prot · G70956 · 1983-12-31 00:00:00 — mycket kort: Om man skulle gåtillbaka i urkunderna och se hur företagets pengar har förvaltats, skulle mannog kunna konstatera att det inte har skett på det absolut effektivaste sättet.Jag vill erinra om vad företagets förste VD, , sade om de 25första miljonerna som företaget en gång fick då det startade: De kunde, om deanvändes rätt, ha aktiverat hundratals miljoner i näringslivet. Uppenbarligen har man alltså halkat ur den ursprungligakursen och kanske inte lyckats leva upp till målsättningen att stimulera denindustriella sysselsättningen och skapa ny sådan, vilket ju var meningen. Istället har det i stor utsträckning varit ett uppehållande försvar. Låt mig ändå, , säga att jag tycker att vikan bli sams om att de 230 miljonerna kan vara en bra grundplåt för attutveckla viss framåtsyftande verksamhet, inte minst i malmfältsregionen; jagtänker på Truck, jag tänker också på en del fina, utvecklingsbaraföretag i kustregionen. Vi bör kunna jobba gemensamt mot det målet. Sedan kommer man inte ifrån att det finns anledning attpröva, om de här verksamheterna kommer på fötter, att återgå till den policysom inledningsvis präglade företaget och överföra delar i enskild regi, som detvar tänkt. 81KARL-ERIK HÄLL (s): Jag tror inte att har rätti fråga om orsaken till att det privata näringslivet visar så litet intresseför att etablera sig, åtminstone när det gäller de områden vi nu talar om.Norrbotten är ju stort, och det skiljer sig litet inom detta väldiga område. Imalmfältsregionen förhåller det sig faktiskt på det här sättet. Vi kan justrida om vad som är orsak och verkan, men jag har den uppfattningen, efter attha bott där större delen av mitt vuxna liv och kunnat följa utvecklingen, attdet är rikfigt av mig att säga att så litet intresse har det privatanäringslivet visat de här regionerna att förutsättningarna för att folket skallkunna vara kvar och hålla bygderna levande är helt och hållet de statliga ochsamhälleliga företagens förtjänst. Då är det klart att man också är angelägenatt slå vakt om dem. Vi blir alldeles säkert överens, , om de230 miljonerna. kommer att bevilja dem, och vi kommer utan tvivel attbli nöjda. Men när det gäller de övriga bitarna som vi har talat om villdet nog till en ordentlig förklaring från , om vi skall bliöverens. Jag har emellertid inte fått svar på mina frågor , så vi får välåterkomma till det . Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1(sammanslagning av SPK och ) Utskottets hemställan bifölls med 226 röster mot 81 förreservation 1 av m. fl. Mom. 2 (anslag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avSten m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 1(återkallelse av tillstånd att bedriva kärnteknisk verksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avTage m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 2 (upparbetning av använt kärnbränsle) Utskottets hemställan bifölls med 243 röster mot 64 förreservation 2 av m. fl. Mom. 3 (anläggning för slutförvaring av låg- ochmedelaktivt avfall) Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 16 förreservation 3 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 4 (utförsel av utrustning och teknologi påkärnenergiområdet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avTage m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 5 (lokala säkerhetsnämnder) Utskottets hemställan bifölls med 243 röster mot 64 förreservation 5 av m. fl. Mom. 6 (reglering av kärnkraftens avveckling) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avTage m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7 (prövning av frågor om tillkomst och lokaliseringav kärnteknisk anläggning) Utskottets hemställan bifölls med 242 röster mot 63 förreservation 7 av m.fl. Mom. 8 (förbud mot uranprospektering och uranbrytning) Utskottets hemställan - som ställdesmot reservation 8 av m. fl. - bifölls med acklamation. Mom: 9(regeringens lagförslag) Först biträddes reservafion 9 av m.fl.- somställdes mot reservation 10 av m. fl. - med acklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 180 röster mot 79 för reservation 9 av m. fl. 46 ledamöter avstodfrån att rösta. Mom. 10 (kärnkraftsblocken och 3) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avJörn -bifölls med acklamation. Mom. 11(kärnvärmereaktorer) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 242 röster mot 64 förbifall till hemställan i reservation 13 av m. fl. Utskottets motivering godkändes med 186 röster mot 81 förgodkännande av den i reservation 12 av m.fl. anfördamotiveringen. 40 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 3(varor av särskild betydelse för åsikts- och informationsutbyte) Utskottets hemställan bifölls med 210 röster mot 96 förreservation 1 av m. fl. Mom. 5 (licenstvång för textil- och konfektionsvaror) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avSten m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 6 (hemtagningssystemet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avSten m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(ersättning till Statsföretag) Utskottets hemställan bifölls med 209 röster mot 95 förreservafion 1 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 2 (Regioninvests ägarandelar i intressebolag) Utskottets hemställan bifölls med 165 röster mot 141 förreservation 2 av m. fl. Mom. 3 (regional- och näringspolitiska insatser imalmfältskommunerna) Utskottets hemställan bifölls med 259 röster mot 47 förreservation 3 av och . Nr 57 8 § Anmäldes och bordlades -ino,! 1983/84:84 Kooperationenskapitalförsörjning, m. m. 11 januari1984 * k j &> 9 § Anmäldes och bordlades Redogörelse 1983/84:14Riksdagens lönedelegations verksamhet 10 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1983/84:293av i Reglernaför statens verksamhet som ägare av företag 1983/84:294 av och partistöd 1983/84:295 av Bertd Fiskesjö m.fl. Villkoren för rösträtti riksdagsval 1983/84:296 av m.fl. 1983/84:297 av m.fl. Utökad beslutanderätt i fråga om lokalatrafikföreskrifter 1983/84:298 av Utredning av begreppet retroaktiv lagstiftning i fråga omskatter och avgifter 1983/84:299 av Upphävande av lagstiftningen om löntagarfonder 1983/84:300 av Åtgärder för att stimulera banksparandet 1983/84:301 av Slopande av förmögenhetsskatten på arbetande kapital 1983/84:302 av och av skolungdomars feriearbete, m. m. 1983/84:303 av Identitetsbeteckning i skattesammanhang av vissa företag 1983/84:304 av och 1983/84:305 av och Rätt till skattefria avsättningar till s. k.trygghetsfonder 1983/84:306 av och Ändrade regler för skönstaxering av småföretagare m.fl. 1983/84:307av 57 Ökad rättssäkerhet i förvaltningsprocessen Onsdauen den \9?,? 1983/84:309 av Ökat skadeståndsansvar för stat och kommun 1983/84:310 av och återinträde i forMigration (ICM) 1983/84:311 av och i vissa fall från första sjukskrivningsdagen 1983/84:312 av Margö m.fl. Viss kompletteringav medicinska register 1983/84:313 av m.fl. Undervisning och betygsättning i orienteringsämnen på högstadium 1983/84:314 av/?o///l/j(/er5so« En totalsamordnadvädertjänst 1983/84:315 av och registrering av bilar på barn 1983/84:316 av flygplats i 1983/84:317 av m.fl. Utbyggnad avverksamheten vid hamn 1983/84:318 av m.fl. Tillvaratagande avsjunktimmer 1983/84:319 av och försurning av mark och vatten 1983/84:320 av . Förbud mot användning av asbesthaltiga frikfionselement 1983/84:321 av fördistribution av naturgas 1983/84:322 av och för kraftledningsgator 1983/84:323 av m.fl. 1983/84:324 av m.fl. verksamhet 1983/84:325 av och åtgärder i län 1983/84:326 av av samhälletsräddningstjänst 1983/84:327 av Översyn av direktiven till utredningen om barnens rätt 1983/84:328 av för barn 1983/84:329 av Fängsligt förvar av barn inför utvisning 1983/84:330 av i barnavårdsärenden,m.m. 11 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1983/84:81 av () till socialministernom statsbidragen till privata daghem, m.m.: 1 samband med beslut omnytt statsbidragssystem till den kommunala barnomsorgen uttaladesocialutskottet att statsbidrag på vissa villkor också bör utgå till enskildanordnare av daghem och fritidshem. Utskottsmajoriteten menade att detta börkunna ske om bl. "barnomsorgsverksamheten drevs utan vinstsyfte och medorganisation, förening, föräldrakooperativ eller liknande som huvudman". Det ankommer på regeringen att för den praktiskatillämpningen göra en närmare precisering av detta uttalande. Det gäller attnärmare ange vilka krav som ställs på den ekonomiska förvaltningen av ettdaghem som drivs i enskild regi, dvs. vad som skall förstås med"vinstsyfte". Det torde också vara nödvändigt att närmare preciseraom den juridiska form i vilken daghemmet drivs har avgörande betydelse förhuruvida statsbidrag kan utgå. Behovet av en närmare precisering av riksdagsbeslutet haraccentuerats av uttalande av socialministern i massmedia. Uttalandet gernärmast intrycket att regeringen har för avsikt att förhindra tillkomsten avdaghem i enskild regi. För att statsbidrag skall kunna utgå till enskilda daghemgäller att dessa skall vara upptagna i kommunernas barnomsorgsplan. Denenskilde anordnaren har vidare att följa övriga normer som statliga ellerkommunala myndigheter ställer. Oklarheten torde därför i första hand gälla enskildadaghems ekonomiska förvaltning, närmare bestämt en definifion avvinstbegreppet. Den totala omfattningen av daghem ienskild regi är mycket liten. Av flera olika skäl är det önskvärt attantalet ökar. En expansion av barnomsorgen är mycket angelägen. Kommunernasekonomiska möjligheter för detta är emellertid ytterst begränsade. Det nyastatsbidraget kan öka utnyttjandegraden av redan befintliga anläggningar menknappast stimulera expansion därutöver. Initiativ som tas från enskilt håll föratt starta och driva daghem bör därför uppmuntras, såvida omsorgen hållerönskad kvalitet och det för stat och kommun ställer sig ekonomisktfördelaktigt. Det är mot den bakgrunden angeläget att klara ut de ovanredovisade oklarheterna beträffande de villkor för statsbidrag som ställs påden ekonomiska förvaltningen av enskilda daghem. I föräldrakooperativa daghem sköts ofta en stor del avadministrationen, städningen etc. av föräldrarna själva, medan omsorgenomhänderhas av utbildad och avlönad personal. Föräldrakooperativen har oftaockså väsentligt lägre lokalkostnader än kommunala daghem. Sammantaget innebärdetta, att driftkostnaden per plats blir betydligt lägre i ett enskilt daghemän i ett kommunalt. Föräldraavgifterna i kooperativa daghem är emellertidoftast desamma som i den kommunala omsorgen eller högre. Till följd av denlägre driftkostnaden kan det därför hända att ett på detta sätt drivet daghemfår ett rörelseöverskott i redovisningssammanhang, gemenligen kallat"vinst". Detta överskott kan ses som en liten ersättning förföräldrarnas arbetsinsatser. År denna vinst enligt regeringens meningdiskvalificerande för statsbidrag? Enligt utskottsmajoritetens uttalande fär inte detenskilda daghemmet drivas i "vinstsyfte". Naturligtvis startas inteett föräldrakooperativt daghem i syfte att ge vinst utan i syfte att ge barnenen god tillsyn. Även om det enskilda daghemmet skulle drivas i företagsform,skulle syftet vara själva verksamheten, dvs. att ge barnomsorg - inte att geekonomiskt överskott. Frågan är därför om det uppgivna motivet skall anses haförändrats beroende på vilken juridisk form de enskilda anordnarna väljer attdriva daghemmet i. Om ett föräldrakooperativ av praktiska skäl väljer attdriva sitt daghem i handelsbolagsform, skall dä syftet med verksamheten ansesha blivit att ge vinst i stället för att tillhandahålla barntillsyn? Somframgår är rättsläget f. n. inte kristallklart. Jag villmot den här bakgrunden ställa följande frågor till socialministern: Vilken tolkninggör regeringen av beslut beträffande villkoren för statsbidrag tillenskilda daghem? Anserregeringen det angeläget att ta till vara enskilda människors intresse attstarta och driva daghem på samma villkor som gäller för kommunala daghem? 1983/84:82 av () tillarbetsmarknadsministern om förbud för fackliga organisationer att infordravissa uppgifter, m. m.; Enskilda personer som söktbyggnadslov för om- eller tillbyggnad av egna fastigheter uppvaktas av fackligaorganisationer med begäran att lämna upplysningar om huruvida företaget skallutföras genom entreprenör eller i egen regi. Man vill veta om arbetskraft skallanställas eller ej. Avsikten är att påtvinga byggherren kollektivavtal elleratt följa upp frågor rörande vilken arbetskraft som används etc. Svarsblanketter utsänds, som nedanstående exempel utvisar,och den fackliga organisationen infordrar dessa inom av : Jag avser att bygga i egen regi Jag avser att anlitabyggföretag Omdet redan är klart, vem som skall utföra objektet, uppge företagets namn ochadress: Namn; .Adress: Vilketföretag utför rörinstallationen? Adress:......................... ............................ Tel......................... Om niavser att bygga i egen regi, ämnar Ni anställa arbetskraft för detta? Att de fackliga organisationerna pådetta sätt upphöjer sig till myndighet föranleder mig att ställa följandefrågor till arbetsmarknadsministern; Vill arbetsmarknadsministern medverka till att fackligaorganisationer förbjuds påtvinga enskilda personer-dvs. införa s. k. negativföreningsrätt- som avser att utföra ombyggnadsarbete i egen regi att upprätta Nr 57 kollektivavtal? Vilka åtgärder övervägs inomregeringen när det gäller arbetsrättslag stiftningen i dessa sammanhang? 1983/84:83 av () til landstingenspatientdatabaser; upprättade landstingen patientdatabaserefter förslag av socialsektorns statistikdelegation och enligt riksdagsbeslutden . Därmed sammanfördes all statistik rörande patienter somintagits på sjukhus för sluten vård. De lagrade uppgifterna omfattar bl. a.diagnoser, företagna operationer och utskrivningssätt. Uppgifterna relaterastill patienternas personnummer. Berörd personal, som arbetat med sjukhusensstatistik under starkt sekretesskrav, har reagerat mot att detaljeradeuppgifter nu i datans form lämnas ut från sjukhusen. Medanledning av det anförda hemställer jag att statsrådet inför kammaren lämnar enredogörelse för landstingens patientdatabaser speciellt med beaktande avintegritetsskyddet. 1983/84:84 av () till justitieministern omvillkorlig frigivning; Den förändring påkriminalpolitikens och kriminalvårdens områden som trädde i kraft den 1 juli1983 avseende s. k. obligatorisk halvtidsfrigivning kritiserades skarpt av bl.a. moderata samlingspartiet. Efter har vissa offentliggjordauppgifter avseende det nya regelsystemets tillämpning föranlett olikauttalanden av såväl justitieministern som företrädare för ansvarigamyndigheter. Mot bakgrund av att detta i hög grad kontroversiella förslag redansynes orsaka tolknings- och tillämpningssvårigheter samt att dekriminalpolitiska effekterna är i hög grad diskutabla, vill jag tilljustitieministern ställa följande frågor: Vill justitieministern medverka till att det finns ettklart samband mellan i strafflagstiftningen utsatt frihetsberövande påföljd, domstolarnas sålunda utdömda påföljd och den avtjänade anstaltstiden? Avser justifieministern attreglerna om halvtidsfrigivning skall ändras så att den som dömts för ekonomiskabrott skall behandlas på samma sätt som den som dömts för brott mot annans liveller hälsa? Avser justitieministern att föreslåsådan ändring i lagstiftningen att tillämpningen av de nya reglerna omvillkorlig frigivning sker i överensstämmelse med lagstiftningens intentioner? 12 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1983/84:272 av () till arbetsmarknadsministern om informationen om verksamhet i ungdomslag; Lagen om verksamhet i ungdomslagantogs i stor enighet som resultat av en överenskommelsemellan regeringen och de borgerliga partierna. Det har framkommit-bl. a. vid informationer frånlänsarbetsnämnderna-att verksamheten i stort sett kommit i gång endast inom denoffentliga sektorn, naturligt nog eftersom man där var väl förberedd på denkommande verksamheten. Det är emellertid viktigt, att den enskilda sektorn fårsnabb och ingående information om ungdomslagen, om verksamheten skall komma igång som vi alla önskar. Jag villfråga arbetsmarknadsministern: Vilkeninformation har gått ut till de enskilda arbetsgivarna och derasorganisationer? På vilket sättämnar arbetsmarknadsministern bedriva informationen, så att bästa möjligaresultat uppnås? 1983/84:273 av (vpk) tillarbetsmarknadsministern om åtgärder mot arbetslösheten: Enligt konjunkturinstitutetsdecemberbarometer för industrin planerar företagen betydande minskningar av sinarbetsstyrka . Även drog företagen ned påantalet anställda, både arbetare och tjänstemän, men nedskärningarna väntas nubli ännu större enligt tidningsreferaten av konjunkturbarometern. Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att hindraen ytteriigare ökning av arbetslösheten och i stället kraftigt minska antaletarbetslösa? 1983/84:274 av () till finansministern om föreslagen skattekontroll med biträde av postverket; Enligt uppgift i pressen kommer folkbokföringskommitténatt föreslå att de lokala skattemyndigheterna skall samarbeta med postverketför att kontrollera medborgarnas bostadsadresser. Brevbärarna skulle därigenombli skattekontrollanternas förlängda arm. Självfallet måste kampen mot bedrägerier i avsikt attundkomma skatt föras aktivt och beslutsamt, men det kan inte vara rimligt attålägga postverkets anställda att fungera som skattepoliser. Postverketsgeneraldirektör har gjort klara uttalanden i frågan. Enligt uppgift i pressen hardäremot statsministern uttryckt sig oklart om hur regeringen ser på dettaproblem. Jag villdärför fråga finansministern: Är finansministern beredd att medverka till attskattemyndigheterna inte skall få utnyttja brevbärarna för att på detta sättregistrera postverkets kunder? 1983/84:275 av () till justitieministern omrätten för offentliga tjänstemän att uppta telefonsamtal på band; Är det enligt justitieministern -med hänsyn till regeringsformens föreskrifter om grundläggande fri- ochrättigheter - tillåtet för tjänsteman hos myndighet att efter eget bedömande påband upptaga telefonsamtal, som utväxlas mellan myndigheten och en enskildmedborgare, utan att den enskilde har den minsta kännedom om att vad han sägervid samtalet kan komma att användas mot honom som bevis? 1983/84:276 av () till socialministern omstatsbidraget till barnomsorgen: Det har under den senaste tidenförekommit uppgifter om att socialministern ämnade ta upp de av riksdagennyligen beslutade statsbidragsreglerna för barnomsorgen till omprövning. Anledningen till socialministerns planer på ettbrådstörtat ingripande skulle enligt pressreferat vara att statsbidragsreglernager möjlighet för enskilda och privata att ta egna initiativ i fråga ombarnomsorgen. Med hänvisning till ovanstående vill jag tillsocialministern ställa följande fråga; Vill statsrådet skingra ovissheten och klargöra vilkaavsikterna är i den här frågan och antingen verifiera eller dementera depressuppgifter som har förekommit? 1983/84:277 av () till socialministern omsjukbidrag åt neurosedynskadade; har på många områdenframhållits som ett mönsterland när det gäller att ta hand om handikappade ochsjuka. Men en grupp, kanske den mest drabbade, nämligen de neurosedynskadade,tycks inte omfattas av denna omsorg. Trots grava handikapp som frånvaro av t.ex. extremiteter, så anser ändå att inte sjukdomföreligger och drar in sjukbidrag. Tänkersocialministern ingripa mot denna orättvisa? 1983/84:278av () till justitieministern om lagstiftningen rörandegatumusik: besvaradejustitieministern min interpellation beträffande gatumusiken. Han anförde bl.a. att myndigheterna måste ges tid 8 protokoll 1983/84:56-58 för att kunna skapa större fasthet i tillämpningen avgällande lagstiftning. Någon ytterligare lagändring är f. n. inte aktuell. Enligt uppgifter anser polismyndigheterna att möjligheternaatt ingripa mot klart störande gatumusik i det närmaste är obefintliga. Det ärinte enhetligt reglerat var gränserna för ett ingripande går och inteheller på vilka grunder ett sådant skall ske. Är justitieministern beredd att göra ett klarläggandeuttalande eller på annat sätt medverka till att gällande lagstiftning förgatumusik kan tillämpas av polismyndigheten? 1983/84:279av () till kommunikationsministern om ökat antalparkeringsplatser för handikappade: publicerades enskrift , somutarbetats av RHB (handikappberedning). Det goda syftet medskriften är att informera om aktuella handikappfrågor inom de olikadepartementen. 1 avsnittet om vad som skett och vad som sker inomkommunikationsdepartementets område nämns en mängd olika åtgärder ochaktiviteter. Men i redovisningen saknas frågan om parkeringsmöjligheterna förhandikappade med egen bil. Vilka åtgärder vill statsrådet vidta för att avsevärt ökaantalet parkeringsplatser för handikappade med egen bil? 1983/84:280 av () till industriministern om regionala utvecklingsinsatser i : Ett ökat intresse för nyföretagandeoch nyinvesteringar kan konstateras i . Detta glädjande faktumavspeglas i ett ökat antal ansökningar om regionalpolitiskt stöd. För att såmånga nya projekt som möjligt skall få del av anslaget på 25 milj. kr. tillregionala utvecklingsinsatser i har tvingats varaåterhållsam vid besluten i stödärenden. är emellertid den del av anslaget som avsattes tilllokaliseringsstöd praktiskt taget slut. Men ännu återstår nära tillnästa budgetår. Detta är naturligtvis ett dystert konstaterande i ett län som iså hög grad drabbats av arbetslöshet. behöver all hjälp för att öka investeringsviljanoch därmed möjligheterna till sysselsättningsökning. En fortsatt ström av nyaansökningar om såväl glesbygdsstöd som projektmedel och lokaliseringsstöd kanväntas och våren. Är industriministern beredd att för innevarande budgetåranslå ytterligare medel för regionala utvecklingsinsatser i ? den 11januari Nr 57 den /84:281 av () till statsrådet om aviserad \-[ proposition om svenskundervisning för invandrare; Vad innebär "(ev.)" bakom"Svenskundervisning för invandrare" i årets Meddelande om propositionsförteckning? 1983/84:282 av () till justitieministern omåtgärder för att förhindra illegal telefonavlyssning: beslöt , medanledning av förslag från utredningen om telefonavlyssning, om en skärptlagstiftning mot illegal telefonavlyssning. Sedan lagstiftningen infördes olika tillfällen frågan om olovlig telefonavlyssning aktualiserats, ochuppgifter om sådan olovlig avlyssning har förekommit. Debatten har också handlatom den lagliga telefonavlyssningens omfattning, syftemål och effektivitet. k. har framlagt förslag om utvidgning av den legalatelefonavlyssningen. Medanledning härav vill jag fråga justitieministern dels vilka åtgärder som kan vidtas för att beivra ochförhindra illegal telefonavlyssning, dels om förändringar av lagstiftning eller domstolspraxisi fråga om telefonavlyssning är påkallade i syfte att begränsa användningen avtelefonavlyssning i brottsbekämpande och brottsförebyggande syfte? 1983/84:283 av () tillutbildningsministern om villkoren för utbildningsbidrag för forskning: k. forskningspolitiskapropositionen 1981/82:106 ingick en regel att utbildningsbidrag för forskninginte skall ges till den som är . 1 praktiken innebär lagen ett forskningsförbud förkvinnor, som har en annan livsplanering än män och som oftast doktorerarsenare. Vilka åtgärder kommer utbildningsministern att vidta föratt inte kvinnorna skall spärras ut från forskningen? 1983/84:284 av () tillkommunikationsministern om viss järnvägsutbyggnad i ; i överlämnade ett förslag till regeringen om breddning av järnvägen Vetlanda-Kvillsfors-Järnforsenoch om nybyggnad av stickspår till . Förslaget torde ligga helt ilinje med statsmakternas allmänna strävanden att stödja utvecklingen i delar avlandet som haft en svag utveckling. Med hänvisning till ovanstående vill jagfråga kommunikationsministern: åtgärder avser statsrådet vidta för attjärnvägsbreddningen och utbyggnaden skall kunna komma till stånd? Nr 57 13 § Kammaren åtskildes . Omen mellanexamen vid universitet och högskolor