bilindustrin ärju åtminstone för delar av sin export till hälften, eller kanske till trefjärdedelar, beroende av importerade insatsvaror. Alltdetta gör att beroende av utiandet blir oerhört stort och attbegreppet "det sårbara samhället", som tidigare här användes avbl. a. representant, är någonting som vi måste ta med i beräkningarnanär vi talar om handelspolitik. Det var detta jag åsyftade när jag inledningsvissade att det finns en viss risk med att bryta ut handelspolitiken och talaenbart om den -utan att ta hänsyn till de andra komponenterna. De här frågorna har också att göra med vårsäkerhetspolitiska situation. Jag är övertygad om att det, när vi fått enproposition från försvarsministern och om någon månad skall föra densäkerhetspolitiska debatten, kommer att talas väldigt litet om utlandsberoende,handelspolitik, insatsvaror och annat sådant. Och försvarsindustrin är ändånågot som är oerhört aktuellt! det här sammanhanget. Jag behöver bara nämna detomtalade , som ju i mycket stor omfattning är ett handelspolitisktprojekt. Det är kanske mer motiverat av intressen i de stora svenska företagenoch i andra, transnationella företag - bl. a. flygindustrin, förstås - ochderas önskemål om att få ett sådant projekt till stånd, än det har betydelseför den svenska säkerhetspolitiken och det svenska totalförsvaret. Intressanta aspekter kan i det avseendet noteras i deförhandlingar om försvarsanslaget som förs mellan de borgerliga partiernaoch regeringen. Man sitter och förhandlar om anslaget till vårt militäraförsvar mot bakgrund av att dollarkursen har ändrats. Dollarkursen har alltså stigit,och manifesterar sig detta i en mycket stor och allvarlig kris idet svenska totalförsvaret, i det svenska militära försvaret. Det är ett bevisså gott som något på vår sårbarhet, på vårt internationella beroende och på attvår känslighet för speciellt västvärldens, enkannerligen , affärer ärmycket stor. Detta är också någonting som hänger ihop med vår handelspolitikoch som kanske borde ha kommit in i resonemanget här , eftersomJAS-projektet är det största industriprojektet någonsin i historia.Det har bundits upp till andra stater på ett, som vi på vårt håll tycker,oacceptabelt sätt, vilket gör oss oerhört beroende av andra stater på det härområdet. talas det t. o. m. om att man skall ompröva det indexsom användes för att beräkna kostnadsökningarna för det svenska militäraförsvaret. Det talas om att detta index kanske skall ändras och att man intesom tidigare bara skall använda militärprisindex utan också väga indollarkursens förändringar. Jag tycker att det är uppseendeväckande att dennaviktiga aspekt, som rör det handelspolitiska området, får så litenuppmärksamhet när man talar, om nationell självständighet och svensksäkerhetspolitik. Det har naturligtvis många olika orsaker. Man vill kanskeöver huvud taget inte ta upp denna aspekt. Avslutningsvis skulle jag också vilja säga några ord omden internationella solidariteten. Internationell solidaritet är ocksånågonting som jag med ganska stor beklämning saknar i den handelspolitiskadeklarationen. Där finns naturUgtvis de vanliga skrivningarna om ,nord-syd-dialogen osv. Vi vet aUa att svenska regeringar, även den nuvarande,försökt och försöker påverka dessa instanser, att vi gör så gott vi kan somliten nation men att det - som det sägs i deklarationen - är väldigt svårt. Men hur agerar vi i praktiken? Vilka länder avser man, närman talar om att öka exporten, vilket ju är ett stående tema i debatten här ? 1 regeringens handelspolitiska deklaration nämner utrikeshandelsministernStilla havs-länder som , och m. fl. juländer i ett område som moderata samlingspartiet och den extrema högernverkligen intresserar sig för . Vi sitter litet var iutskottsförhand-Ungar om olika resor som skall företas, och i samtliga utskottdär moderater finns med strävar man enbart efter att åka till ,, osv., och man vägrar enständigt att åka till några andraställen. Nej, till dessa länder skall man åka. Här finns de stora, idealiskaekonomierna, där det händer någonting. Dethade varit intressant om det i den handelspolitiska deklarationen hade funnitsnågra synpunkter på hur regeringen ser på de här ländernas struktur. Vi vet attde i stor utsträckning arbetar med frizoner, där de stora transnationellabolagen och även andra hänsynslöst kan utnyttja billig arbetskraft, tullättnader,skattelättnader m.m. Tekoindustrin och de problem som hör ihop med den har judebatterats här. och talade sig varma fören import från dessa länder. Vi vet att mycket av denna tekoproduktion utförsav barnarbetare under oerhört hårda arbetspass och i oerhört dåliga lokaler.Det är alltså fråga om en utplundring och en utsugning av människor som äralldeles fruktansvärd. Borgarna har naturligtvis inte mycket att säga om detta,men jag tycker att det hade varit värdefullt ifaU något om soUdariteten ochlitet om vilka det är som tjänar på denna billiga produktion hade kommit fram iregeringens utrikeshandelspolitiska deklaration. Vihar i andra sammanhang, t. ex. i biståndsdebatten, talat om socialklausuler. Dethade varit intressant att höra något om hur man från handelspolitisk synpunktser på den frågan. Men det har inte kommit upp i den här debatten. Vihar också frågan om tullar och frihandel när det gäller tredje världen. Självakan vi kanske klara en extrem frihandel, eftersom vi trots allt har en starkekonomi, men för tredje världens länder är en viss protektionism nödvändig. Detär nu lämnade sin långa forskningsrapport omAsien, Asian drama, och talade om Latinamerikasunderutveckling. De har tydligt och klart pekat på att när man utifrån tvingarpå dessa länder handel av olika slag, då kommer deras inre struktur attupplösas. då de kan hävda sig stärks deras ekonomi. Det finnsexempel härpå bl. a. från . Dessafrågor hade varit väl värda några ord i utrikeshandelsministerns rapport, ochjag hoppas att de kommer med nästa gång. Överläggningen var härmedavslutad. konstitutionsutskottetsbetänkanden /84:17 om presstöd (prop. 1983/84:100 delvis) och 1983/84:18 omförsök med kabelsändning av satellitprogram (prop. 1983/ 84:91). 19FÖRSTE VICE TALMANNEN: betänkanden 17 och 18 kommer nuatt debatteras i tur och ordning, och voteringarna kommer att äga rum i ettsammanhang sedan dessa betänkanden slutdebatterats. Förstupptas alltså betänkande 17 om presstöd. 20ANDERS (): Presstödet uppgår i direkt stöd tillomkring . Lägger man till detta de indirekta stödformernauppgår det offentiiga stödet till en bra bit . Det äralltså inga små belopp det rör sig om. Den officiella presstödspolitiken ärgenerös. I inget annat land har vi någon motsvarighet till det omfattande stödsom utgår i . Det är riktigt och naturUgt att vi har en generösinställning till pressen. Vi behöver här inte försöka övertyga varandra om dessstora betydelse för vår demokrati - därom är vi säkert alla ense. Men det finnsanledning att fundera över om det svenska presstödet är riktigt utformat. Omstödet t. ex. snedvrider konkurrensen, hur blir det då med dess demokratiskainriktning? Om stödet leder till att rationaUseringar förhindras ellerfördröjs, hur går det då med möjligheten att få till stånd sunda ekonomiskaförhållanden inom pressen? Är det rimligt att ett enda tidningsföretag, tidningenArbetet i , får 63 milj. kr. till sin verksamhet? Är det rimligt att iStockholm får lika mycket i produktionsbidrag somSvenska , trots att Svenska Dagbladets upplaga är fem gånger större? Det finns anledning att sätta ett antal frågetecken bådeför de nivåer som presstödet ligger på och för dess utformning. Låt mig börjamed att säga några ord om nivåerna. I ett läge då utomordentligt hårda besparingskrav ställspå all offentlig verksamhet och alla utgående stödformer är det självklart attockså presstödet måste tas med i bilden. Från moderata samlingspartiets sidaanser vi att besparingar på i genomsnitt i vad gäller produktionsbidragoch samdistributionsrabatter nu bör genomföras. Även om dessa besparingargenomförs kvarstår att vi har ett med internationella mått mätt utomordentligtgeneröst presstödssystem. Jag vill, fra talman, yrka bifall till den moderatareservationen 1 som innehåller just krav på en nedskärning av beloppen tillpresstödet. Stödet till organisationstidskrifter är av ganska ungtdatum. Trots detta har det ändrats , både i vad gäller beloppen ochi vad gäller konstruktionen. Stödet utgår bl. a. till tidningar som har starkaorganisationer bakom sig och som har rimliga möjligheter att bära de kostnadersom är förknippade med utgivandet av medlemstidningar - om man nu vill göra ensådan prioritering. En hel del av de organisationer som får stöd till sina 8 protokoll 1983/84:95-98 tidskrifter,t. ex. politiska partier, studieförbund och ungdomsorganisationer, uppbärockså betydande bidrag till sin allmänna verksamhet. Det får då rimligenankomma på organisationerna själva att prioritera tidningsverksamhet gentemotandra aktiviteter. I dagens samhällsekonomiskt kärva läge finns det därför skälatt avveckla stödet till organisationstidskrifterna. Jag beratt få yrka bifall till reservation 2. Så, fru talman, åter till presstödet. I betänkandetföreslås enhälligt tillsättandet av en ny parlamentarisk pressutredning. Detfinns anledning att hälsa detta med tillfredsställelse. De borgerliga partiernahar krävt att den enmansutredning som finns på området, med vissaspeciella uppgifter, skulle ersättas av en parlamentarisk pressutredning. 1 århar alltså utskottet beslutat att tillstyrka det kravet. Det är viktigt att den nya utredningen verkligen blirparlamentariskt sammansatt och att den ges direktiv som - oavsett vilka nivåersom kan komma att hamna på när det gäller beloppen -syftar till att ta bort oformligheterna i det nuvarande systemet. Jag vill, fru talman, peka på fem punkter som moderatasamlingspartiet anser.bör vara med i direktiven till den pressutredning som vihoppas skall tillsättas - i varje fall under innevarande år. Nya avtrappningsregler måsteinföras, så att förändringar i upplaga och hushållstäckning inte omedelbartslår igenom så hårt som de kan göra, när förbättringar i tidningsupplagaoch hushållstäckning kan leda till mycket bekymmersamma situationer på kortsikt för den tidning som är beroende av presstödssystemet. Det bör övervägas att lämnapappersförbrukningen som en av grundvalarna för produktionsbidraget. I varjefall bör pappersförbrukningens roll i det här sammanhanget minskas. Så somstödet är utformat kan det i vissa situationer leda till attpappersförbrukningen sker på ett sätt som måste betraktas som mindrerationellt, för att inte använda ett starkare uttryck: det kan fresta tillslöseri med papper. Stödet måste i viss utsträckning relateras tillupplaga, så att de våldsamma skillnader som finns i stöd per exemplar minskas. Det är inte rimligt att på en viss ort den ena tidningen får ett stöd på några ören medan den andra tidningen kan få ett stöd på ett par kronor, ett stöd som ibland är större per exemplar räknat än lösnummerpriset på tidningen. Det finns ett par exempel på tidningar som har . per exemplar i statligt stöd, trots att lösnummerpriset inte är högre än . Detta är icke rimligt. 4.1 presstödet måste byggas in ett incitament till attgenomföra rationaliseringar. Presstödet får inte användas till att förhindrarationaliseringar, utgöra en broms i stället för en stimulans. Och presstödetfår inte användas som ett argument mot att genomföra nödvändiga tekniska ochredaktionella rationaUseringar. Det är nödvändigt att ta itu med tendensen atttidningar etablerar sina redaktioner och sina editioner uteslutande i syfte attfå ett ökat presstöd, i stället för att grunda eventuell expansion på sundajournalistiska eller ekonomiska förutsättningar. I presstödskungörelsen måstevi göra justering- ar så attden här typen av etableringar - i primärt syfte att lura av samhället merpengar genom det stödsystem som finns - så långt möjligt elimineras. Detta är fem saker som direktiven enligt moderata samlingspartiet börinnehålla. Den nya presstödsutredningen bör så förutsättningslöst som möjligtta itu med att reformera det svenska presstödssystemet. Det nuvarande haröverlevt sig självt på en del punkter och håller inte för framtiden. 21SVEN-ERIK (): Låt mig inledningsvis påpeka att utskottsbetänkandeti sina huvuddrag präglas av en betydande enighet. Bakom betänkandet står fyraav de fem riksdagspartierna i utskottet. har också följtsin gamla tradition att kritiskt granska budgetpropositionen. Det har dennagång lett till att vi föreslår en mindre ökning av anslaget till produktionsbidragjämfört med vad föredragande statsrådet ansett. Det innebär att tidningar somunder 1984 eller 1985 annars skulle ha förlorat sina bidrag, eller fåttvidkännas svåra reduceringar, nu inte kommer att drabbas lika hårt. Utskottet har också enats om att begära tillsättande av enparlamentarisk utredning för att se över presstödsfrågorna. Det blir den sjättepressiitred-ningen, och man kan med fog ställa frågan om presstödet någonsinblir färdigutrett. Det nuvarande presstödet har enligt min uppfattning istort sett fungerat bra. Det har haft en stor betydelse när det gällt atterbjuda läsarna en valmöjlighet, dvs. att göra presskören fylligare. Men det bör också påpekas att utvecklingen blottar vissabrister. Tidningsföretagen anpassar sig till stödet i växande utsträckning.Till detta skall läggas ytterligare en viktig sak. Presstödet i sin nuvarandeform konstruerades i ett annat budgetekonomiskt läge än vad som råder i dag.Oavsett vilken regering som än sitter vid makten så måste konstateras att i ettläge då var tredje - eller i vart fall fjärde - statlig utgiftskrona är enlånad krona, dä får det inte längre finnas några heliga kor. Man måste göra enrealistisk bedömning av vilka utgifter som kan höjas, vilka som kan sänkas, ochom ett och annat bidrag helt kan tas bort. Men jag tror att vi redan nu kan slåfast att presstöd behövs också . Däremot kan formerna behöva ändras. Vad kan då ifrågasättas på presstödsområdet? Det är ingalundamin uppgift att i kammarens talarstol skriva några utredningsdirektiv -självfallet är det en uppgift för det ansvariga statsrådet, som sitter häroch lyssnar på debatten - men några funderingar kan man ju ha. Den stora posten i presstödet är ju produktionsbidragen,som skall utgå med i runt tal 370 milj.kr. är läget det, att fyratidningsföretag lägger beslag på nära hälften av denna stora summa, 170 milj.kr. Man kan ställa frågan om det verkligen är befogat att produktionsbidragetper ton papper skall vara större till storstadstidningar än tillstödberättigade regionala och lokala dagstidningar. hade en del funderingar om hur direktivenborde se ut och om vad utredningen skulle göra. Han nämnde bl. Nr 98 ten, som också tas upp i en av demoderata reservationerna. Jag tror för min den ''' ' ' '"* '-' klokt att sänka anslaget tillsamdistributionsrabatt, 14 mars1984 varken nu eller . Riskenatt starka tidningar bryter sig ur systemet är mycket stor, och en ordning där man får ordna distributionen på egen hand Presstöd skulle drabba de svaga tidningarnamycket hårt. Det skulle också försvåra särskiltStockholmspressens spridning i landsorten. Det finns ytterligare en fråga som kräver sin speciellaanalys: Hur kommer dagspressen att påverkas av de nya etermedierna? Vi vet attkabel-TV kommer på bred front - försöksverksamheten är redan i gång. I kabel-TVkommer också egenproducerade program, förmodligen i samarbete med lokala ochregionala dagstidningar. Vad som händer blir då framför allt att dagspressen fårtävla med andra massmedier om konsumtionsutrymmet. Om vi utgår från attkonsumtionsutrymmet förblir oförändrat, kan det faktiskt bli såatt månget hushåll ställs inför frågan om det skall behålla sittdagstidningsabonnemang eller nöja sig med . FörmodUgen väljer man imånga fall det . Den utvecklingen har vi klara bevis för, speciellt istorstäderna. Man kan redan nu slå fast att av de nuvarandedagstidningsabonnenterna är i farozonen, utan att detta egentiigen kommer attleda till någon större utveckling av nya etermedia. Det är en allvarlig riskför dagspressen. Jag skall nu inte utveckla det problemet ytterligare, eftersomdet utreds av massmediekommittén, men så mycket måste ändock sägas attdagspressen står inför en svår omstruktureringsprocess, där det gäller attfinna en ny nisch. Men dagspressen måste få tid på sig för detta. Jag menar attpresstöd i olika former underlättar den anpassning som måste ske. Så ser vi icentern på det problemet. har ett annat synsätt, som framgår av derasreservation 1 och som också framhölls i anförande. Moderaternavill redan nu skära bort av stödet till dagspressen. Det blir en blintslående regel. Den drabbar vissa tidningar så hårt att en nedläggning bliraktuell. Men för aUa gäller att budgetförutsättningarna totalt förändras. Inom destödberättigade tidningarna har man naturligtvis räknat med ett oförändratpresstöd när man gjort upp budgeten . När presstödsnämnden i juli 1984skall dela ut bidragen skall den enligt förslag ha mindre attdela ut. Är det rimligt - den frågan ställer jag till - att medså här kort varsel rumstera om i dagspressens ekonomi? På motsvarande sätt drabbas organisationstidskrifterna avmoderaternas förslag. Jag skall inte ytterligare kommentera detta - det är endirekt parallell till dagspressens situation. går förstås intemoderatreservationen igenom, och tur är det. Därför kan jag, fru talman, medhopp om framgång yrka bifall till utskottets hemstäUan. 22ANDERS () replik: Eftersom jag fick en direkt fråga frånSven-Erik , skall jag naturligtvis svara på den. Han började dock med attsäga att inga heliga kor får finnas när detgäller att spara pengar i dessa kärva tider. Såvitt jag kan förstå måste detuttalandet, som jag helt instämmer i, tolkas på det sättet att icke hellerpresstödet är någon helig ko, utan även där måste besparingar göras. Vihar från moderata samlingspartiets sida föreslagit en 20-procentig nedskärningnär det gäller produktionsbidragen och samdistributionsrabat-ten. Presstödetsvarar för en mindre del av de totala intäkterna för den svenska pressen -, har det uppgivits inför utskottet. Den nedskärning det handlar omskulle, om dessa siffror är riktiga, innebära att man tar bort avintäkterna för den svenska dagspressen. För pressen som helhet kan mannaturligtvis inte påstå att detta är någon våldsam nedskärning. Däremot är detsjälvfallet för vissa tidningar en minskning som innebär att man får göra om endel av sin planering. Det är alldeles självklart att det är nödvändigt - detkan t. o. m. vara mycket nyttigt för tidningarna. Omnu anser att är för mycket skulle det vara intressant attfå höra vilken nivå han i detta sammanhang anser möjlig. Om man någon gångskall börja måste man ju föreslå någon siffra- är rimligt, eller ?Och hur kommer det sig att den borgerliga regering där parti varrepresenterad på bl. a. statsministerposten lade fram ettförslag om att spara 30 miljoner på presstödet? Det ansågs då vara rimligt. Ochhur kommer det sig att när det gäller stödet tillorganisationstidskrifterna varit med om att i ett enda svep minska beloppet förvissa tidningar från 2,7 milj. kr. kr.ochomatti ett andra stegminska stödet från 1 miljon till ? Varför gick det att genomföradetta på det området, när det tydligen inte går att minska produktionsbidragenmed , ? 23 () replik: Det finns en betydande skillnad mellan och mitt synsätt.Han är beredd att utan någon djupare analys, utan någon utredning, redan den 1juli 1984 ta bort av det nuvarande bidraget. Jag å min sida tycker att manvisst kan se över formerna för presstödet, men vi skall göra det genom engrundlig utredning, så att de eventuella beslut som fattas efter denutredningen kan läggas till grund för ett riksdagsbeslut som gäller underåtskilliga år framöver. AndersBjörck försökte genom ett slags procentexercis få kammarens närvarandeledamöter att tro att det här rör sig om ; det skulle vara förslagetsslutgiltiga verkan. Så kan man naturligtvis resonera. Men kom ihåg attmarginalerna på dagspressområdet är utomordentligt små. Det är dessa marginalersom avgör om ett dagspressföretag kan fortsätta sin verksamhet eller inte. Jaghar också varit med om att genomföra en del besparingar på det här området,besparingar som har sträckt sig ända fram till smärtgränsen. Men närsmärtgränsen är nådd går man i detta läge inte ett steg längre, i varje fallinte utan att noggrant analysera vilka följderna kan bli. 24 ()replik: Det är väl ändå att ta i, , att säga att vi frånmoderat håll lägger fram besparingsförslag utan analys och utan utredning.Sven-Erik konstaterade ju i sitt inledningsanförande att vi haft fempressutredningar och är i färd med att tillsätta den sjätte. Är detnågonting som vi inte behöver oroa oss så mycket för är det utredningsmaterialet.Jag kan försäkra att det finns gott om utredningsmaterial på detta område.Utöver de officiella pressutredningarna har en hel del gjorts för att belysadagspressens ekonomi. Jagtror mig kunna stå här och säga att det för en del av de tidningar som ärberoende av presstöd måhända skulle få positiva effekter, om de genom enminskning av presstödet tvingas vidta vissa åtgärder, som de tack vareatt presstöd utgår antingen underlåter helt och hållet eller också skjuter påframtiden.