prot · G709109 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:109 1 §Kompletteringsval till utskott Vänsterpartietkommunisternas partigrapp har som suppleant i kulturatskottet under EvaHjelmströms ledighet anmält hennes ersättare . suppleanti kulturutskottet (vpk) 2 §Justerades protokollet för den 19 innevarande månad. 3 § Svar på fråga1983/84:358 om överväganden beträffande Västgöta flygflottilj 2 FörsvarsministerANDERS THUNBORG: har frågat hur jag ser på den långsiktiga utvecklingen avgarnisonen i och vilka åtgärder regeringen överväger beträffandeVästgöta flygflottilj. Enligt1982 års försvarsbeslut läggs signalregemente (S 2) i ned ochflyttas Livregementets husarer (K 3) från till . S2 läggs ned därför att utbildningsbehovet inom signaltrapperna minskar. K3flyttas av bl. a. regionalpolitiska skäl. Iförsvarsbeslutet bedömdes att förändringarna sammantaget innebär attförsvarsverksamheten i kan hållas på en i stort sett oförändrad nivå.Jag gör själv samma bedömning. framlagda försvarspropositionen anförs bl. a. att behovet avförändringar i flygvapnets fredsorganisation är beroende av krigsorganisatio- nens utveckling och kommersålunda att prövas i den fortsatta planeringen. Jag kan därför inte nu uttalamig om när sådana förändringar kan komma att aktuaUseras eller om vilka ortersom kan komma att beröras. 3 (): Jag ber attfå tacka försvarsministern för svaret på min fråga. Karlsborgskommun står i ett unikt beroende av militära myndigheter och försvarsanknutenverksamhet. Av totala antalet sysselsättningstillfällen i kommunen utgörs drygt60 % av arbetstillfällen inom offentlig förvaltning och iiidustriproduktion förförsvarsändamål. Av dessa utgör militär- och försvarsanknutenföretagsverksamhet . 1982års försvarsbeslut innebär, som statsrådet påpekade, bl. a. attstörre delen av signalförbandet S2 indras fr. o. m. . Dettaskall dock kompenseras av att K 3 flyttas från till vid sammatidpunkt. Karlsborgskommun har emellertid i en egen undersökning konstaterat att 85befattningshavare, på grund av det relativt korta avståndet mellanförbandsorterna, kommer att pendla under en förhållandevis lång övergångsperiod.Detta medför att får vidkännas ettmycket betydande skattebortfall. Skulle ytterligare ett stort förband dras in,blir den finansiella situationen närmast katastrofal. Man måste därför förståatt kommuninvånarna känt stor oro inför de uttalanden som föranledde min fråga. Sedanfrågan ställdes har emellertid mycket positivt hänt. Vi har fått en försvarsuppgörelse,som innebär en väsentligt förbättrad ekonomisk situation för försvaret iförhållande till vad regeringen stod för då frågan ställdes.Därmed bibehålls bl. a. handlingsfriheten att behålla tre Drakendivisioner. Försvarsministernhar numera bättre förutsättningar för att låta behålla F 6 i intakt.I svaret säger försvarsministern dock att förändringarna sammantaget innebäratt försvarsverksamheten i kan hållas på en i stort sett oförändradnivå, dvs. han gör den bedömning som kom till uttryck vid 1982 årsförsvarsbeslut. Medhänsyn till vad försvarsministern sade skulle jag vilja frågaförsvarsministern om jag kan tolka detta uttalande som att statsrådet att F 6 i nu kan finnas kvar. 4 FörsvarsministerANDERS THUNBORG: Jag är väl medveten om den stora betydelse som försvarets verksamhet iKarlsborg har för sysselsättningen där. ekonomiska situation som försvaret befinner sig i - det gäller också efterden försvarsuppgörelse vi har träffat - är det emellertid nödvändigtatt lägga stor vikt vid de besparingar ur försvarets synpunkt som nedläggningav fredsadministrationer kan ge. Det är nu så när det gäller attdiskussionen om den fråga som chefen för flygvapnet och andra intressenteraktualiserade har skjutits fram ett visst Jag kan inteutdela frisedlar för fredsadministrationer för hur som helst. Anf.5 (): Såväl regeringen som har ju vid upprepade tillfällen gettuttryck för att man känner ett speciellt regionalpoUtiskt ansvar för Karlsborgskommun, och detta måste naturligtvis vägas in vid framtida och aktuellaförsvarspolitiska bedömningar. Närflygvapenchefen gjorde sitt uttalande, tolkades detta i en ortstidning påföljande sätt: "Om något skaU bort, så måste det bli F6." Jagkonstaterar med hänsyn till de uttalanden som försvarsministern nu har gjort, ibåde det första och det andra svaret, att den situationen inte längre gäller.Vi kan alltså räkna med att F6 kommer att finnas kvar. Vi har t. o. m.anledning att fatta ett mera långsiktigt beslut i då vi får tillfälleatt återkomma till frågan. Men den aktuella situationen enligt flygvapenchefensversion och som jag citerade ur ortstidningen gäller alltså inte längre. Omanstånd från värnpliktstjänstgöring för tillsyn av eget barn Överläggningen var härmedavslutad. 4§ Svar på fråga 1983/84:387 oiii anstånd från värnpliktstjänstgöring förtillsyn av eget barn har frågat vilka åtgärder som jag ämnar vidta för attunderlätta för personer vilka inkallas till grundutbildning ochrepetitionsutbildning att få anstånd då deras barnomsorg infe annars kanordnas. AvKerstin Ekmans fråga framgår att hon avser anstånd med värnpliktstjänstgöringför vämpUktiga som är föräldralediga. Envärnpliktig beviljas regelmässigt anstånd med påbörjande av grandutbildningför den tid han är föräldraledig och erhåller föräldrapenning resp. särskildföräldrapenning. Anstånd med redan påbörjad grandutbildning medges också envärnpliktig som inte kan ta ut ledighet med ersättning efter utryckningen. Vidrepetitionsutbildning beviljas anstånd regelmässigt för den som utnyttjarrätten till ledighet, med föräldrapenning resp. särskild föräldrapenning, förvård av bam upp till . Sammanfattningsvis vill jag säga att praxisvid bedömningen av anståndsärenden är att den värnpliktigesmöjligheter att utnyttja "betald pappaledighet" inte bör inskränkasav skyldighet att fullgöra värnpliktstjänstgöring. Iandra situationer där det uppstår en konflikt mellan barntillsyn ochvämpUktstjänstgöring görs en bedömning av vilka svårigheter som tjänstgöringenskulle medföra i det enskilda fallet. Omanstånd från värnpliktstjänstgöring för tillsyn av eget barn 7 (): Jag tackar försvarsministern för svaret. Det var myckettillfredsställande. Jag hoppas att verkligheten ser lika ljus ut. Det ärmärkvärdigt att vi i alla fall nås av så många alarmerande rapporter. Tyvärrligger man ju ofta efter i den praktiska tillämpningen. Ettär klart: Vårt samhälle har förändrats! Vi har inte längre familjer med enyrkesarbetande far och en hemarbetande mor. Vi har oftast två yrkesarbetandeföräldrar som gemensamt tar ansvaret för både försörjning och bamtillsyn. Dettainnebär att fäder tar föräldraledighet och att den inplaneras i samförståndföräldrarna emellan. Det finns också familjer där fadern väljer att stannahemma helt. Närså en inkallelse till repetitionstjänstgöring trillar ner, uppstår detbekymmer. Det tycks det göra, trots försvarsministerns positiva svar. Efter vadjag har förstått är det oftast inte som första utväg man väljer att sökauppskov. Detta skall vi hålla i minnet. Det är nämligen inte ovilja att görasin tjänst som är styrande - det är omsorgen om barnet. Först försöker mandärför få kommunen, dvs. den kommunala barnomsorgen, intresserad. Kommunematycks ibland inte ha uppmärksammat problemet. Familjen får inte någon hjälp.När det inte finns barnomsorg att tillgå, söker den inkallade uppskov. Vi harexempel på att det svar som kommunen oftast ger är att modem får klaraproblemen. Om man svarar så, är det ett bevis för en underskattning av kvinnorsarbete och arbetsuppgifter. Detär naturligtvis viktigt att repetitionsutbildningen genomförs - det tyckerockså våra värnpliktiga. Det måste finnas en förståelse för problemet och enallvarlig vilja från berörda myndigheter, både militära och kommunala, attlösa det på ett tillfredsställande sätt. Eftersomuppgift ofta står mot uppgift i de här fallen vill jag fråga försvarsministern:Finns det någon statistik på hur många uppskov som beviljats på grand av attmannens arbetsgivare ansett mannen oumbärlig på sitt jobb? Den siffran borde iså fall jämföras med siffran för bifall till uppskov för bamtillsyn. 8 FörsvarsministerANDERS THUNBORG: frågar mig om det finns någon statistik. Jag skallombesörja att den statistik som vi har på detta område kommer fram. KerstinEkman tar också upp frågan om att hustran måste ta ledigt, som man iblandsäger. Om en värnpUktig, utan att vara ledig med föräldrapenning, har ettansvar för bamtillsyn bör enligt vår mening i första hand annan lämpligbarntillsyn ordnas, genom kommunen eller på annat sätt. Om detta inte går ochhustmn måste ta ledigt från arbetet, skall man vid prövningen av ettanståndsärende beakta bl. a. påverkan på familjeekonomin, hur stor ledighet somhustran behöver ta ut, hur lång värnpliktstjänstgöringen är och hur långvarseltid som den värnpliktige har fått. Om det vid en sammanfattandebedömning visar sig att den värnpliktige och hans familj skulle drabbas avväsentUga svårigheter, skall anstånd beviljas. Det har varit endiskussion i pressen om bl. a. barnomsorgen. kommunala barnomsorgen harnumera byggts ut i en sådan omfattning att det ofta bör vara möjligt att på ettfullt tillfredsställande sätt ordna en tillfällig eller en tillfälligt utvidgadbarnomsorg, exempelvis under en normal krigsförbandsövning. Om en värnpliktigerbjuds men inte vill acceptera en lämplig barnomsorg undertjänstgöringen, måste det anses vara ett eget val, som i princip inte är ettskäl för anstånd. Jag tar upp detta eftersom frågan har diskuterats i pressen. Anf.9 (): Jag vill bara tillägga att vi - med tanke på det svar som jag förstfick av försvarsministern - tycks vara eniga om att man bör lösa problemet påbästa sätt. Vi får hoppas att det ute på fältet fungerar på det vis som det ärmeningen att det skall göra. Ommassmedias arbetsmöjligheter i samband med händelserna i Överläggningenvar härmed avslutad. 5 § Svar på fråga1983/84:402 om massmedias arbetsmöjligheter i samband med händelserna iKarlskrona 10 FörsvarsministerANDERS THUNBORG: har med hänvisning till att händelsema i Karlskronahar inneburit inskränkningar i rörelsefriheten frågat justitiemi-nistem vilkalagram som gäller som detta och om lagreglema tillämpas olikaför TV-team från och från . del av det område inom vilket den militära verksamheten bedrivs ingårenligt förordningen (1976:935) om skyddsområden och kontrollområden i Blekingeskyddsområde. I den delen av området får utlänningar inte uppehålla sig utantillstånd. Länsstyrelseni har genom olika beslut enligt kungörelsen (1964:810) om avlysningav allmänt vattenområde för militär verksamhet meddelat förbud för obehörigaatt vistas i eller passera särskilt angivna vattenområden i Karlskronaskärgård. Vidarehar och chefen för kustartilleriförsvar dels var försig, dels gemensamt meddelat vissa förbud enligt 1 och 2§§ skyddslagen(1940:358). Dessaförbud innebär att det inte är tillåtet för obehöriga att beträda de områdensom anges i besluten. Det råder också förbud att fotografera eller på annatsätt göra avbildningar av områdena. Det är inte heller tillåtet att dyka inomdessa områden. Föratt kunna övervaka efterlevnaden av förbuden har den som bevakar området rättatt - med stöd av 11 § skyddslagen - begära att den som försöker få tillträdetill eller uppehåller sig vid området skall lämna uppgift om namn, födelsetidoch hemvist. Han har också rätt att kroppsvisitera en sådan person ochundersöka egendom som denne för med sig. Brev och andra enskilda handlingar fårdock inte granskas. Bevakningspersonalen, som kan vara Ommassmedias arbetsmöjligheter i samband med händelserna i både polismän och militärpersonal, får också avvisa, avlägsna eller tillfälligt omhänderta den somöverträder förbudet eller vägrar att lämna begärda uppgifter eller underkastasig kroppsvisitation eller undersökning. Enligtvad jag har inhämtat har ingen TV-inspelning tillåtits inom de områden därfotograferingsförbud gäller. Jag vill dock tillägga att jag erfarit att ettutländskt TV-bolag har gjort en intervju norr om , där det inte rådernågra som helst restriktioner. Anf.11 (vpk): Jag tackarförsvarsministern för svaret på min fråga. Jaghar haft liknande debatter med de två närmast föregående försvarsministrarna,nämligen med när det gällde händelsema i och medTorsten när händelserna i var aktuella 1981. Det kangöras intressanta jämförelser mellan dessa händelser, och det finns ganskastora skillnader. Idetta svar hänvisas till olika lagar och förordningar, och det är vad man kanvänta, eftersom de har tillämpats. Men det som är intressant är var beslutenhar fattats, och därmed är vi tillbaka i samma frågeställningar som vid de tvåföregående debatterna med och . Enligtmin uppfattning har den civila statsmakten, dvs. försvarsdepartementet ochregeringen, utövat alldeles för litet kontroll över de militära myndigheterna ide båda tidigare fallen och i det senaste fallet. Detta var helt uppenbart närdet gällde händelserna i . Den gången var det inte tal om någotskyddsområde, utan då kördes utländska journalister rant ohämmat i marinensflygplan och båtar, och filmteam surrade. Det var aldrig tal om att någotskyddsområde skulle respekteras. Det är en mycket intressant skillnad mellanläget den gången och - men då hade man någonting konkret att visa upp,även om det inte var militärens förtjänst att ubåten låg där. IHårsfjärden var det i stort sett likadant: Det var mycket skjutsande avjournalistgrapper både från , från och från många andra håll ivästvärlden. Sedanhar miUtären bytt taktik: är det precis tvärtom. är det inte tillåtet ensför svenska massmedia eller för de svenska medborgare som finns i trakten attröra sig utan att kontrolleras. Vadjag är ute efter är principen: Var har besluten fattats enligt dessa lagram,som jag naturligtvis respekterar? Det finns lagram, även om de inte ärheltäckande,som kanske behöver ses över osv. Men var har de poUtiska beslutenfattats? har naturligtvis varit inkopplad. Landshövdingensförsvarsenhetschef har i detta fall stora befogenheter, möjligheter ochskyldigheter. Men är detta tillräckUgt? Bör inte regeringen intressera sig meraför detta och lägga sin kontrollerande hand över sådana här händelser på ettmera bestämt sätt än vad som skedde både i nu och förra gången och iHårsfjärden? Beträffandedet amerikanska TV-bolaget går uppgifterna isär. Uppgifterna från minasagesman är att man filmade innanför militärposteringarna på , inte norrdärom. 12 FörsvarsministerANDERS THUNBORG: Enligt den uppgift jag har fått, , filmade TV-bolagetnorr om - således inte innanför det område där fotograferingsförbudgällde. BeträffandeOswald fråga om massmedia och massmediapolitiken i samband medincidenter kan man säga mycket. vet mycket väl att den frågandiskuterades speciellt efter Hårsfjärdenincidenten . Jag vill också nämnaatt de förbud som gällt vissa landområden i Karlskronaområdet i samband med dennu aktuella ubåtsjakten har varit av begränsad omfattning. Förbuden är numeraupphävda. Jaghar sett uppgifter i massmedia om att övertramp har gjorts, och jag vill i detsammanhanget nämna att har bett attjustitieombudsmannen skall granska myndigheternas handhavande i det hänseendesom berör i sin fråga. har också begärtatt JO skall uttala sig om förhållandet mellan skyddslag och de lagarsom reglerar massmediernas verksamhet. Jag tycker att vi skall avvakta JO:syttrande på den punkten. Ommassmedias arbetsmöjligheter i samband med händelserna i 13 (vpk): Jag ser inte någon anledning till att vi skall fortsätta att kivas omhur det förhåller sig beträffande det amerikanska filmteamet. Det finns olikauppgifter - jag har min, och försvarsministern har sin. Det är trots alltintressant, om min uppgift är den rätta, att sådant här har fått förekomma, närman har tillämpat så stränga restriktioner för svensk press. Detär givetvis bra att JO skall undersöka detta. Frågan är vilka åtgärderförsvarsministern och regeringen fortsättningsvis tänker vidta i det härfallet. När jag i samband med händelserna i frågade hur regeringen såg på detta sade han klart och entydigt, vilket kanläsas i riksdagsprotokollet från den debatten, att regeringen självfallet inteskulle lägga sig i det. Jag tyckte detta var ett mycket märkligt svar. sade, när vi efter händelserna 1981 hade motsvarande fråga uppe tillbehandling, att han helt och hållet litade på militärerna. Det var denregeringens lösning på problematiken. Hurser den nuvarande regeringen och den nuvarande försvarsministem på de härförhållandena? Tänker regeringen göra någon form av uppföljning för attklarlägga vem som skall besluta i sådana här fall? Jag vet att beslutanderättenmåste delegeras till tjänstemän - till civilbefälhavare, milobefälhavare osv. -men var tar det regionala och lokala tjänstemannaansvaret slut och när bUr detregeringens sak att gripa in i samband med sådana här frågor? Jag tycker attdet finns många frågor som borde följas upp, och jag skulle vilja fråga omförsvarsministem och regeringen tänker göra någon sådan uppföljning så att manmer bestämt och preciserat kan ta ställning till när militären skall bestämmaresp. när den civila statsmakten skall bestämma i sådana här viktiga frågor. Omutnyttjandet av fiskefartyg i marinens tjänst Anf.14 Försvarsminister : Hen talman! Jag vill bara upplysa OswaldSöderqvist om att en översyn av skyddslagen har aktualiserats. Vi väntar på ettutredningsförslag. Anf,15 (vpk); Det är gott och väl. Jag hoppas verkligen att det blir en grundligöversyn av detta, så att man , om några ytterligare händelser av dethär slaget inträffar - vilket vi alla hoppas inte skall bli fallet -kan dra uppklara och skarpa gränser för vad militära chefer får göra och inte får göra.Det måste stå klart vid vilka tillfällen de får bestämma att lagar skall sättasi kraft, att avlysningar, avspärrningar och annat sådant skall ske, utan attden civila statsmakten kopplas in. De militära cheferna har beslutat i sådanafrågor vid de tre tillfällen vi har nämnt här och kanske också vid andratillfällen, som inte har varit så uppseendeväckande. Detta är intetillfredsställande. Överläggningenvar härmed avslutad. 6§ Svar på fråga 1983/84:419 om utnyttjandet av fiskefartyg i marinens tjänst Anf,16 Försvarsminister : har frågat mig vad som har framkommit i densamordningsgrupp som haft till uppgift att finna former för fortsattutnyttjande av fiskefartyg i marinens tjänst. År1981 aktualiserades ett projekt att utveckla och bygga fiskefartyg i plast.Fiskeristyrelsen och chefen för marinen lämnade härvid bidrag till projekteringav ett provfiskefartyg i plast. Under projektets gång har marinen varitinkopplad på projektet, främst för att bevaka de modifieringar som behövs föratt göra fartyget användbart som hjälpminsvepare. Projektethar emellertid fördyrats, och det företag som påbörjat tillverkningen gick ikonkurs . Rekonstraktion av företaget har skett ochprojektet fortsätter. Frågan om att utrusta fiskefartyg för uppgifter somgäller undervattensverksamhet i fred vill jag inte kommentera förrän densamlade systemplanen för ubåtsskyddsverksamhet föreligger och kan utvärderas. Anf, 17 (): Jag tackarförsvarsministem för det positiva svaret. Detborde vara självklart att vi så långt möjligt försöker samutnyttja våraresurser. Vi har helt enkelt inte råd att låta bli. Minröjningsfunktionen ärett sådant område. Vi har ett samutnyttjande . av vårtmarinsveparbestånd utgörs av uttagna fiskeskepp i trä. Man har emellertid intetagit ut något sådant fartyg , och man beräknar att inom harantalet sjunkit till noll. Då är det helt klart att man inte kan ersätta de nuvarande hjälpminsveparnamed stamfartyg. Sedan1980, då jag väckte den första motionen om att man måste få till stånd ettsamarbete mellan marinen och fiskets organisationer, har man undersökt den härfrågan. Marinen behöver hjälpminsvepare, fiskeflottan behöver förnyas. Det harfunnits underlag från fiskefartygsutredningen om vad fisket behöver, ochmarinens behov är väl kända. Allt borde ligga klart för snabba lösningar. 1sanningens namn skall erkännas att det inte funnits stor förståelse i det härhuset under utskottsbehandlingarna för att få det här problemet löst.Fiskebåtsmotionen har tillhört de motioner jag fått upprepa år . Jagtycker detta är beklagligt. har det tydUgen hänt någonting, och det är bra. Detär naturligtvis värdefullt att man gör en översyn av hur man skall utmstafartygen och att man får till stånd en samordning med marinen, men det ärnaturligtvis också nödvändigt med en samordning när det gäller pengarna tillprojektet. Det är nämligen fråga om en fördyring, om man skall utrastafiskefartygen på mer är ett sätt. Fråganom utrustning av fiskefartyg för uppgifter som avser undervattensverksamhetvill försvarsministern inte kommentera, men jag tycker att det är en fråga soinman borde ta in i projektgruppens verksamhet. Det finns ju erfarenheter att tatill vara -1, ex. använde man och för att sökaefter undervattensverksamhet. Finns det inte en risk att dessa erfarenheterkommer bort, om man överlåter det hela till dem som håller på med den samladesystemplanen för ubåtsskyddsverksamhet? Omförbättrade förmåneråt värnpliktiga m. fl. Överläggningenvar härmed avslutad. 7 § Svar på fråga1983/84:424 om förbättrade förmåner åt värnpliktiga m. fl. 18 FörsvarsministerANDERS THUNBORG: har frågat hur övergångsbestämmelserna avseendevärnpliktsförmåner ser ut och på vilket sätt de befälselever som genom reformenfått avsevärt sämre förmåner kommer att kompenseras. AnitaBråkenhielm hänvisar i sin fråga till att försvarsutskottet vid behandUngen avpropositionen om förbättrade värnpUktsförmåner från , uttaladeatt övergångsbestämmelserna borde utformas så, att ingen värnpUktig fårförsämrade förmåner under pågående värnpliktstjänstgöring. Försvarsutskottetsuttalande avsåg de särskilda ersättningar till vämpUktiga för sjötjänstgöring,dykeriarbete, flygtjänstgöring, fallskärmstjänst och mässpengar för vissavärnpliktiga, som enligt propositionen skulle slopas. Övergångsbestämmelsernatill ändringen av vämpliktsförmånsförordningen utformades så, att allavärnpliktiga som var i tjänst den 1 juU 1983 och som då uppbar eller tidigarehade uppburit någon av dessa särskilda ersättningar skulle få behålla dennaförmån under den återstående tjänstgöringen. Omförbättrade förmåneråt värnpliktiga m. fl. Möjligenavser med sin fråga den utbildningspremie förkompanibefälsuttagna värnpliktiga som enligt propositionen skulle ersättas medett nytt tillägg till dagersättningen efter 360 dagars tjänstgöring. Riksdagenbeslutade i detta fall om en övergångsbestämmelse, som innebär att de sompåbörjat grandutbildning till värnpliktigt kompanibefäl och den 1 juli 1983hade fullgjort skulle få premien men inte det nya tillägget tilldagersättningen. Iövrigt innebar värnpUktsförmånsreformen en kraftig höjning av dagersättningenoch omfattande förbättringar av bidragen till hustru, barn och bostad,näringsbidrag och förplägnadsersättning. Vidare fördubblades antalet frialedighetsresor. 19 (): När beslutet om förändrade förmåner åt värnpliktiga fattades var vi iförsvarsutskottet eniga om att ingen värnpliktig som så att säga redan var innei systemet och som hade påbörjat sin utbildning skulle få försämrade ekonomiskaförmåner. Även om vissa grupper - som grapper betraktade - skulle komma att fåförmåner som kunde upplevas som en försämring, var vi i utskottet eniga om attingen individ, ingen enskild pojke, skulle behöva känna sig lurad i fråga omden ekonomiska ersättning som han haft anledning att räkna med. Vividarebefordrade ett tillkännagivande till regeringen om attövergångsbestämmelser borde utformas. Regeringen har efterkommit denna begäran.I sista stycket av 31 § i förordningen sägs nämligen att den som är i tjänstden skall ha rätt att uppbära vissa uppräknade tillägg fram tilldess att han rycker ut. Det gäller också de värnpliktiga som hade någon delkvar av sin tjänstgöring som kompanibéfäls-vämpUktiga. De fick denutryckningspremie som de tidigare skulle ha fått.