prot · G709155 · 1983-12-31 00:00:00 — De största möjligheterna att effektivtmedverka i ett förhandlingsarbete som direkt påverkar vår egen situation ochsom kan betraktas som åtminstone en förberedelse för ett nedrustningsarbete,har vi f. n. inom ram. Förhandlingarna gäller olika slagav information stater emellan om militär verksamhet, men också begränsningar ifråga om sådan verksamhet. Utskottet anser det värdefullt att regeringen görsärskilda ansträngningar för att konferensen skall leda till positiva resultat.Det arbete som där bedrivs från svensk sida präglas framför allt avutgångspunkter i våra egna säkerhetspoUtiska intressen, även om en realpolitiskbedömning av förhandlingsbarhet givetvis görs. spelar en betydande roll i det arbetesom pågår vid nedrustningskonferensen i för uppnående av enöverenskommelse om förbud mot kemiska vapen - ett förbud som skulle kunna habetydelse för vår egen försvarsplanering. Det är uppenbart oreaUstiskt att förvänta sig att detunder överskådlig tidsrymd nås sådana resultat i de internationellaförhandlingarna att detta på något sätt kan minska vårt eget försvarspolitiskaansvar eller behoven av realistiska satsningar på vår egen förmåga att värnavår integritet. Paradoxalt nog kan vissa typer av rustningskontrollöverenskommelser,t. ex. i , riskera att ytterligare förskjuta tyngdpunkten ihotbilden mot vårt område. Det internationella politiska,klimatet är f.n. bistert.Försvarsministern påpekar i propositionen att tilltagande användning av våld påolika håll i världen inger oro. Han understryker också den minskade respektenför folkrätten och principer. Som ett tecken på att vårt land intelängre befinner sig i periferin av stormakternas militärstrategiska intressekonfliktertas de grova kränkningarna av svenskt territorium av främmande ubåtar somgjorts . Det finns anledning att peka på det faktum att dessakränkningar har fortsatt även efter det att Stockholmskönferensen harpåbörjats. Denna konferens inleddes under viss försiktig optimism och åtföljdesav stora förhoppningar från opinionen i vårt land. Kränkningarna är inte baraett brott mot redan ingångna intemationella överenskommelser utan kan också sessom ett förakt inte bara mot värdlandet utan även gentemot det seriösainternationella förhandlingsarbete för ökad avspänning som pågår inom landetsgränser. Detta förakt får. på intet sätt påverka allvaret i vårvilja att även i fortsättningen göra vårt yttersta för att föraStockholmskonferensen - och de övriga delarna av ESK-processen - till ettkonkret resultat. Det understryker också eftertryckligt att en sådanansträngning inte minskar vårt ansvar för att intensifiera ansträngningarna attmed aUa medel själva värna vårt territorium och se till att kränkningarnaupphör. Dagens riksdagsbeslut blir ett viktigt steg mot ettåterställande av ambitionsnivån försvarsbeslut. Men måste,den helt återställas. försvarskommitté har fått nya kort att spela medoch ett i viss månvidgat ansvarsområde.- Det kommer säkerligen att innebära en ökning avarbetsområdet. Det är inte troligt att det kommer att innebära en minskning avresursbehoven. 20 (): Herr''talman! förra åretcirkulerade i massmedia rykten om att militära instanser övervägde en kraftignedskärning av försvarets resurser på . Detta gav mig anledning attden rikta en fråga till försvarsministern i vilken jag underströk attdet inte kunde vara förenligt med vår alliansfria neutralitetspolitik att sparainom försvaret på ett sådant sätt att man bildligt talat visserligen sätter låsför bak- och källardörrar men lämnar huvudentrén vidöppen ochobevakad. 1 sitt svar hänvisade försvarsministern naturligt nog tillpågående budgetarbete, men uttalade stor förståelse för ett effektivt försvarav . Eftersom budgetpropositionen inte redovisade någon ram förförsvaret återkom och jag m. fl. under allmänna motionstidenmed en motion där vi underströk att års försvarsbeslut medförde enviss försvagning av försvarskraften på , varför man inte borde göraytterligare nedskärningar innan man noggrant analyserat konsekvenserna såväl urmilitär som ur civil synpunkt. När försvarspropositionen äntligen förelades riksdagenefter långa - men dess bättre framgångsrika förhandlingar, visade det sig attförsvarsministern påtagligt ansträngt sig att trots vissa ytterligarenedskärningar söka hålla försvaret på på en hygglig nivå. En analysvisade dock - vilket uppenbarligen även försvarsutskottet kommit fram till -att propositionens förslag beträffande Göteborgsförbanden inte kunde garanteraen acceptabel incidentberedskap varje timma året runt, något som jag bedömernödvändigt för att göra vårt neutralitetsförsvar trovärdigt. Därför väckte och jag m. fl. en motion den23 mars, där vi underströk angivna krav och framhöll att försvarsministernsförslag behövde kompletteras något för att säkerställa tillgången på ochutnyttjandet av kustartilleriets fasta batterier och minstationer, liksomfartyg och helikoptrar m. m. För att detta skulle borde ävenutbildningskontingenten utökas eller personal på annat sätt tillföras områdeti svackorna mellan olika årsklasser. På detta sätt borde en kontinuerligincidentberedskap kunna säkerställas. Att vi motionärer inte varit ensamma om vår oro belysesbl. a. av redaktör ledare i den 13april där han befarar "att den svenska marinen numera är så uttunnad beslutat överge den svenska . Beslutet att dra flottan och storadelar av kustartilleriet från fredstidsorganisation kan integrundas på att man bedömer allvaret i hotet från öster som så .stort att mankan lämna och port mot oceanerna vidöppen. Den svenskavästkusten är ett naturligt koncentrationsområde för en sovjetisk expansion avishavsbaserna." Litet längre fram fortsätter han: Det militära försvarets fortsatta utveckling, m. m. Det militära försvarets fortsatta utveckling, m. m. "Det är dags föromprioriteringar! Om vi inte har råd att ge vårt försvar resurser för att enskunna förhindra att utländska elitsoldater simmar ut och i våra hamnar ochskärgårdar och använder de svenska arkipelagerna till övningsområden förundervattensverksamhet, kan man ifrågasätta det förståndiga i nuvarandefördelning mellan marinen, flyget och armén. Den nuvarande situationen är inte bara genant, den ärperiodvis mycket farlig för rikets säkerhet." Jag hade ursprungligen tänkt mig att mera ingående belysavad vi motionärer anser krävs för att effektivt försvara hela , menkanske speciellt . Men då försvarutskottet glädjande nog pås. 20-21 i betänkandet så klart markerat att man ställer sig bakom vårt krav påen kontinuerlig incidentberedskap i vår landsända avstår jag av hänsyn tillkammarens ansträngda arbetssituation. Jag tror mig kunna tala å alla västsvenskamotionärers vägnar när jag förutsätter att överbefälhavarens medhjälpare isamarbete med de militära cheferna i och gemensamt kommeratt säkerställa en kontinuerlig incidentberedskap året runt i vårt område.Därför har jag inte något annat yrkande än utskottet. 21KERSTIN (): I en frågedebatt ställdejag i denna kammare en fråga till försvarsministern. Frågan löd: "Skallinte ens försvarsbeslut om en grundutbildningsbataljon på KA 4 ochnödvändigheten av marin närvaro i gälla?" Vägen fram till dagens betänkande från försvarsutskottet,där förslag till svar på frågan föreligger, har varit lång och kantad av mereller mindre väl genomtänkta förslag. Det som manar till eftertanke är, att denredovisade frågan över huvud taget behövt ställas och att de förslag som frånbörjan lades fram som underlag till dagens beslut fick den utformning de fick. Förslagen från såväl chefen för marinen somöverbefälhavaren innebar att den av beslutade grundutbUdningsbataljonenskulle ersättas med ett litet spärrkompani. De förslagen var oacceptabla. Det är alltid lätt att försöka avfärda inlägg frånriksdagsledamöter, i vilkas hemorter militära anläggningar hotas avnedläggning, som bypolitik. Jag hävdar att försvaret av inte är ensådan fråga. Det är däreinot en fråga om trovärdighet för vårt förslag och förvår förmåga att möta överraskande anfaU mot . När jag talade i samma ärende inför försvarsbeslutet 1982var det väsentligt för mig att hävda att en försvagning av försvarmot överraskande anfall - är ju vår största hamn och rikets andra stad- var i hög grad oroande. Genom att KA 4 den gången miste såväl sin befälsskolasom sin officershögskola - tillsammans ca 500 befälselever - måste kompensationges genom tillkomsten av andrå utbildningsförband. Beslutet den gången blevockså helt riktigt att en grundutbildningsbataljon skulle tillkomma vid KA 4. Vi har i vårt land en situation som kräver möjlighettill insats i ubåtsskyddsavseende. Det fordras såväl fartyg som stridsutbildadekustnära förband,vana vid tjänst i skärgård, för att möta sådan verksamhet. Hur kan någon troatt situationer liknande de på och i inte skulle kunnauppstå på ? innesluts i det begrepp som benämnsÖstersjöutloppen, och som är av stor strategisk betydelse för såväl öst somväst. Det är därför viktigt att detta område redan i fred har förband för insatsbl. a. vid incidenter och att inte något land ifrågasätter vår vilja att hävdavåra gränser genom att vi lämnar vitala områden utan möjlighet till korrektionvid överträdelser. Det förslag som vi nu skall ta ställning till är ettförslag från ett enigt försvarsutskott och innebär bifall till demotionsyrkanden som har lagts fram om att man skall omsätta krigsorganisationenmed personal utbildad vid . framförde detta krav redanunder den allmänna motionstiden. Vi har sedan upprepat kravet i en motiontillsammans med i samband med att proposition 1983/84:112 lades fram avregeringen. Det är glädjande att vi har fått gehör för våra krav. Det viktigaste är att man genom dagens beslut ger envettig ersättning för de ca 500 kvalificerade befälselever som utbildas påannat håll. Vi får på detta sätt en acceptabel ersättning, och förtroendet förvästkustförsvaret i fred behöver inte rubbas. Det kommer att bli möjligt förvästkustens ungdomar att utbildas i det område där de i första hand skallkrigsplaceras. , herr talman: om uttunning avresurserna för försvar av har duggat tätt. Låt oss hoppas att vi nuha nått slutet på denna lidandets väg. Vi kan aldrig och får aldrig accepteraförslag som vid ett genomförande äventyrar vår trovärdighet! Det militära försvarets fortsatta utveckling, m. m. 22KARL-ERIK SVARTBERG (s): Jag tror att jag vågar påståendet att detinte så mycket är den nuvarande regeringens förslag vi korrigerar när detgäller västkustförsvaret som det beslut vi fattade 1982 på förslag avmittenregeringen. Det är nämligen först nu vid behandlingen i utskottet vilyckats ta fram konsekvenserna av beslut. Den utbildningsbataljon vibeslutade om då visade sig vid en granskning vara ett mindre kompani. Det låter betryggande med en utbildningsbataljon för attklara incidentberedskapen och bygga upp krigsorganisationen på , mendet förutsätter att utbildningsbataljonen verkligen är det den ger sig ut föratt vara. I det här fallet visade det sig inte vara så. Vid ett tvådagars studiebesök på MKV/KA 4 som någrautskottskamrater och jag gjorde med försvarets personalvårdsnämnd fick vi tackvare en utomordentlig information av de fackliga företrädarna en tillräckligbas för att kunna ställa de rätta frågorna vid utskottsbehandlingen avfredsorganisationen i . Utskottet ifick sedan också direkt via enuppvaktning ta del av de fackliga företrädarnas synpunkter. Det blev en någon säregen behandling avpropositionen och ' motionen när det gäller marinens fredsorganisation iGöteborg, men av tidsskäl går jag inte in på det . Låt mig bara säga att vårtutskottskansli gjorde ett gott jobb för att ta fram de fakta som ligger tillgrund för det förslag Det militära försvarets fortsatta utveckling, m. m. somförsvarsutskottet nu presenterar . Och det förslaget måste vi när detgäller KA 4 vara tillfredsställda med tvärs över partigränserna. Förutom demotioner och talat om finns det också en bredsocialdemokratisk motion i frågan. Resultatet är alltså detta: Vi kommer även ifortsättningen att ha ett efter våra förhållanden godtagbart försvar avvästkusten. Det är viktigt när det gäller trovärdigheten i vår försvarspolitik,som ju bygger pä alliansfrihet syftande till neutralitet i krig. Vi behållerkuppberedskapen och vidmakthåller vår förmåga till. Och, herrtalman, vi kommer på KA 4 att utbilda dem som behövs för att omsättakrigsorganisationen på med undantag för viss specialutbildning. Detinnebär att vi jämfört med dagens situation minskar grundutbildningen på KA 4,men i förhållande till de fulla konsekvenserna av försvarsbeslut blirdet faktiskt en inte obetydlig ökning. När det slutligen gäller Nya Varvet har videss värre sett oss nödsakade att acceptera en avveckling. Här har vi baraförhoppningen att regeringens sakkunnige, som har till uppgift att sökasamordna statlig och annan verkstadsrörelse i , skall finna en för deanställda på Nya Varvet acceptabel lösning. Jag yrkar bifaU till utskottets hemställan. 23 (): Det är kanske litet onödigt att västkustensföreträdare diskuterar vad som är den ena eller den andra regeringens förslag.Men jag vill bara tala om för kammaren och för att när man1982 fattade beslutet om västkustsförsvaret, var det inte så att det förslagsom gick igenom i kammaren var regeringens förslag, utan det var även det ettresultat av vad man i försvarsutskottet hade kommit fram till på grund av vadvi från en del partier hade yrkat när det gällde en utvidgning av de resursersom skulle finnas i . Inte heller vi var den gången helt nöjda -vinådde inte ända fram, men det var ett bra beslut. De som skulle förverkligabeslutet och se till att det blev en organisation i ansåg att besluteti alla fall var acceptabelt. Men det förslag som kom från den nuvaranderegeringen ansåg man inte fyllde kraven. Vad sedan de myndighetspersoner iStockholm ansåg som hade att ta ställning till vad förslaget skulleinnebära är en annan sak. 1 ansåg man att man skulle få enorganisation som i alla fall tillgodosåg de krav som ställdes. har vi nåttdithän att man kan arbeta vidare och få en acceptabel lösning. 24 (): Jag vill inte ta uppnågon partipolitisk träta om det här. Jag avsåg bara att redovisa fakta imålet, och det är att vi , jämfört med beslut, faktiskt ökargrundutbildningen på KA 4. Detta är det väsentliga för oss. Jag tycker att viskall vara nöjda med det. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om försvarsutskottetsbetänkande 21.) 25ANDRE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debattera försvarsutskottetsbetänkande 21 om totalförsvarets ledning och samordning i regeringskanslietsamt informationsberedskapen m.m. I fråga om detta betänkande hålls gemensam överläggning förpunkterna 1 och 2. 26GÖTHE (): Det betänkande från försvarsutskottet som harnr 21 och som vi nu skall behandla har delats in i två avsnitt eller punkter. Det första avsnittet handlar om totalförsvarets ledningoch samordning i . Det andraavsnittet har ..m. Till det andra avsnittet, dvs. punkten 2, finns tvåreservationer fogade. Den första är från oss moderater. Bakom den andra ståräven . Reservation1 omfattar mom. 1, 7 och 10. Reservationen 2 gäller mom. 6. Jag ber, herr talman, att få yrka bifall till dessa bådareservationer i betänkandet. De syftar till en klart bättreinformationsberedskap, ett psykologiskt försvar. Vi moderater vill för det första ha ett mer preciserat målför det psykologiska försvaret än vad som anges i propositionen. För det andra begär'vi omedelbara studier och planeringför s.k. skymningslägen. För det tredje vill vi ha till stånd en kartläggning ochandra åtgärder mot desinformation. Detta ärmycket angelägna förslag, inte minst det sistnämnda. I reservation 2, där företrädare delar våruppfattning, hemställer vi om en skrivning som innebär att den får parlamentariskt inslag i den ellerde referensgrupper som tillsätts och som avses bli till starkt stöd för den nyastyrelsens arbete. Den omorganisation av försvarets informationsberedskap somföreslås i propositionen, som har nr 166, innebär att såväl statensupplysningscentral, UC, som totalförsvarets upplysningsnämnd, TUN, upphör ochatt den nuvarande försvar omvandlas till enmyndighet och verksstyrelse, om man så vill, som skall svara för detpsykologiska försvaret, i såväl krig som fred. Därtill skall denna nya styrelse också ha den angelägnauppgiften att främja försvars- och säkerhetspolitisk upplysningsverksamhet. Detär en verksamhet som totalförsvarets upplysningsnämnd , dvs. i fred,bedriver - den har gjort det och gör det på ett utomordentligt sätt - främst iform av skrifter till bl. a. skolor och organisationer. Vi moderater har i motioner bl. a. understrukitnödvändigheten av att det bedrivs en ständig upplysnings- ochinformationsverksamhet om säkerhets- 3 protokoll 1983/84:155 försvarsbeslut uttalade att en sådaninformation är en medborgerlig rättighet i en demokrati som vår. Jag uppreparatt det är en medborgerlig rättighet i en demokrati som vår att få informationom vår säkerhetspolitik, om vårt läge i världen mellan stormakterna och ombetydelsen av ett svenskt totalförsvar. Det som jag först citerade harutskottet nu skrivit fast i betänkandet såsom en tredje huvuduppgift för dennya myndigheten på psykförsvarets och informationsberedskapens område. Det är angeläget att detta blir fastslaget, lika angelägetsöm att vårt psykologiska försvar har tillräcklig organisation för att kunnaomfatta alla de områden som är nödvändiga. Dit hör att vara observant på desinformation som vi drabbas av. har vi kunnatfölja hur desinformationen i vårt land arbetar kring ubåtskränkningarna. Ettexempel är de tidningsartiklar som påstår att den sovjetiska ubåten hamnadepå svenskt område på grund av en felnavigering. Verkliga experter har jufastslagit att detta teoretiskt är så gott som omöjligt och i praktiken heltomöjligt. Men sådana här påståenden sprider en misstanke hos människor, som kanmedföra att de börjar undra över om det svenska försvaret och den svenskaregeringen har tagit miste, när man fördömer denna kränkning, som ju harupprört svenska folket i så hög grad. Detta är desinformation. Sådan utsätts viför ständigt. Det allra senaste exemplet är en bok, vari författarenförmodligen i'tron att han har rätt - jag vill inte hävda något annat - görgällande att det var NATO-ubåtar, åtminstone en sådan, som fanns i Hårsfjärden.Det var således inte sovjetiska ubåtar, vilket fastslog. Nären sådan här bok recenseras i form av nyhetsartiklar i den ena tidningen efterden andra och kanske får uppmärksamhet i TV och radio, är jag alldelesövertygad om att de sovjetiska makthavarna gläder sig. De kan notera att denverksamhet som bedrivs inom ett departement, där en f. d. chef för är chef, och som kostar någonting i storleken 15-20 miljarder rublerårligen, dvs. , är väl värd sina pengar för desovjetiska syftena. Man lyckas bedriva en desinformationsverksamhet, som kanfå svenska folket att börja tvivla på försvarets förmåga. Det är vad som harkunnat noteras . Jag vill inte dra för långtgående slutsatser av den enkätfrån försvar som offentliggjordes.Men det finns siffror som säger att försvarsviljan hos svenska folket skulle haminskat från till . Det är alltså siffror som anger vilken grad avförtroende som svenska folket i enkätsvarens form har uttalat. Jag upprepar: Viskall inte dra några stora och förhastade slutsatser av detta. Men det visarvad vi från moderat håll har hävdat, och som jag hävdade ikammarens talarstol , nämligen hur angeläget det äratt vi från den svenska demokratins sida klargör det säkerhetspolitiskaläget, klargör varför vi har ett försvar, och att vi utsätts för detsom jag har talat om, desinformation. I Norgehar man under de senaste rnånaderna fått klart för sig vad en sovjetiskspion kan åstadkomma på detta område. Det har konstaterats att den person, somblev världsbekant när han avslöjades och som är föremål för omfattandeutredningar och har åtalats, inte bara spionerat utan också till journalister iNorge lyckats prångla ut just sådana påståenden som är felaktiga, men somgagnar en annan makt. Det fanns en intressant artikel i förinte så länge sedan om hu." han har gått till väga. a. har han lyckatsmisstänkliggöra en norsk minister och lyckats framställa intressen somhelt annorlunda än vad de i verkligheten har varit och är. Allt detta till gagnför den stormakt som han - spionen och landsförrädaren - har tjänat. Det finns, herr talman, åtskilligt mer att säga om dettabetänkande. Vi har från moderat håll betonat nödvändigheten av att man i tidbygger upp en beredskap på detta område. Det finns en viss beredskap pådet område vi kallar psykologiskt försvar, men vi har det inte när det gällerjust desinformation. När jag hos utredningstjänsten badom artiklar och andra uppgifter om just desinformation, åtminstone den sombedrivs i , hade man allt som allt två tidningsklipp att ge mig. Det somjag nu säger är absolut ingen kritik mot , vilkenfungerar utomordentligt bra, men det visar att vi knappast känner till något omdetta. Det är mer känt i utlandet. Vi har ytterligt litet som är satt på pränt,och vi har inte den beredskapen. Det är nödvändigt att vi kartlägger detta ochiakttar hur vi påverkas. Det handlar alltså inte bara om att det skall ståklart för svenska folket att varje påstående om att vi i ett krig skulle lägganer vapnen och ge upp är lögnaktigt. Vi har också i vår utförliga reservation, herr talman,betonat nödvändigheten av att planlägga för det som allmänt kallasskymningsläget - det tillstånd av osäkerhet som kan komma att råda mellan fredoch krig. I den första punkten i detta betänkande behandlasledningen och samordningen av totalförsvaret inom . Vi delarutskottets och försvarsministerns uppfattning om behovet av att i krig ha enkrigsorgani-serad statsrådsberedning. Vi delar också uppfattningen attförsvarsministern bör ha ansvaret för totalförsvarets samordning inte bara i,fred, utan även i krig. Det är.på tiden att den förändringen görs. Med detta,herr talman, vill jag yrka bifall till de båda reservationerna. 27ERIC HÄGELMARK (fp): I totalförsvar skall fredssamhälletsresurser användas så långt som" möjligt. Principen bör vara att denmyndighet, organisation eller funktion som har en uppgift i fred också skallfullfölja den i krig. Det behövs samverkan mellan olika delar av totalförsvaretför att på étt effektivt sätt ta till vara olika resurser, att kunna prioriterade uppgifter som i varje läge skall lösas. På länsnivå sker samverkan mellan militära och civiladelar mellan och försvarsområdesbefälhavaren. På högreregional nivå sker motsvarande samverkan mellan militärbefäl- I dagens läge är dock civilbefälhavarkans-lierna för småi förhållande till de uppgifter som åvilar dessa kanslier. Trots att detta harpåpekats här i har förstärkningen avcivilbefälhavarkanslierna fördröjts, varför ledning och samordning av totalförsvaretsuppgifter är svag och bör förstärkas. På central nivå finns ÖB på den militära sidan, men inomdet civila totalförsvaret finns ingen samordning på myndighetsnivå. 11982 årsförsvarsbeslut betonades att samordningsfrågorna inom militärt totalförsvaroch vad gäller civilt och militärt ligger på regeringsnivå. Den samordningsavdelning som funnits iförsvarsdepartementet har avskaffats, och i stället har tillskapats en ny enhetför civilt totalförsvar. Vi har från folkpartihåll utryckt förvåning över dennaförändring; vi anser att en nära samordning mellan miUtära och civila delarinom totalförsvaret har ökat främst för att man skall kunna möta överraskandeanfall. Den nya enheten för civilt totalförsvar kan säkert vara värdefull. enhet som har detaljansvar inom civila delar av totalförsvaret är inte lämpadatt vara samordningsorgan mellan dessa delar och militärt försvar. Jag tycker det är ologiskt att försvarsdepartementet intehar en enhet för ifrågavarande samordningsfrågor. Normalt bör uppläggningen av regeringens arbetsuppgifteravgöras av regeringen ensam. Men samordningsuppgifterna inom totalförsvaret haren mycket viktig roll, och inom har samordningsuppgifterna lagts påförsvarsutskottet.