prot · G70944 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag tänker dänärmast på 42 § a och b. Om de statliga ombyggnadslånen och jag är helt överens på dennapunkt, och jag skall därför inte ta så mycket av kammarens tid i anspråk. Vi ärbåda uppbragta och förvånade över att sådant här kan inträffa, och vi är bådabesjälade av en strävan att försöka stoppa åtgärder av dennakaraktär. De förslag som nu har lagt och som jaghar anslutit mig till tycker jag innebär detta. Lämnar man på heder och samveteuppgifter som är felaktiga, är det naturligtvis straffbart. Frågan om hur detskall gå i med de aktuella lånen är ännu inte slutligt avgjord. Det ären fråga som har att bedöma, och då får den också bedöma deparagrafer som åberopade. Vi är pä denna punkt helt överens,tror jag, och båda är vi besvikna över att sådant kan inträffa. Vi har ocksåförsökt hitta utvägar för att förhindra det . 159TORE (vpk); Jag har aldrig föreställt mig annat än attbostadsministern och jag skulle vara överens om angelägenheten av att rättatill sådana här missförhållanden. Men det oroar mig litet att det inte avsvaret framgår vilka åtgärder som regeringen är beredd att vidta för attförstärka rättsverkan. Det enda man kan utläsa är att det skulle bli fråga omåterbetalningsskyldighet av lånen. När det gäller förslag beträffandebestämmelsen om hur låneunderlaget skall fastställas menar jag att det redan nuframgår av bestämmelserna att det skall handla om faktiska kostnader. Talet omatt bestämmelserna nu skall preciseras, så att det klart skall framgå attlåneunderlaget inte bör vara större än de faktiska kostnaderna, förvånar miglitet grand. Det måste väl stå klart för var och en som söker ombyggnadslån attdet är de faktiska kostnaderna som man skall uppge i det sammanhanget. Om ökat skydd för enskilda personers integritet, såvitt avserinsyn i de intresseorganisationer som rör boendemiljön, m. m. Därmedmåste också stå klart att den som i låneansökan lämnat uppgifter som inteöverensstämmer med de faktiska förhållandena och "saltat på"kostnaderna med uppåt det dubbla, i vissa fall väldigt stora summor, varit utei syfte att skaffa sig fördelar och att detta inte överensstämmer med gällandebestämmelser. Det vore skönt med ett förtydligande från bostadsministern ävenpå denna punkt. Jag kan ge det svaret att detinte är möjligt för mig att här ge mig in på en tolkning av åklagarenshandläggning av de ifrågavarande ärendena. Det är inte heller, som jag sagttidigare, helt klart att frågan nu är slutbehandlad. Ytterligare åtgärder kanövervägas men får vidtas av . Vi har genom det som jag redovisat här och som kommer attföreläggas velat undanröja all tveksamhet om vad som är avsikten medden kostnadssammanställning som skall göras. Vi har också, genom att vi sagtatt uppgifter skall lämnas på heder och samvete, klart och tydligt talat om attosanna eller felaktiga uppgifter är en form av osant intygande som kan bliföremål för ingripande. Jag får hoppas att vi kan uppnå ett tillfredsställandeförhållande när behandlar ärendet. 161 (vpk): Jag tackar bostadsministern för dessakompletteringar och förtydliganden. är vi naturligtvis helt överenspä denna punkt. Men jag har velat utvidga resonemanget litet med hänsyn tilldet förslag som lämnat. Låt mig avslutningsvis kommenteradetta. säger att man kommer att arbeta med att förbättrablanketter för kostnadsredovisning, så att kontroll och skälighetsbedömning avolika kostnader kan göras. Då inställer sig naturligtvis frågan: Kan ordentligkontroll och skälighetsbedömning av olika kostnader inte göras f. n.?Fastighetsägarna har visserligen skyllt på att blanketterna är väldigt krångliga,särskilt blankett nr 691, men det måste väl ändå redan nu vara möjligt att göraen ordentlig kontroll och skälighetsbedömning? Överläggningen var härmed avslutad. 29§ Svar på interpellation 1983/84:42 (delvis) om ökat skydd för enskildapersoners integritet, såvitt avser insyn i de intresseorganisationer som rörboendemiljön, hyresgästs förhandlingsrätt och betalning av vissa ersättningar I en interpellation till justitieministernhar ställt en rad frågor som rör förhållandet mellan enskilda ocholika kollektiv i samhället. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som skall svara pånågra av frågorna. De frågorsom jag skall besvara är om jag är beredd att medverka till förändringar i gällandelagstiftning som ökar de enskildas insyn och inflytande i deintresseorganisationer som företräder den enskilde i frågor som rörboendemiljön, om jag är beredd att förelägga lagförslag somgör det också i praktiken möjligt för enskilda hyresgäster att själva förhandlamed sin hyresvärd, om jag är beredd att medverka till att den enskildehyresgästen ges rätten att själv avgöra om han eller hon skall betalahyresgästföreningen förhandlingsersättning och ersättning för boendeinflytandeoch fritidsaktiviteter. syftar med sina frågor på det system medkollektiva hyresförhandlingar som har utvecklats i vårt land när det gällerbostadslägenheter. Förhandlingssystemet är reglerat ihyresförhandlingslagen. Förhandlingar om hyran m. m. förs mellan på ena sidanhyresvärden och hans organisation och på andra sidan en organisation avhyresgäster. Förhandlingssystemet omfattar det allmännyttiga bostadsbeståndetsamt f. n. av det enskilt ägda bostadsbeståndet. När det gäller första fråga bör enligt minmening hyresgästföreningarna - liksom de fackliga organisationerna - få beslutaom sina egna angelägenheter. Jag är alltså inte beredd att förorda någonlagstiftning om formerna för hyresgästernas inflytande inom den egnaföreningen. De hyresgäster som vill påverka föreningens beslut och allmännapolitik får göra det genom att aktivt engagera sig i föreningens verksamhet. När det gäller andra fråga vill jagunderstryka att lagstiftningen är neutral till hyresgästernas val avintresseorganisation. Det är emellertid inte lämpligt att låta flera olikaorganisationer företräda hyresgästerna i en fastighet. Om flera organisationergör anspråk på förhandhngsrätten för hyresgästerna skall denna enligt gällandeordning tillerkännas den förening som företräder en majoritet av hyresgästernaoch som även i övrigt har förutsättningar att ta till vara deras intressen. Jagkan inte se någon anledning att ändra på denna ordning. I sammanhanget vill jag också nämna att det i och för sigfinns möjligheter för en enskild hyresgäst att träda ut ur det kollektivaförhandlingssystemet. Allmänt sett har emellertid hyresgästerna genom attuppträda kollektivt bättre förutsättningar att ta till vara sina intressen. När det gäller den sista frågan innebär gällande rätt (se20 § hyresförhandlingslagen) att de förhandlande parterna i enförhandlingsöverenskommelse får bestämma att i hyran för samtliga lägenheterskall ingå ett visst belopp som utgör ersättning till hyresgästorganisafionenför dess förhandlingsarbete. Förhandlingsersättningen skall alltså betalas avsamtliga hyresgäster, även av dem som inte är medlemmar i föreningen. Varjehyresgäst kan begära hyresnämndens prövning av beloppets skälighet. Enligt minmening är detta en naturlig ordning. Det kan däremot inte anses rirnligt attvarje hyresgäst själv skall avgöra om han eller hon vill betala enförhandlingsersättning. Om ökat skydd för enskilda personers integritet, såvitt avseririsyn i de intresseorganisationer som rör boendemiljön, m. m. Omökat skydd för enskilda personers integritet, såvitt avser insyn i de intresseorganisationersom rör boendemiljön, m. m. Detär enligt min mening också en naturlig ordning att de förhandlande parternakommer överens om att hyresgästorganisationen skall få använda vissa medel föratt främja boinflytandet eller anordna olika frifidsaktiviteter förhyresgästerna. Anf.163 (): Först villjag tacka bostadsministern för svaret. Ursprunghgenställde jag min interpellation till justitieministern. Min strävan var då attdiskutera den enskildes ställning gentemot olika kollektiv, vad som kan görasför att värna den enskildes rätt och stärka den personliga integriteten. Detvar den enskildes rättssäkerhet som var utgångspunkten för min interpellation,och därför ställdes den till justitieministern. Nuhar regeringen låtit fördela interpellationens olika frågor till olikafackministrar. Jag kan inte invända mot detta, för det är regeringens sak attavgöra hur den svarar på interpellationer och frågor. Men det avslöjar attregeringen saknar en genomgripande integritetspolitik. När det gäller enskildamänniskors rätt kallas fackministrarna in för att försvara myndigheters ochorganisationers intressen. Socialdemokraterna slår mer vakt om organisationernasfrihet och rätt än om de enskilda människornas. Det är tråkigt för de enskildamänniskorna, och det är tråkigt för socialdemokratin. Bostadsministernssvar här är ett försvar för den typ av tvångsuttaxering som i dagkarakteriserar hyresgäströrelsen, ett försvar för att hyresgäströrelsenfaktiskt kan vägra de olika hyresgästerna - som man dessutom beskattaren insynsom de begär. Det är också ett försvar för att det inte existerar någonreell föreningsfrihet på bostadsområdet. Det är helt enkelt så, att vidkonflikter mellan boende och organisationer, väljer bostadsministern att ställasig på organisationernas sida. Den ordning som bostadsministern värnar och försvarar innebär atthyresgäströrelsen i praktiken har monopol på att företräda enskildahyresgäster, trots att endast en minoritet av hyresgästerna är medlemmar ihyresgäströrelsen. Denordning som bostadsministern försvarar innebär att hyresgäströrelsen kantvångsuttaxera pengar från hyresgäster, oavsett om de är medlemmar eller ej,oavsett om de vill betala eller ej, oavsett om de vill förhandla själva ellerej, oavsett om de vill ha "boinflytande", utövat avhyresgäströrelsens ombudsmän, eller ej. Bor man i ett allmännyttigtbostadsföretag betalar man en skatt ovanpå kyrkoskatten, kommunalskatten,landstingsskatten och statsskatten, nämligen en skatt som hyresgäströrelsentillgodogör sig, som är större ju större hyreshöjningar hyresgäströrelsensläpper igenom. Det kan vara fråga om en extraskatt på . Jagskulle därför vilja fråga bostadsministern om han verkligen anser att det ärriktigt att en organisation som endast engagerar en minoritet av den grupp densäger sig företräda kan beskatta samtliga hyresgäster och i synnerhet dem sombor i allmännyttiga bostadsföretag. Enligt bostadsministern skallhyresgästföreningarna, liksom fackhga organisationer, få besluta om sina egnaangelägenheter. Det är nog bra, men hyresgästföreningarna har ju genom lagstiftninggetts rätt att företräda andra än dem som är medlemmar. De tillåtstvångsuttaxera pengar inte bara av medlemmar, utan också av dem som icke ärmedlemmar. De tillåts besluta om andras angelägenheter, inte bara om de egnaangelägenheterna. Det är mot den bakgrunden som jag undrar om bostadsministerninte alls ser behov av någon typ av lagstiftning. Sanningenär att de allra flesta hyresgäster inte är med i hyresgästföreningen. Likvälfår de betala för fritidsaktiviteter de inte vill ha, boendeinflytande de intevill ha och förhandlingar som de kanske hellre vill genomföra själva. Det finnsmånga exempel på hur hyresgäster sökt förhandla själva, men då aktivtmotarbetats av en hyresgäströrelse som mer slår vakt om sitt eget monopol än omde enskilda hyresgästernas inflytande. Detfinns ett exempel från en fastighet i som skulle saneras och där detdärför, enligt gällande lag, krävdes ett hyresgästintyg. Enligt gällandeförhandlingsordning ankom denna fråga på Storstockholms hyresgästförening.Hyresgästerna i fastigheten var missnöjda med det sätt på vilket diskussionenskedde. Det förekom över huvud taget inget samråd med dem som bodde ifastigheten. De bildade därför en egen förening och försökte, förhandla medvärden för fastigheten. Detta unnades dem inte, eftersom det enligt rådandeförhandlingsordning tillkom . Då överklagadede till hyresnämnden, där de fick ett negativt besked. Därefter fick de brevfrån hyresgästföreningen där det sades att eftersom de inte respekteradehyresgäströrelsen, såg hyresgästföreningen sig nu tvingad att ge tillstånd tillden sanering som hyresgästerna i fastigheten inte ville ha. Dettaär alltså ett exempel på hur hyresgäströrelsen har utfärdat ett hyresgäsfintyg motde boendes vilja, utan samråd, och mer format det som en repressalie mot deboende i den här fastigheten. Man förnekade dem möjligheten att föra sin egentalan. När de gick till hyresnämnden, fann de en hyresnämnd som i praktikenbestod av deras motparter, nämligen hyresgäströrelsen och fastighetsägarna. Jagskulle vilja fråga bostadsministern om han anser att det är tillfredsställandeatt andra människor än dem som de boende själva har valt ges rätten attföreträda dem. Anser bostadsministern att detta system ger ett reelltinflytande? Bostadsministernsäger i sitt svar att den organisation som representerar en majoritet avhyresgästerna skall företräda dem. Jag skulle då vilja fråga: Innebär detta attenskilda hyresgästföreningar - till skillnad från vad som i praktiken i daggäller- skall få förhandla? Vilken åtgärd avser bostadsministern i så fall attgenomföra? Sedantill den tvångsuttaxering av de boende till hyresgäströrelsen som sker. Detgäller fritidsverksamhet och boendeinflytande, och det rör sig om summor kring100 milj. kr. I ett bostadsområde i var de boende i ettområde nyfikna på vad som skedde med deras boendeinflytandepengar och derasfritidspengar. De ställde därför frågan till hyresgästföreningen i Stockholmom de kunde få någon redovisning av detta. Det nekades dem. De gick då tillbostadsföretaget, och även där nekades de redovisning. Omökat skydd för enskilda personers integritet, såvitt avser insyn ide intresseorganisationersom rör bo-endemiljön, mm. Om ökat skydd för enskilda personers integritet, såvitt.avserinsyn i de intresseorganisationer som rör bo-, endemiljön, rri. Man sadefrån bostadsföreningen följande; "har givetvisrätt och möjligheter till insyn i verksamheten. Enskilda hyresgäster kandäremot inte göra anspråk på att få sådan redovisning från vare sig föreningeneller bostadsföretaget." Jag skulle vilja fråga bostadsministern; Är det en godform för inflytande, när man nekar dem som betalar pengar att få någon somhelst insyn i hur dessa pengar används? har ändå uppgifter kommit fram om hur de här pengarnaanvändes. I det område där man hade velat få reda på hur pengarna användesvisade det sig att . användes till verksamhet och . Det var framför allt Unga Örnar som fick bidrag. Pengarnaanvändes till olika typer av gårdsfester, vår- och höststädningar - ingentingsom de boende själva ville ha. Om de hade velat ha det, hade de kunnat betaladet själva. Det var enbart fråga om saker som hyresgäströrelsen ansåg att deboende skiille syssla med. När det gäller boendeinflytandepengarna rör det sig omungefär 43 milj. kr. för hela landet. Av dessa pengar faller ungefär 6,5 milj.kr. Det är frapperande att ta del av hur de pengarnaanvänds, pengar som tvångsuttaxeras av hyresgästerna. Av de 6,5 milj. kr. som är boendeinflytandepengar iStorstockholm går . till information - inslag i närradion ochannat -, och . går till utbildning kurser, konferenser ochpersonalutbildning. används till organisationsutveckling;centrala kostnader för kurser och konferenser, trycksaker, studiematerial m. m.Vidare betalas . för avgifter till Hyresgästernas riksförbund.Framför allt rör det sig om kostnader för tre boendeinflytandeombudsmän. 1,2milj. hänför sig till administrativa kostnader: för sekreterare,lönebikostnad för tre ombudsmän m. m. 3,5 milj. kr. är avdelningskostnader.Här gäller det kostnader för personal, organisationsutveckling, utbildning ochinformation på avdelningsnivå. Jag skulle vilja fråga bostadsministern: det riktigtatt - när man nu tvångsuttaxerar väldigt mycket pengar av de boende - dessainflytandeaktiviteter skall vara hemliga för de boende? Vad anserbostadsministern om de fall då de boende inte har fått någon in.syn? Avserbostadsministern, som vill försvara denna typ av beskattningsrätt, att föreslånågon enda åtgärd som säkerställer att de boende i olika områden kan få insynoch redovisning när det gäller användandet av pengarna? Min huvudfråga till bostadsministern är likväl denna: Vadär det för typ av inflytande som människorna får, de som bor och de sombetalar, då de inte ens har något inflytande över hur inflytandet skall ske? Det är rätt så mycket pengar som tvångsvägenförs över till hyresgäströrelsen-i rör det sig totalt om ca 130 milj.kr. perår-utan någon möjlighet för dem som inte är medlemmar men som tvingasbetala att få insyn och redovisning. När det gäller eri normal lägenhet kan detröra sig om en extra skatt till en organisation på . Jag skullevilja ställa ytterligare en fråga: Avser bostadsministern att medverkatill någon form av en i lag reglerad rätt för dem som står utanförhyresgäströrelsen, och som vill stå utanför denna, att få insyn och offentligrevision? Om inte, finns det någon åtgärd på bostadsområdet där bostadsministernvill säkerställa att enskilda människor får en ökad integritet och ett ökatinflytande, oavsett vad hyresgäströrelsen tycker om detta? Låt mig först säga till attdet faktiskt inte är som jag kan åta mig att utan vidare försvara ettborgerligt regeringsförslag. Hyresförhandlingslagen som framlades av denborgerliga regeringen och som godkändes av den borgerliga riksdagsmajoritetentycker jag grundar sig på både kunskap om hyresmarknaden och ett praktiskt ochförnuftigt synsätt när det gäller de svåra hyresförhandlingsfrågorna. Jag hardärför ingen anledning att göra någon erinran mot den hyresförhandlingslag sominfördes /78. På de frågor som har ställt direkt till migskall jag försöka svara helt kort. När det gäller det som efterlyser i frågaom integritetspolitiken vill jag säga att jag har läst den debatt som GunnarHökmark hade med justitieministern och har därför ingen anledning att upprepaden. Beträffande frågan om huruvida jag tycker att det ärriktigt att man vid sidan om kyrkoskatt, landstingsskatt och andra skatterockså tar ut en skatt av hyresgästerna, vilken går till förhandlingsverksamhetoch förhandlingsersättning, måste jag säga att gör sig skyldigtill en något underlig tillämpning av vanligt språkbruk. Den hyresskatt somGunnar talar om kan ju mycket väl visa sig vara en hyresrabatt. Vimåste ju ändå utgå ifrån att hyresgäströrelsen gör ett nyttigt arbete förhyresgästerna; den bevakar hyresgästernas intressen i alla sammanhang - det kanjag vitsorda som har att göra med hyresgäströrelsen som företrädareför hyresgästerna. Jag skulle vilja säga att om vi inte hade haft en stark ochvälorganiserad hyresgäströrelse hade vi kunnat tala om att hyresgästerna hadebeskattats av fastighetsägarna. anförde en del exempel om saneringsintygoch hur man hade handlat i olika lokala situationer. Det är naturligtvisomöjligt för mig att kommentera dem här . När det gäller frågan om inflytande och insyn iverksamheten mot bakgrund av att man betalar för boendeinflytande,fritidsaktiviteter och förhandlingar anser jag inte att det behövs någotlagförslag, eftersom parterna inför , som prövat skäligheten avdessa avgifter, har förklarat att de är beredda att oberoende av medlemskaplämna aktuell information om och redovisning av medlen för boinflytande ochfritidsverksamhet i bostadsområdena. Därmed är den frågan, tycker jag, fördundan debatten. har f. ö. med anledning av anmälan sominkommit till verket lämnat en utförlig redovisning av behandlingen av de härfrågorna och har förklarat sig icke ha någonting att erinra mot vare sigförhandlingsersätt- Om ökat skydd för enskilda personers integritet, såvitt avserinsyn i de intresseorganisationer som rör boendemiljön, m. m. 9 protokoll 1983/84:44 Om ökat skydd för enskilda personers integritet, såviti avserinsyn i de intresseorganisationer som rör boendemiljön, m. m. ningeneller att medel tas ut för boinflytande och fritidsaktiviteter. Därmed tyckerjag hela insynsfrågan har fått sin lösning. Hur pengarna används är faktiskt en fråga som hyresgäströrelsenfår svara på. Men det står att läsa i hur man gör iEnskede med de pengar man tar in för fritidsaktiviteter. Nog tycker jag att deti allt väsentligt är nyttig och angelägen verksamhet för hyresgästerna. Jag kan alltså inte finna att hyresgästerna är utsatta förnågot integritetsintrång. De har möjlighet att träda ur organisationen när devill, och de har möjlighet att bilda en egen enskild intresseorganisation - idet avseendet är hyresgästiagen neutral. De har de möjligheter som manrimligtvis kan begära. Dessutom är det så att hyresgästerna i samband med att manupprättar kontrakt skriver under en s. k. förhandlingsklausul där de förbindersig att följa de överenskommelser som träffas. För att den inte skall få ett oskäligtinnehåll har hyresgästerna möjligheter att gä till fåinnehållet i denna förhandlingsklausul prövat. Jag kan alltså inte finna att vad framförtär skäl för någon ändring av den föreliggande lagstiftningen. 165GUNNAR (): Jag är glad att bostadsministern uppskattarde aktiviteter som bedrivs i . Men saken gäller inte om det är trevligaeller otrevliga akfiviteter som bedrivs i , utan vem som skall betaladem. Sakläget är nu att de boende får betala dem vare sig de vill ha dem ellerej. Om de är så trevliga som bostadsministern anser att de är, varför då intelåta fritidsaktivitetspengarna och boinflytandepengarna vara frivilliga? Dåskulle givetvis de boende, precis som bostadsministern, uppskatta dem ochdärför också vara beredda att betala dem. Varför kan ni inte acceptera frivillighet när det gäller den typen av pengar? Det är riktig att man kan utträda ur hyresgäströrelsen.Men man får likväl betala pengar till hyresgäströrelsen. Det är därför jagfrarnfört krav om att man på något sätt skall lagstifta om att människor skallha någon typ av inflytande och en rejäl redovisning. Det är ett faktum - vi harhaft en lång rad exempel på det i - hur hyresgäster har nekatsinflytande och redovisning av hur dessa pengar har använts. Om två parter harförhandlat om att den tredje parten skall betala pengar till någon av dem, dåär det enligt min mening rimligt att inse att det inte bara ärhyresgäströrelsens egen angelägenhet. Det rör sig ju om andras pengar. I dendiskussionen försvarar bostadsministern hyresgäströrelsen och säger att denskall ha pengarna. Det ställs inget krav på motprestation utan krav påredovisning av hur pengarna används. Framför allt får inte de enskildahyresgästerna själva bestämma om de skall betala eller ej. Låt mig ställa ett par konkreta frågor tillbostadsministern. Den som bor i en normalstor hyreslägenhet får betala ca 200kr. Pengarna används främst till att bygga upp en storoch central organisation med mängder av ombudsmän. Tror bostadsministern atthyresgästen, om han eller hon själv fickbestämma, skulle betala . till boinflytande och fritidsaktivitetersom man inte själv har någon kontroll över? Majoriteten av de boende 'är juinte ens medlemmar i hyresgäströrelsen. Tycker bostadsministern att enminoritet av hyresgästerna på detta sätt har rätt att ta hand om dessahyresgästernas pengar och dessutom företräda de boende? Bostadsministernsäger vidare att man har möjlighet att utträda ur en hyresgästförening ochsjälv bilda en sådan. Det finns faktiskt många exempel på att detta inte har fillåfits.Man har gått till få en egen förhandlingsordning men intebeviljats detta. Där sitter nämligen representanter för hyresgäströrelsen ochför fastighetsägarna, och de har inte gärna velat se en ny hyresgästförening. Vilkentyp av åtgärd avser bostadsministern genomföra för att det han talar om i sittsvar skall bli en reell möjlighet för boende i olika fastigheter? Omökat skydd för enskilda personers integritet, såvitt avser insyn i de intresseorganisationersom rör boendemiljön, m. m. Om frivillighet skulle tillämpas i detta sammanhang blev följden atthyresgäster som inte vill vara med och betala ändå fick nytta av de aktivitetersom de betalande medlemmarna genomförde. Det gäller bådeförhandlingsersättning, boendeinflytande och fritidsaktiviteter. Ett sådantsystem, , kan man inte ha.