prot · G70919 · 1983-12-31 00:00:00 — Tvingas prästerna nu av en orimlig skattebelastning bortfrån sina Ijänslebosläder, prästgårdarna, riskerar de levande kulturmiljöer sommånga prästgårdar utgör all förstöras. I det här sammanhanget kan del faktisktvara berättigat att tala om ett oskattbart kulturarv. Det är alltså inte enbart rättviseskäl som talar för attde kyrkans tjänare som bor i prästgårdarna får en rimlig och likformigbeskattning. Det är inte acceptabelt att vissa skattemyndigheter går ifrånpraxis och betraktar den ofta otidsenligt stora bostaden som en löneförmån ochtaxerar upp vederbörande präst. Det har talats om eftertaxeringar på upp till20 . till följd av en uppvärdering av bostadsförmånen. Jag kunde i finansministerns svar trots allt läsa en vissförståelse för det här problemet. Han tror att de förhandlingar som pågårresulterar i att några skattemässiga problem inte kommer att uppstå. inte ärsärskilt benägen att svara på följdfrågor , ställer jag Nr 19 ingen ytteriigare fråga. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på fråga 1983/84:99 om prästers tjänstebostäder har frågat mig vilka åtgärderregeringen är beredd att vidta för att inte våra prästgårdar skall avvecklas. Jag kan nämna alt omkring 1 650 prästgårdar äranvisade som Ijänslebosläder åt präster i . Skyldigheten för ettpastorat alt hålla Ijänsteboslad ål kyrkoherden eller en komminister ipastoratet grundar sig på regeringsbeslut enligt lagen om kyrkliga kostnader.Det är också regeringen som i varje enskilt fall beslutar om befrielse frånskyldigheten att anordna tjänstebostad. I lagen och förordningen om förvaltning av kyrklig jordfinns utförliga bestämmelser om uppsikten över och vården av prästgårdarna ochom stiftsnämndernas och boställsnämndernas uppgifter i dessa hänseenden. Därföreskrivs också att man vid förvaltningen skall beakta kulturminnesvårdensintressen i skälig omfattning. Bakgrunden till fråga är emellerfid attpräster på flera håll har beskattats för skillnaden mellan dentjänslebosladshyra som de har betalat enligt gällande bestämmelser och en avtaxeringsmyndigheterna uppskattad marknadsmässig hyra för prästgården. Vidarehar det framförts krav på en översyn av nuvarande grunder för beräkningen avIjänsleboslads-hyran för präster. Beträffande skattefrågan vill jag hänvisa till del svarsom finansministern har lämnat till . Enligt löneavtal för statstjänstemän m. fl. (ALS1983) skall parterna ta upp förhandlingar om minskning avantalet tjänstebostäder inom den statligt lönereglerade sektorn och omändringar i reglerna om bestämmande av tjänslebosladshyra. De förhandlingarnapågår f. n. Det är för tidigt att uttala sig omvilka verkningar utgången av de pågående förhandlingarna kan få och omsärskilda åtgärder behövs från regeringens sida beträffande prästgårdarna. 20BERTIL (): Jag lackar civilministern för svaret på min fråga. Våra prästgårdar, som representerar oskattbara kulturarv,hotar att försvinna, dels på grund av hård beskattning av dem som beborprästgårdarna, dels också på grund av högre hyreskrav från de offentligaarbetsgivarna. Att taxera hyresgästen, oftast prästen, för förmån av helahuset -Ijänstebosiaden - har lett till alt en alltför hög förmån har lagts på.Då 7 protokoll 1983/84:18-19 prästgårdarna i de flesta fall är stora blir den s. k.förmånen mycket hög. Alltför liten hänsyn torde enligt min mening ha tagitstill del förhållandet att lokalerna används för andra ändamål, förförsamlingsarbete. Bostaden används inte enbart för prästens och hans familjsprivata behov. Bostäderna är dessutom i många fall större än vad prästfamiljenbehöver eller vill ha. Därför vägrar nu många präster att bo i prästgårdarna. Jag skall inte ytterligare kommentera skattefrågan. Denhar varit uppe till debatt . Men jag kan ändå inte undvika all gå ut ifrånden aspekten - den är huvudorsaken till att prästerna flyr prästgårdarna. Jag är rädd att prästgårdarna kommer att försvinna, vilketjag betraktar som synnerligen olyckligt. Prästgården är ett kulturarv, och förmänniskor i många situationer är den också en tillflyktsort som kommer attsaknas av många. Civilministern hänvisar nu till förhandlingar som skallske beträffande Ijänslebosladshyran och vill inte uttala sig om utgången avdem. Men, herr civilminister, detta är väl ändå en fråga som kan få tråkigaföljder . Jag vill fråga civilministern: inte civilministernatt de här prästgårdarna har ett stort värde som man ändå bör bevara och därför bör ta vara på de aktuella synpunkterna , så att man inteförlorar något väsentligt? Vad beträffar den ekonomiska sidan har jagpåtalat att det pågår förhandlingar. Jag vill också säga till attdel finns regler. Kostnaderna för kyrkoherde och komminister är"lakade" på del sättet att en kyrkoherde inte är skyldig att betalahyra för mer än högst 140 m - och storleken i kvadratmeter är något lägre omdet är fråga om komminister. Det finns vidare en bestämmelse som säger att enkyrkoherde inte skall betala högre hyra än av lönen. Del finns alltså regler om detta. Sedan vill jagsjälvfallet inte föregripa de förhandlingar som pågår i vad gäller denekonomiska biten. Jag redovisade också för de regler och lagarsom gäller för att statsmakterna på olika sätt skall kunna hävda dekulturella värden som här har tagits upp. Jag menar att de regler som gäller är en tillräcklig garanfi. Vi får se vad som kan bU resultatetav de diskussioner som har tagits upp. 22BERTIL (): Jag är på det klara med att det finns sådanaregler som finansministern och också civilministern har redogjort för. HerrWachtmeister var också inne på detta. Men tolkningarna blir ändå mycket olika från fall tillfall. Det är detta som i mycket stor utsträckning gör att det kan haka upp sig,och då får vi dessa svårigheter. Ur den aspekten är jag rädd för att det kanbli en tillbakagång. Det voresynd om prästgårdarna försvann. Jag tolkar det sista som civilministernsade som alt man ändå skall följa den här frågan. Tolkar jag detta fel, villjag ändå ha sagt att delta är en så pass väsentlig fråga för församlingarna ochför många människor att man inte bara får släppa den hur som helst, ulan manmåste följa upp den. Därför vädjar jag till civilministern och regeringen attfölja upp frågan. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på fråga 1983/84:74 om som"byråkratisk frizon" har frågat mig om jag är bereddalt låta kommunerna i län och länet som helhet utgöra försöksområde fören "byråkratisk frizon". Ett omfattande förändringsarbete pågår om kommunernas rolli samhällsutvecklingen. Genom kommunindelningsreformen har kommunerna numeraförutsättningar att ta ett ökat ansvar för olika samhällsuppgifter. Jag ansermot den bakgrunden att vi kan begränsa den långtgående statliga styrningen avkommunsektorn. Regeringen tillsatte slal-kommun-beredningen.Denna har till uppgift att se över formerna för samverkan mellan stat ochkommun samt bur det statliga regelsystemet skall kunna förenklas. Det är enligt min mening angelägel all vi så snart sommöjligt kan nå fram till resultat. Regeringen överväger därför att undervårriksdagen lägga fram en proposifion om försöksverksamhet med minskad statligreglering av verksamhet. Avsikten är att regeringen skall kunna gekommuner dispens från en del statliga regler. Genom all pröva nya ochobyråkraliska former för samverkan mellan stat och kommun hoppas jag alt dekommunala organen skall kunna söka sig fram fill lösningar som bäst svarar motlokala behov och förutsättningar. Ett underlag för regeringens förslag omförsöksverksamheten kommer att utarbetas av slal-kommun-beredningen. Frågan omhur de medverkande kommunerna skall utses kommer alt behandlas av beredningen. Jag är alltså inte beredd att lämna besked om vilkakommuner som bör delta i den kommande försöksverksamheten. När del gäller den statligaregionala förvaltningen pågår ett arbete för all åstadkomma en bättresamordning av olika verksamheter. Däremot finns det inga planer på all direktgöra hela län fill "byråkratiska frizoner". 24AGNE (): Jag lackar för svaret. Civilministern har gett uttryck åtuppfattningen att han och regeringen skulle vara beredda att vidtaga åtgärderför all minska detaljstyrningen och därmed ge större frihet åt de enskildamänniskorna. Det är en uppfattning som i många stycken stämmer väl överens medvad också vi från hävdar. Detfinns helt klart en fara för demokratin genom den misstro och resignationsom allt fler känner på grund av den tilltagande centraliseringen.Kommunindelningsreformen har verkat i negaliv riktning - som jag ser del. Eftersomdetaljregleringen och centralstyrningen inte avtagit under det senasteåret ulan i stället tilltagit - regeringen har ju i några fall t. o. m.avbrutit del arbete som inleddes av regeringarna - hälsade jag de nyasignalerna från civilministern med tillfredsställelse. Näridén om byråkratiska frizoner togs upp i debatten, tyckte jag del lätintressant ur läns synpunkt. I länet finns en klart uttalad ovilja motcentralstyrning. har t. ex. byggt upp ett långtgående decentraliseratbeslutsfattande och kommit en bra bit på vägen mot utvecklingen av humanare vårdformerutanför insfitulionerna. Självhar jag här i motionerat om förenklade regler förstalsbidragsgivningen till kommuner och landsting men tyvärr mött motstånd frånsocialdemokratiskt håll. Efter civilministerns uttalanden borde det, som jagser det, ha funnits en gemensam framkomlig väg. Men tyvärr är civilministerntydligen inte beredd all förklara län som byråkratisk frizon.Mofiveringen är alt man inte tänker göra hela län till frizoner. Men det finnsju klara samband mellan kommunernas och landstingens verksamhet. Är intecivilministern t. ex. beredd alt ge landslingen och kommunerna möjligheter allha gemensamma beslutsorgan för sjukvården och socialvården? Jag vill först säga till att intresset från kommunernassida har varit mycket stort för att få delta i den här försöksverksamheten. Jaghar talat med mina medarbetare i departementet, som säger att del har ringtföreträdare för 30-40 kommuner, som vill vara med. Del är positivt att del utei våra kommuner finns delta starka gehör för all vara med och göra försök meden enklare och mindre byråkratisk organisafion. lar här upp frågan om all göra ett helt län till frizon. Vi arbetar iolika beredningar och inom med de frågeställningar somgäller landslingen. Del är inte samma problematik för landstingen som förkommunerna när del gäller demokratifrågor. Kommunerna är starkarereglerade. Mendet finns andra frågeställningar som är intressanta att ta upp pålandsfingssidan, bl. a. ett fullföljande av när det gällerbättre service inom hälso- och sjukvården. pågår diskussioner medLandsfingsförbundet på denna punkt. Men inget sådant beredningsarbete hargjorts som innebär att man skulle ta med ett helt län i den s. k. frizonen,utan vi arbetar med de frågorna i första hand med avseende på primärkommunerna.Vi diskuterar vidare en samordning i vad gäller länsförvaltningen på denstatliga sidan, och vi diskuterar bl. a. servicebiten på landstingssidan. 26 (): Jag kan försäkra civilministern att del finns ett stort intresse fördessa frågor både i län som helhet och i enskilda kommuner i län.Del finns säkert förutsättningar för civilministern all få en positiv medverkanfrån länet när del gäller del här arbetet, om han är beredd att motta etterbjudande om medverkan. Sedansäger han att del inte finns samma problemalik på länsnivån som helhet som iprimärkommunerna. Jag menar alt del gör del, och länsnivån är den nivå där delfolkliga inflytandet är minst utvecklat. Där finns två beslutsorgan, ettsom fungerar som statens förlängda arm. Del hade därför varit angeläget alt iförsta hand påbörja en försöksverksamhet på del området. Menom jag fattar civilministern rätt är han inte beredd all som försöksverksamhetpröva möjligheten att ge medborgarna större inflytande i länsangelägenhelerna.Eftersom landstingen är de breda länsparlamenlen, förvånar det mig något attinte civilministern - med tanke på den politiska bakgrund han har - är bereddatt vidga demokratin på länsplanel. Låt mig bara kort säga, all när jag anförde all problemaliken är enannan i primärkommunerna jämfört med i landslingen, menade jag den lagsfiftningsom gäller i med avseende på den kommunala organisationen.Lagstiftningen är mer delaljreglerad för primärkommunerna än för landstingen.Del är därför vi i första hand har vall ut primärkommuner när del gällerförsöket med frizoner. Sedanpågår det också diskussioner om all få ett konkret underlag frånförsöksverksamhet i något län för att se om man kan få fill stånd en minskadsektorisering på den slafliga sidan. Jag menar därför att vi har en heltäckandeproblembild när vi arbetar för all åstadkomma förändringar. Men tanken är, somjag fidigare sade, icke att försöka ta ned alla bollar i ett län och göra enfrizon av ett helt län. Anf.28 (): Jag beklagar att civilministern i del här fallet inte är beredd allförklara län som försöksområde. Jag befarar därför alt del stannar vidvackert tal från regeringens sida om en förenkling i regelsystemet och en ökadfrihet för medborgarna och alt talet inte övergår i handling. Jag önskar civilministern framgång i hans arbete -jag förstår att det blir svårt alt få gehör för de här synpunkterna i denomgivning där nu arbetar. Del är lätt all helt demagogiskt säga all regeringens ambifioner allåstadkomma en enklare samhällsorganisation och mindre byråkrati i vårt landbara är vackert tal. får väl återkomma när vi fått fid på oss ochhar redovisat resultatet. Vi har gjort en analys, och vi är frammevid en rad praktiska förslag. Låt oss föra den här diskussionen när vi har fåttvisa våra instrument. Då tror jag att kommer alt upptäcka attdetta inte är bara ord utan att det ligger ett djupt allvar bakom orden frånregeringens sida. Anf.30 (): Jag hoppas all jag skall få åse det allvaret. Jag vill änen gång understryka att jag önskar civilministern framgång i det här vikfigaarbetet. På den punkten har vi inga delade uppfattningar. Överläggningenvar härmed avslutad. 10§ Svar på fråga 1983/84:86 om räddningstjänsten i Anf,31 Försvarsminister : har frågat mig i hur stor utsträckning det av chefenför marinen framförda förslaget att fyra av flygvapnets tunga helikoptrar skalltas i anspråk som ubåtsjaklhelikoplrar kommer att påverka beredskapen förräddningstjänsten i . Ubåtsskyddskommissionenansåg att ytterligare fyra tunga helikoptrar bordetillföras ubåtsjaktfunklionen. Detta kunde, enligt kommissionens mening, skeantingen genom att flygvapnets helikoptrar byggdes om eller genom alt nyahelikoptrar anskaffades. Överbefälhavaren och chefen för marinen har därefterhos regeringen hemställt om att få bygga om fyra tunga helikoptrar tillubåtsjaklhelikoplrar. I tilläggsbudget I till statsbudgeten för detta budgetårhar medel begärts för att bl. a. med största skyndsamhel förslärkahelikopterfunkfionen. Om fyra av flygvapnets lunga räddningshelikoptrarbyggs om till ubåtsjaklhelikoplrar, kommer helikoplerresurserna allomdisponeras och kompletteras. Inriktningen är som tidigare att en helikoptersom inte är ubåtsjaktutrustad skall vara stationerad i . Räddningstjänsteni kommer således inte all påverkas av den ombyggnad som görs avflygvapnets helikoptrar. 32 (): Jag ber att få tacka försvarsministern för svaret på min fråga, vilketjag uppfattar som positivt. Anledningen,till frågan är den oro som funnits hos den gotländska allmänheten, hossjukvårdsansvariga inom kommunen, hos helikopterbe-sällningarna, hosfrilidsbåtsfolket och hos yrkesfiskarna - både svenska och utländska - infördet förslag som kom från chefen för marinen . Förslaget var attfill det förstärkta ubåtsförsvar som beslutat om fåianspråkla flygvapnets helikoptrar till viss del. Utöver marinens egna tiohelikoptrar skulle fyra av flygvapnets tio helikoptrar byggas om och försesmed hydrofonutrustning för att användas i spaningssyfte.Alla fyra skulle tas ur den grupp på sex helikoptrar som är stationerade iRonneby, varav en är heltidsplacerad i . Självklara geografiska skäl gör att Golland medkringliggande stora vattenområden är särskilt beroende av den trygghet somhelikoptern utgör för såväl räddningsuppdrag som för akultransporler tillspecialkliniker på fasfl andel. finns också ett väl utvecklat samarbete mellanVisby lasarett och räddningshelikoptern, ett samarbete där man har utvecklatsärskild utrustning för att snabbt kunna lasta ur och i sjuka och skadademänniskor och där man ger kvalificerad vård under transporten. Detta samarbetehar rönt stort intresse och uppmärksamhet i sjukvårdskrelsar. Enligt ansvarigläkare skulle en förändring i enlighet med förslaget vara klart oacceptabel försjukvården på . Från sjöräddningshåll anses denna helikopter vara heltoumbärlig, och den är också den i särklass mest utnyttjade helikoptern. Ocksåur brandförsvars-synpunkt har helikoptern myckel stor betydelse. Självklart anser jag att marinen skall tillföras resurserför ubålsbekämp-ning, men helikopterresurserna som flygvapnet har förflygräddning borde inte ifrågasättas. Försvarsministerns svar, all räddningstjänsten inte kommeratt påverkas, ser jag som synnerligen positivt. Jag tolkar detta som en garantiför att nuvarande resurser vad gäller beredskap för räddningstjänsten i Visbyblir oförändrade. Om stimulans till ungdomar aU starta egnaföretag Överläggningen var härmed avslutad. 11§ Svar på fråga 1983/84:4 om stimulans till ungdomar att starta egna företag har frågat mig om regeringenkommer att vidta några åtgärder för alt särskilt hjälpa och stimulera ungdomarall starta och driva egna företag. För att främja nyföretagandet och på olika sätt stödjaenskilda inifiafiv genomför de regionala utvecklingsfonderna fortlöpandeaktiviteter av olika slag, allfifrån allmän informafion och rådgivning, kampanjerm. m. till starta egel-kurser. Dessa insatser kommer även ungdomar till del. Av de medel som anvisade i vårenskomplelleringsproposifion för all främja rekryteringen till industrin har 10milj. avsatts för ungdomsprojekt. Tillsammans med 10 milj. kr. frånutbildningsdepartementet utgör dessa medel en gemensam resurs som fördelasdirekt till ungdomar av en arbetsgrupp inom barn- och . Inomkort kommer regeringen att besluta om ytterligare insatser för all stärka nyföretagandet,bl. a. via utvecklingsfonderna. Även ungdomar kommer all få del av dessainsatser. Omstimulans till ungdomar att starta egnaföretag situation på arbetsmarknaden som vi nu befinner oss är det angeläget attalla enskilda initiativ las vara för all skapa sysselsättning. Därvid krävsen mängd olika insatser, såsom informafion, rådgivning, utbildning ochekonomiskt stöd av olika slag. Del är mot den bakgrunden som regeringen nyligenhar lämnat en proposition fill om särskilda sysselsättnings-åtgärder. Ipropositionen föreslås en rad åtgärder för all underlätta för ungdomar attkomma in på arbetsmarknaden. Inom ramen för förslaget om ungdomslag kommer detatt bli möjligt för kommunerna att stödja verksamheter som har affärsmässigainslag och som bygger på ungdomarnas egna inifiativ. Ekonomiskt stöd kommeratt kunna lämnas i form av slarlbidrag till ungdomar som vill etablera förelag.Regeringen har också föreslagit all arbetsmarknadsutbildningen utvidgas medbl. a. fler kurser i "starta eget". 34 (): Först ett lack till industriministern för svaret på min fråga. Dennavar ställd med anledning av att vi har en myckel svår - om än något förbättrad- konjunktursituation med en hög arbetslöshet. Del är f. ö. den högsta som vihar haft i modern fid, både i relafiv andel och i absoluta tal. Man blir litetbekymrad över att regeringen i en sådan situafion har stoppat användningen aven del goda instrument som vi hade tillgång till i, och som introducerades av,en tidigare regering. Det galleri, ex. möjligheterna att ge enyrkesintroduktion inom gymnasieskolans ram. Tanken på ungdomsslussar ärskrotad, och regeringen har vidare inte lyckats få arbetsmarknadens parter attsluta något särskilt ungdomsavtal. Till det kommer att de enskildaberedskapsarbetena, som har varit ett av de allra främsta instrumenten, nuskall stoppas . Jagär med tanke på allt detta både bekymrad och ledsen över alt man inte påregeringshåll har kommit med vare sig något nytänkande eller en offensiv i denhär frågan. Ser man på induslrideparlementels del i den proposition somindustriministern nu hänvisar till, finner man egentligen inte några förslagsom är departementels egna. Där sägs t. ex. beträffande starta egel-kurser:"bör det inte få omintetgöra eller begränsa utrymmet för sådana initiativ".Del sägs vidare att del "bör vara möjligt att stödja även verksamheter somhar affärsmässiga inslag. Stödperioden bör begränsas i tiden, och därigenomuppnås all det ekonomiska slödel får karaktären av ett starlbidrag." Nyckelorden"bör inte få omintetgöra" och "bör begränsas" ger en ganskarättvisande antydan om vad som egentligen borde finnas i propositionen,nämligen - precis som industriministern säger- en mera offensiv satsning på deenskilda initiativen och på ett tillvaralagande av alla möjligheter att skapasysselsättning. Nusäger alt utvecklingsfonderna här har en viktig uppgift ochskall få en statlig uppbackning, och del är helt i sin ordning. Men visst kanman ändå påslå alt med tanke på den propagandistiska uppläggning som förekommitfrån socialdemokrafiskt håll, innebärande att man nu både skall hävaarbetslösheten och salsa på ungdomars förmåga och möjligheter, är den proposition som ThagePeterson hänvisar till mycket intetsägande. Jag beklagar alt också denungdomslag som föreslås får en så defensiv inriktning, genom att denbegränsas till den offentliga sektorn. Jagskulle vilja fråga om industriministern tycker att del är bra med dennabegränsning. Hur skall vi skapa goda förutsättningar exempelvis för de ungdomarsom går ut i industriverksamheter? Också de borde få en chans. Jag skulledärför vilja att industriministern inte anser denna fråga avslutad i och meddet svar som han har lämnat. Omstimulans till ungdomar att starta egnaföretag Del är möjligen så alt har skrivit sitt lack för svaretinnan han fick detta i sin hand. Om läser mitt svar en gång till,kommer han altupptäcka all svaret på hans fråga är enbart positivt. Jagber alt få peka på att jag i svaret säger alt regeringen inom kortkommer att besluta om ytterligare insatser för att stärka nyföretagandet, bl.a. via utvecklingsfonderna, och att också ungdomar kommer att få del av dessainsatser. Jag pekade också på alt regeringen har föreslagit attarbetsmarknadsutbildningen utvidgas med bl. a. fler kurser i "startaeget". Delsvar som jag har lämnat ligger väl i linje med det som jag förstår är ElverJonssons innersta önskan, nämligen all få fler ungdomar intresserade av egetförelagande och all också statsmakterna skall stimulera ungdomen till egetförelagande. Del är bra alt unga människor får möjlighet alt känna påföretagandets villkor men också på företagandets möjligheter. behöveren mångfald i företagandet, och det är bra alt unga människor sfimuleras attpröva egna idéer och uppslag i eget företagande. I enlighet med denna uttaladevilja lägger också regeringen fram sina förslag, och ett par tre av deförslagen har jag omnämnt i milt svar till . Jag ber, herr talman, alt återigen få rekommenderaElver att läsa det skriftliga svaret på hans fråga. Han kommer då attfinna att industriministerns svar är enbart positivt. 36 (): Jag skall ta industriministern på orden och läsa svaret några gångertill. Vid en genomläsning går det inte alt upptäcka allt det goda somindustriministern anser all vi borde göra. Jaghade faktiskt i förväg bestämt mig för att lacka för svaret, oavsettinnehållet. Men låt mig ändå säga alt jag kände mig besviken över alt del intehade mer substans i sig. Kvar slår ändå att industriministern på den härpunkten varit ganska tomhänt. I stället för att underlätta innebärregerings-förslaget på flera punkter alt det begränsar-och försvårar. Delbesked som nu ger som komplettering är all vi skall vänta och se- här kommer ändå saker framöver.