prot · G70919 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag uppfattadenämligen fråga på det sättet att del var grundlagsskyddet somhan ville diskutera, och jag har lämnat mina upplysningar på den grundvalen.Att det sedan självfallet finns all anledning all ställa stora krav på enregering och inte minst på en justitieminister att värna om tryckfriheten ochyttrandefriheten är så självklart alt jag inte trodde att vi skulle behövadebattera den frågan. Det sker med den lagstiftning vi har, och det sker överhuvud taget genom de olika organ som samhället ställer till förfogande för attvärna om yttrandefriheten och tryckfriheten. Och jag kan gärna föra en debattmed , om han anser att det är några brister i det avseendet. 72 (): I min fråga har jag tagit upp enskilda människors förmåga att utnyttjaden fria debatten med tanke på den ökade makt som löntagarfonder kommer att geden ideologi och den värdering som representeras av den socialdemokratiskafackliga och politiska rörelsen. Del framgår mycket klart av min fråga. Jag harinte ställt någon fråga om grundlagsändringar, utan jag har frågat vilkaåtgärder justitieministern kan tänka sig alt vidta för att skydda enskildamänniskors möjlighet att tycka fritt. På detta svarar jusfitieministern intenågonting. Justitieministernhävdar att staten inte skall inskränka människornas yttrandefrihet, men omfackliga organisationer vill göra det, må det vara dem väl unt! Det är som omsocialdemokraterna till den milda grad har blivit ett organisationernas parti,att man inte ser risken när organisationerna ges en ständigt ökande makt. Iivern att genomföra löntagarfonderna sviker socialdemokratin ansvaret att slåvakt om den fria debatten. Det gäller inte bara att se till att staten inte människornahar möjlighet alt delta i en fri debatt. I enannons från socialdemokratin heter det: "ska vara ett land som styrs avfolkmajoritetens berättigade intressen, men där den som är annorlunda och densom tänker annorlunda aldrig ska behöva uppleva iskyla och maktlöshet." Med tanke på de bojkollaklioner från fackföreningsrörelsengentemot oliklänkande som förekommit vill jag fråga: Vilka åtgärder avserSveriges justitieminister alt vidta för att garantera det finaste i den svenskademokratin, nämligen att människor fritt kan lycka och tänka? Det skulle vara bra om merakonkretiserade vad han avser med sin fråga. Frågan är inte alls klart ställd;jag och mina medarbetare har haft stora svårigheter att utforma svaret,eftersom vi inte begripit frågan. Jag vill påstå all jag inte begripit fråganså mycket bättre nu heller. Men så myckel är klart och så myckel kan jag svaraGunnar , all jag är beredd att medverka till alla åtgärder som kan varanödvändiga för att man skall förstärka yttrandefriheten och tryckfriheten. Menfår jag be om en mer konkret debatt kring denna fråga för alt få klarhet i vadGunnar syftar till! 74 (): Del är möjligt att justitieministern somföreträdare för ett parti som framför allt slår vakt om organisationernasintressen inte riktigt förstått vidden av min fråga, och jag ber om ursäkt föralt jag inte varit tillräckligt tydlig. Men i min fråga pekar jag på exempel där fackligaorganisationer med fackliga medel försökt bojkotta medborgare som haft frånfackföreningsrörelsen avvikande politiska åsikter, bl. a. ilöntagarfondsfrågan. Jag frågade vilka åtgärder jusfitieministern med tanke pådetta avser att vidta, eftersom löntagarfonder kraftigt kommer att öka maklenoch möjligheterna alt reagera mot oliklänkande. För all få klarhet i en sak inför kommande debatter skullejag vilja ställa en fråga fill justifieminislern. Anser justitieministern attden typ av aktiviteter som El-ettans i aktion mot , fackelsagerande i och LO-dislriklel i samt LO-ordföranden hot om polifisk generalstrejk utgör exempel på är olika sätt att användafackliga medel för att strypa den fria politiska debatten? Om han anser delta,är jag mindre oroad. Jag tar självfallet avstånd från allayttranden och åtgärder som kränker yttrande- och tryckfriheten. 10 protokoll 1983/84:18-19 Om rätten att ta del av offentligt anställds personakt 76GUNNAR (): I så fall skulle jag också vilja frågajustitieministern om han anser alt den ökade ekonomiska, fackliga och politiskamakt som lönlagar-fonderna kommer att ge den fackliga rörelsen möjliggör förfackliga organisationer att med större kraft inskränka den fria debatten på detsätt som justitieministern har tagit avstånd från. Överläggningen var härmed avslutad. 20 § Svar på fråga 1983/84:87 om rätten att ta del avoffentligt anställds personakt Med hänvisning till att uppgifter uroffentligt anställda tjänstemäns personakter kan utnyttjas i trakasseringssyftehar frågat mig vilka åtgärder regeringen är beredd att vidta föratt förhindra att en offentligt anställd tjänsteman kommer till skada på grundav de gällande sekretessbestämmelserna. Bestämmelser om sekretess för uppgifter i myndigheternaspersonaladmi-nistrafiva verksamhet finns i 7 kap. 11 § sekretesslagen.Sekretessen är olika sträng för olika slag av uppgifter. Sekretess gäller som huvudregel för bl. a. sådanauppgifter om en anställds personliga förhållanden som har lämnats till enpsykolog eller personalkonsulent. För uppgifter om en anställds hälsotillståndoch vissa andra uppgifter om personliga förhållanden gäller också sekretessunder vissa förutsättningar. För övriga uppgifter som kan förekomma i myndighetspersonaladmini-slrativa verksamhet gäller normall inte någon sekretess alls.Skälet är att sådana uppgifter i allmänhet är förhållandevis harmlösa. Närsekretesslagen kom fill logs också uttrycklig ställning till att intresset avinsyn i anställnings-öch disciplinärenden är så stort att sekretess inte börförekomma för uppgifter i sådana ärenden. Den avvägning mellan offentlighet och sekretess somgjordes vid sekretesslagens tillkomst har på det hela taget fungerattillfredsställande. Med hänsyn till den vikt jag fäster vid altoffentlighetsprincipen har så få undantag som möjligt anser jag mig inte böravidta någon åtgärd i den riktning åsyftar. Jag vill också erinra om att densom trakasserar en offentligt anställd i vissa fall kan straffas för ofredandeeller förgripelse mot tjänsteman. 78KARIN SÖDER (c): Jag ber att få tacka justitieministern för svaret. Jag är i långa stycken överens med justitieministern, t.ex. så till vida att vi så långt möjligt skall hålla fast vidoffentlighetsprincipen. Detta är viktigt, för om vi ser oss om i världen kan vise hur det går där man inte har det öppna har allhandlägga mycket delikata frågor, där det gäller att hjälpa andra människor påolika sätt. De har att utöva en verksamhet som vi har beslutat om här iriksdagen. De skall alltså fullfölja de lagar som vi instiftar. Det är viktigtatt den uppföljningen blir så korrekt som möjligt och följer de intenfioner somriksdagen har haft. Det är då också nödvändigt att de offentliganställda kangöra detta med den trygghet att inte själva bli förföljda därför att de harfullföljt de uppdrag som de har. Det är dess värre så att det ibland förekommer- jag vill inte påslå all det är ofta - alt man använder tillgången tillpersonakter på ett sådant sätt att det som för oss kanske kan förefallaharmlöst i det sammanhanget inte blir harmlöst utan blir en del av enförföljelse. Det måste vara vår uppgift här i och regeringens uppgiftatt se till att de som vi har i vår tjänst ute i landet, i kommuner ochlandsting och för den delen också i statlig verksamhet, kan göra detta på ettsådant sätt att de inte behöver känna sig förskräckta. Jag blev själv förskräckt när jag hörde ettprogram i radio, där en av våra mesta "tyckare" uppmanade folk att,som någon sorts led i att minska byråkratin, förfölja människor som hade attutöva sitt ämbete. Jag tror att det också gav många som arbetar träget enskräckvision av vad som skulle kunna komma. Jag vill därför fråga justitieministern om det inte finnsett behov av - det framgår inte av svaret - att verkligen se till att deoffentliganställda har del skydd som de behöver för att just kunna fullfölja deuppgifter vi har ålagt dem. I det sammanhanget vill jag också ha ett ännu tydligaresvar på frågan om den lagstiftning vi har anses vara till fyllest och om viinte skulle kunna gå vidare och se på de personalansvariga inomsocialmyndigheler m. m., vilka instrukfioner de skall ha för att på bästamöjliga sätt kunna stödja dem som har att handlägga svåra frågor när det gällermänniskor som söker hjälp. Om rätten att ta del av offentligt anställds personakt Jag kan medtillfredsställelse konstatera att och jag - jag hade inte hellerväntat mig något annat - är ense om viklen av alt man gör så få undantag sommöjligt från offentlighetsprincipen. Jag har full förståelse för de problem somKarin Söder tar upp. är det så, som säger, att delyckligtvis inte förekommer så ofta. Men detta är en mycket svår avvägning.Över huvud tagel är sekretesslagen en lag som kräver avvägning mellan olikaintressen. Jag är övertygad om att vi måste följa dessa frågor meduppmärksamhet, och om det inträffar fall av detta slag, som har blivit mer ochmer frekventa, har vi säkert anledning att ingripa. 80KARIN SÖDER (c): Jag är glad för detta förtydligande frånjustitieministerris sida, nämligen hans försäkran att han tänker följa dessafrågor med uppmärksamhet. Jag kan berätta att jag har fått brev från personersom Om tidpunkten för planerad ombyggnad av polishuset i arbetar ioffentlig tjänst med förtidspensioner och svåra sociala problem och som självahar varit utsatta för trakasserier av delta slag. Jag vet också att det finns personalansvarigasom känner sig vara i en mycket brydsam situation när de får sådana härförfrågningar då någon vill la del av en personakl beträffande en anställd,därför all man inte anser sig ha fått det bidrag eller det beslut som man självskulle ha velat ha av en tjänsteman. Del är egentligen en fråga om hur dessatjänstemän skall kunna fullfölja våra intentioner i den lagstiftning som vi harbeslutat om. Vi har också en skyldighet alt ge dem trygghet i sinämbetsutövning. Jag är medveten om all del, som del slår i svaret, finnsmöjligheter att följa upp fall som rör förgripelse mot tjänsteman, men vi harett ansvar för all vi organiserar verksamheten så, alt sådana situafioner inteskall behöva uppstå. Jag hoppas alt jag kan ta det som jusfifieministern sade isitt senaste inlägg till intäkt för all regeringen om del blir nödvändigtkommer att vidta åtgärder. Jag vill fill sist upprepa frågan om hur vi skall kunnaförbättra situationen för de personalansvariga, som kanske borde få bättreinstruktioner om hur de i känsliga fall skall hanlera sådana här ärenden föratt kunna vara det stöd för sina medarbetare som de är avsedda att vara. Överläggningenvar härmed avslutad. 21 § Svar på fråga 1983/84:102 om tidpunkten för planeradombyggnad av polishuset i har frågat mig närombyggnaden av polishuset i kan komma till stånd och vad regeringen ärberedd att göra för att påskynda projektet. Regeringen uppdrog ålbyggnadsstyrelsen all börja projektera om- och tillbyggnad av enförvallningsbyggnad i med lokaler för polisväsendet t. o. m.systemhandlingar. I beslutet föreskrevs bl. a. all projektet skulle ingå ibyggnadsstyrelsens projektreserv och således kunna utföras när så är lämpligtur sysselsättningssynpunkt. har kommit in med en begäran omatt få fortsätta projekteringen t. o. m. bygghandlingar och även begärt alt få byggnadsuppdrag. Jag är väl medveten om all polisens lokaler i ärmindre ändamålsenliga och alt det är angelägel att den planerade om- ochtillbyggnaden kommer till stånd. Men mot bakgrund av det ekonomiska läget måstetyvärr även myckel angelägna byggnadsinvesteringar prövas noggrant. Jag serdärför ingen möjlighet för regeringen alt nu ge klartecken för byggstart. Menbehovet av konjunktur- och arbetsmarknadsåtgärder övervägs fortlöpande inomregeringskansliet. a. beslutade regeringen atttidigarelägga slafliga investeringar för ca 500 milj. kr. 82HANS (): Jag tackar justitieministern för svaret. Polishuset i är klart underdimensioneral.Vaklområdet är ett av de större i och innefattar bl. a.Råsundasladion samt , där utländska gäster ibland inkvarteras. Onödig arbetstid går åt fill förflyttningar inom de trehuskropparna, och risken för spilllid i gemensamhelslokaler, reception etc. ärstor. De tre husen är vardera inte fillräckligl stora - 14-15 rum - för attinrymma en avdelning, varför kontakterna mellan husen är myckel frekventa. Nuvarande arrestlokaler räcker bara till för den reservsom alllid måste finnas. Transporter av anhållna sker fill närbelägnaarrestlokaler, såsom arrestlokalerna i , och ochKronohäklel i , men även till andra, mer avlägsna orter. Vid besök som jag och en annan riksdagsledamot frånStockholms län gjorde hos för någon lid sedan sade man attmerkostnaderna för transporter m. m. uppskattades till ca 4 milj. kr. Det har gått regeringen uppdrogtill alt projektera en ombyggnad. För projekteringsuppdragetanslogs 4,2 milj. kr. Själva ombyggnaden beräknades då, i prislägel den 1 april1980, motsvara 24,3 milj. kr. Det rör sig alltså om förhållandevis lågakostnader för ombyggnaden i jämförelse med de stora besparingar som skullekunna göras. I regeringsbeslutet definieras ombyggnadsprojeklel tillalt omfatta bl. a. iordningställande av ny arrestenhel. De nya lokalerna skulledimensioneras för 14 förvaringsrum för anhållna och 8 förvaringsrum förtillfälligt omhändertagna. Därjämte projekteras en specialcell. Det föreligger myckel starka önskemål, inte bara frånpolisens sida ulan också från allmänhetens, om att denna ombyggnad snarastkommer fill stånd. har fått myckel få anslag under senare fidför ombyggnader av denna typ. Projektet borde kunna utnyttjas avsysselsält-ningsskäl. Av betydelse är också att stöderkraven. Jag konstaterar med fillfredsställelse altjustitieministern förklarat del angelägel all den planerade om- ochtillbyggnaden kommer till stånd. Jag uttrycker förhoppningen att allamöjligheter tillvaratas för all igångsättande skall kunna ske. Om tidpunkten för planerad ombyggnad av polishuset i Överläggningenvar härmed avslutad. 22 §Föredrogs och hänvisades Proposifionerna och skrivelsen 1983/84:34 filltrafikutskottet /84:36 och 39 till näringsutskottet /84:42 fillarbetsmarknadsutskottet /84:47 till näringsutskotlel /84:49 tillsocialförsäkringsulskottet 1983/84:51 fill justitieutskottet /84:53 tilljordbruksutskottet /84:54 fill trafikutskottet Nr 19 23 § Föredrogs och hänvisades 8novemberl983 1983/84:55 Bil. 1 mom. 2 och 3 till utrikesutskottet i övrigt till justitieutskottet Beträffande detta ärende haderegeringen föreslagit att skulle besluta att motionstiden förkortadestill . Kammaren beslöt förkortamotionstiden fill att utgå . 24 § Föredrogs och hänvisades Proposifionerna 1983/84:56och 62 till näringsutskottet 25 § Föredrogs och hänvisadesRedogörelse och förslag 1983/84:5 till konsfitutionsutskoltel /84:6 tillkulturutskottet 26 § Föredrogs och hänvisadesMotionerna 1983/84:39fill bostadsutskottet /84:40 till justitieutskottet /84:41 och 42 fillfinansutskottet /84:43 fill trafikutskottet /84:44-49 fillskatteutskottet 27 § Föredrogs men bordlades återFinansutskottets betänkanden /84:4 och 6-10 Skalleulskoltels betänkanden1983/84:1-3 och 5 betänkanden /84:1-3 Lagutskottetsbetänkanden /84:1 och 2 Försvarsulskollels betänkanden /84:1 och 2Socialförsäkringsutskottels betänkanden /84:1-3 Socialutskottetsbetänkanden /84:4 och 5 betänkanden /84:1 och 2Näringsutskoltets betänkanden /84:1 och 2 28 § Anmäldes och bordlades Proposifion 1983/84:57 Fortsatt giltighet avlagen (1952:98) med särskilda bestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål 29 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1983/84:50av m. fl. Godkännande av vissa delar av ettavtal mellan staten och Rederiaktiebola-gel Golland m. m. 1983/84:14) 1983/84:51 av och för postverket (prop. 1983/84:34) 1983/84:52 av Höjning av skatterna på drycker och tobak, m. m. (prop.1983/84:37) 1983/84:53 av m. fl. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. (prop.1983/84:40) 30 § Meddelande om interpellation Meddelades alt följandeinterpellation framställts 1983/84:42av () till justifieminislern om ökat skydd för enskildapersoners integritet: Inom en rad olika samhällsområdenhar vi en debatt om de enskilda människornas integritet. Ytterst gäller dennavilken makt man skall ge olika kollektiv gentemot individen och vilken rätt manskall garantera individen gentemot olika kollekliv. I ett fritt och öppet samhälle är det en självklarhet altvarje medborgare själv avgör sin fillhörighet till olika organisafioner. Del ärlikaså en självklarhet all den enskilde medborgaren som näringsidkare självavgör vem han eller hon vill anställa. Ingen annan än den enskilde skall avgöraom han eller hon skall betala medlemsavgift till en organisafion. Var och enskall fritt kunna avgöra om man skall utträda ur en organiafion. Detta är självklarheter som har att göra med den enskildesintegritet. De gäller individens relation till kollektivet. I harlagstiftningen under lång fid medgett eller medverkat till att kollektiven fåttmer makt att företräda de enskilda medborgarna. Inom alltför många områden harman sökt lösa problemen genom att ge kollektiven en större makt. Men problemenhar kvarstått medan individens frihet och integritet ytterligare inskränkts. Denna förskjutning av maklen, från individ till kollektiv,har inte bara varit ett resultat av de offentliga kollektivens - stat ochkommun - tillväxt. Olika intresseorganisationer har getts en ökad makt attföreträda medborgarna, på bekostnad av de enskilda medborgarnas egetinflytande. Statsmakten skall vara stark menbegränsad. Den skall vara stark när det gäller att värna de enskildamänniskornas rätt men begränsad så att den inte inkräktar på deras frihet. Denskall vara stark när det gäller att slå emot olika intressegruppers påtryckningarmen begränsad för att ge dem full frihet alt föra fram sina åsikter. Detta ärkrav som måste ställas för att individens integritet skall värnas, för attorganisationer, liksom stat och kommun, inte skall få en makt som inkräktar imedborgarnas frihet. Tyvärr har regering och riksdag i många ärenden vikt sigför organisationer och gett dessa makt på individens bekostnad. Medbestämmandelagsliflningen är ett sådant exempel.Förutom att MBL gett de fackliga organisafionerna inom den offentliga sektornen möjlighet att påverka politiska beslut, har MBL också inneburit att denenskildes inflytande som anställd alllid kanaliseras via fackligaorganisafioner. 1 många fal! har det gjort att de enskilda på en vissarbetsplats förlorat sitt inflytande fill en central facklig organisafion meddess byråkrati - en byråkrati som inte sällan nonchalerar medlemsopinionen. Istället för inflytande för enskilda har vi fått förhandlingar förorganisationer. Inom hyresseklorn har genomlagstiftningen i praktiken getts monopol att företräda hyresgästerna, trots attmajoriteten av hyresgästerna inte är medlemmar i organisafionen. Enskilda hyresgäster har ingen möjlighet alt enskilt ellertillsammans fillvinna sig förhandlingsrätt om inflytande annat än omhyresnämnden eller bostadsdomslolen ger dem denna rätt. Dessa ärpartssammansatta organ bestående av företrädare för etableradeintresseorganisationer, hyresgäsi:ö-relsen och fastighetsägarna. Enskildahyresgästers rätt till egen förhandlingsordning är därigenom beroende avetablerade korporationers välvilja. Staten har därmed frånhänl sig plikten attslå vakt om de enskildas rätt. Detta är två exempel på hur staten genom politiska beslutfråntagit den enskilde inflytande och rätt fill förmån för etableradeintresseorganisationer. Del finns också exempel på hur intresseorganisationer,själva eller sinsemellan, träffat avtal - över huvudet på den enskildemedborgaren - som inskränker den enskildes frihet och rätt. Kollektivanslutningen av fackliga organisationer tillsocialdemokratin är ett exempel på hur vikfiga beslut som berör den enskildesintegritet fattas över huvudet på honom. Den enskilde ges inget lagligt skyddmot att en organisation kollektivansluter honom. Inom arbetsmarknadsområdet finns exempel på avtal mellanarbetstaga-rorganisafion och arbelsgivarorganisafion som i praktiken innebärtvång till fackligt medlemskap. Ett exempel är följande: En ung person i ett av våra krislän önskar starta egetförelag inom byggbranschen. Som medarbetare tänker han till en början anställaen bror och en god vän. Det lokala facket i den ort där verksamheten skallbedrivas säger dock nej fill detta. Enligt det "hängavlal", som man ipraktiken måste ha för att kunna få uppdrag, sägs det: "Medlemmar iSvenska , bosalla inom del arbetsförmedlingsdislriktdär arbetsplatsen är belägen äga företräde vid anställning. Eftersom hans utsikter all fåuppdrag är minimala om han inte skrivit under avtalet innebär det ett tvång allanställa enbart medlemmar i fackliga organisationer. I praktiken innebär dettaall arbetsgivarsidan och arbetstagarsidan förhandlat bort rätlen för denenskilde att själv avgöra om han skall vara fackligt ansluten eller ej, liksomman förhandlat bort rätten för en näringsidkare att själv avgöra vem han skallanställa. På motsvarande sätt har en facklig organisation rest krav på att en kommun vid personalneddragningar i förstahand skall avskeda icke fackligt anslutna. har man bedrivit en kampanj motenskilda företagare som haft icke-fackligt ansluten personal. Gemensamt för dessa fall är all del saknas lagligt skyddför den som vill stå utanför facklig organisation. Genom de ömsesidigarelationerna mellan arbetsmarknadens parter finns del ett tvång till fackligtmedlemskap. På hyresmarknaden finns avtal mellanhyresgäströrelsen och fastighetsägarna som innebär att den enskilde hyresgästenpå sin hyra tvingas betala ersättning till hyresgästföreningen, oavsett om hanär medlem eller ej, oavsett om han vill eller ej. Intresseorganisationerna harbeslutat att Ivångstaxera den enskilde. Det finns inget lagligt skydd för demsom inte vill betala. Inom vissa fackliga organisationer är det ipraktiken omöjligt att utträda. Fackföreningsavgiften dras direkt på lönen avarbetsgivaren. För att utträda måste man bli utesluten, och det blir man inteså länge man betalar sin medlemsavgift. Del finns inget lagligt skydd som slårfast den självklara rätten för var och en all själv bestämma om man skall varamedlem eller ej. Del avgör organisationen - så har nämligen organisationernasinsemellan avtalat. Dessa exempel visar hur olika organisationer fråntagit deenskilda medborgarna självklara rättigheter. Inskränkningarna av den enskildesintegritet har inte beslutats av någon politisk instans. Något skydd för den enskildes inlregrilet finns inte.Staten värnar inte den enskilde i dessa sammanhang. För ett parti och en regering som värnar den enskilde ochsom vill vara ett frihetens parti måste det vara oacceptabelt attorganisationer - utan beslut - inskränker den enskildes suveränitet.Det måste likaså vara angelägel att utnyttja den politiska maklen så allmänniskornas inflytande i första hand tillkommer dem själva och inte storaorganisationer. I en annons med terhal "Ge en chans" harsocialdemokratin uttryckt sig så här: "ska vara ett land som styrs avfolkmajoritetens berättigade intressen, men där den som är annorlunda och densom tänker annorlunda aldrig ska behöva uppleva iskyla och maktlöshet." "ska vara ett land där hederligt arbete lönarsig, där vanligt folk kan ta sig ton mot all sorts överhet, och där man kanresonera förnuftigt med varann om de svårigheter och möjligheter som framtidenbjuder." Inomområden som refererats ovan har kollektivels makt inneburit intrång i individens frihet. Det gör detviktigt att stärka individens integritet. Mot bakgrund av detta vill jag ställaföljande frågor till statsrådet: Är statsrådet beredd att medverka till förslag tillförändringar i medbestämmandelagsliflningen så att de enskilda anställda ges större inflytande?