prot · G709107 · 1983-12-31 00:00:00 — Dåtycker jag att det inte är alltför impertinent att ställa frågan; harväl ändå inte sagt att det på vissa orter i landet skall finnas dubbla radiohuseller att det skall finnas dubbel teknik? Jag har inte kunnat hitta nögoruttalande av den innebörden. Men som en följd av den bolagsorganisation vi harfått har man faktiskt på många håll dubblerat produktionsapparaten utan att förden skull öka sändningsinnehållet. Denparlamentariska beredning jag har talat om - inte utredning utan beredning -har till uppgift att fatta beslut på grundval av det material som ställs tilldess förfogande. En utredning som den vi nu har talat om kan naturligtvis i ettstycke vara ett sådant underlag. Där får emellertid den 3april bedöma hur man vill behandla det material som lämnas avdistriktsutredningen. Jagtycker att är litet nedlåtande mot Lokalradion. Jagnoterar att han säger att det är skillnad på att göra riksradio i ett distriktoch att göra lokalradio på samma ort i det aktuella distriktet - att göralokalradio, säger han, på den nivån, för den pubUken! Om det hade varit engenuin stockholmare som trodde att hela livet bara centrerade sig kring och centrala staden hade jag förstått det yttrandet. Men jag tycker attdet är litet nedlåtande. Jag möter ofta den inställningen i fråga om tidningar,att man alltid utgår ifrån att Stockholmstidningarna är de som innehåUer detsom generellt sett är mer värdefullt. Vissa saker av det som sänds iLokalradion har ett begränsat intresse utanför lokalradioområdet. Men det kannaturligtvis ha samma höga kvalitet som riksradiosändningar. Jag tror att vigenom nivåtänkandet, när vi talar om regionala nivåer och lokala nivåer, nästananingslöst låter den organisatoriskt lägre nivån definieras som något slagssämre nivå. Jag är helt övertygad om att vi ute på OmRiksradions produktion i distrikten OmRiksradions produktion i distrikten våra lokalradiostationerhar reportrar som mycket väl förmår att göra program som har ett intresse fören rikspublik. Vidare är jag övertygad om att de en och annan gång behöver haett påpekande om att de faktiskt är kompetenta att göra dessa program. Om vinästan definitionsmässigt utgår från att de skall sitta i ett hus för sigsjälva, någonstans på den ort där de råkar bo, för att kunna göra de programsom skall intressera även dem som bor i t. ex. eller Vämamo - om mannu råkar vara producent i -tycker jag att det är synd. Det som är viktigtför oss är faktiskt att fundera över hur vi skall kunna säkerställa ettprograminnehåll även som täcker hela landet. Det är den mestcentrala frågan, och den är det angeläget att beakta. Jagtalar om värdet av radion , och vi är naturligtvis överens om detvärdet, Per . Jag vill ytterUgare tillfoga att vi inte bara möts avett kommersieUt hot. I ett samhälle som präglas av så många impulser utifrånsom vårt - och är ett litet land och representerar ett litetspråkområde - måste vi ta vara på vår nationella särart. Både om de impulsersom kommer utifrån är kommersiella och om de är icke-kommersieUa kan de hotaden språkliga och nationella särarten. Detta gör det naturligtvis inte mindreviktigt att mycket starkt slå vakt om förekomsten av ett nationellt radio- ochTV-företag. 31 (): Det har, precis som statsrådet sagt, varit en lång interpellationsdebatt.Jag skall inte förlänga den mer än att jag vill konstatera att det är riktigtsom kulturministern sagt, att beslutet - som i och för sig var olyckligt,med den uppdelning i oUka bolag som jag nämnde - ändå förutsatte ett samarbetemellan bolagen. Påmånga håll har vi fina exempel på just ett sådant samarbete. Vi har bl. a. frånvårt län pekat på möjligheten till ytterligare sådant samarbete. Men det finnsockså exempel på att det är vattentäta skott mellan de två bolagen. Vi tyckeratt man borde ha kunnat spara pengar genom att exempelvis samordnateknik, administration m. m. Enbra väg att spara pengar är att Lokalradion och Riksradion jobbar under sammatak, i samma lokaler, samsas om teknik och administration. Vi har fina exempeli landet på att distriktschefer deltar aktivt i programverksamheten. Det finnsexempel på att de t. o. m. deltar i jourtjänsten. Det är ett sätt att sparapengar. 1978framhölls behovet av samordning. Jag tycker att vi skall jobba för en sådansamordning, som skall kunna leda till besparingar. Men i väntan på detskall vi över huvud taget inte företa oss någonting när det gäller distriktensorganisation. 32 (): Jag tror inte att avsiktligt försöker lägga någonting imin mun som jag inte sagt eller tänkt, men det lät nästan som omkulturministern trodde att jag ansåg att programmen är sämre på en lägre nivåinom radioverksamheten. Vihar nu i själva verket två olika bolag som arbetar. Riksradion har fått iuppgift att göra program av en viss sort, och det är inte självklart attLokalradion utan vidare kan gå in och göra program av den arten. Fördet första har inte Lokalradion resurser, eftersom den i regel har mindre folk.För det andra har de specialiserat sig på vissa typer av program. De kangivetvis gå över till annan verksamhet, men då blir det fråga om något heltannat än det vi nu talar om. Detgår inte utan vidare att lyfta över Lokalradions program till riksprogram. Detkanske går att omarbeta dem, så att de kan användas på det sättet och så kan ta bort den ena delen. Men jag har inte sagt något nedlåtande omLokalradions arbete. Detviktiga är inte om det heter riksradio eller lokalradio eller något annat, utandet viktiga är att de lokala programmen får produceras av medarbetare som kankoncentrera sig på det och utveckla den programformen, medanriksradioprogrammen produceras av andra producenter. - Detta har en medarbetaresom jobbat på båda fronterna sagt till mig, och jag tror att det är riktigt. OmRiksradions produktion i distrikten 33 (vpk): Det är nog inte så att jag nonchalerar vad har sagt omdistriktskontoren. Men det måste väl ändå ha funnits någon tidigare planering,som visar ett behov av de här tio kontoren, eftersom de har byggts ut. Vad jagdå menade var att det väl ändå måste vara utifrån detta faktum som vi i dagdiskuterar vilka följder det kommer att få om utredningens planer bUrverklighet. Det är också därför jag reagerat mot att den utredning som harpresenterats är så ytlig och även mot sättet man har gjort det på. Det måstemycket bättre undersökas var man kan spara pengar. Nusäger kulturministern att det väl inte kan vara meningen att man skall hadubbel uppsättning av teknisk utmstning eller lokaler. Det menar inte jagheller. Jag vill gärna citera vad jag sade i den debatt vi hade för två veckorsedan: "Om det nu skall sparas pengar, måste man väl se på möjligheternatill ett samarbete exempelvis mellan Riksradion och Lokalradion - inte så attLokalradion blir någon sorts agentur för Riksradion utan att vissa andraresurser kan samordnas." Med resurser avser jag då både lokaler ochteknisk utmstning. Det kan ju finnas möjlighet att samsas om exempelvis sammaväxel - det sparar man också in några tiotal på. Iövrigt vill jag bara säga att det här får bU mitt sista inlägg i den härdebatten. Överläggningenvar härmed avslutad. 3 protokoll 1983/84:107-109 Omtillgodoräknande i merithänseende av lärarverksamhet utom lands 6 § Svar på interpellation1983/84:123 om tillgodoräknande i merithänseende av lärarverksamhet utomlands har frågat mig om jag är beredd att medverka tiU enförändring av lönereglerna så att lärarverksamhet utomlands uppmuntras istället för att motverkas. Låtmig först säga att frågan om tillgodoräknande av anställning för placering itjänstetidsklass/ålderstilläggsklass är reglerad i kollektivavtal och atteventuella avtalsförändringar i första hand är en fråga för de avtalsslutandeparterna. Jag vill därför översiktligt redovisa de avtalsbestämmelser som är avintresse för att bedöma fråga. Förmånerför statliga tjänstemän och vissa icke-statUga tjänstemän -däribland lärare -regleras i bl. a. det allmänna avlöningsavtalet, AST. Av AST följer att enlärare placeras i tjänstetidsklass/ålderstilläggsklass med hänsynstagande tilltidigare innehav av i huvudsak statligt reglerad ordinarie, extra ordinarieeller extra tjänst. Den av parterna accepterade huvudprincipen är alltså attdet är anställning i statligt reglerad tjänst som skall ligga till grund förplaceringen i tjänstetidsklass/ålderstilläggsklass. Någonallmän avtalsregel om tillgodoräknande av anställning utomlands finns inte. Deavtalsslutande parterna har dock genom särskilda avtal kommit överens om attbl. a. finska folkskollärare/klasslärare som tillträder tjänst i fårtillgodoräkna anställning i . Förhandlingar pågår att utvidga dennamöjlighet att tillgodoräkna anställning till att gälla även klasslärare frånövriga delar av . Detfinns också ett visst utrymme i AST att ta hänsyn till annan anställning. Omsärskilda skäl föreligger har nämligen arbetsgivaren möjlighet att - medutgångspunkt från annat än statligt reglerad anstäUning - besluta omförmånligare inplacering inom lönegraden än vad som följer av avtalet.Arbetsgivarens befogenhet utövas i detta faU av , ,som prövar varje enskilt fall för sig. Enligtvad jag erfarit intar SAV - med hänsyn till den avtalsreglering som finns - isin skäUghetsbedömning en restriktiv hållning när det gäller tillgodoräknandeav bl. a. anställning utomlands. SAV brakar dock medge att en lärare/forskareinom det svenska högskoleområdet får tillgodoräkna sig utiandsanställning närhan har haft motsvarande tjänst i annat land. Sådan tjänstgöring utomlandsbedöms alltså som om tjänsten har utövats här i landet.Ett annat faU då anställning utomlands kan få tillgodoräknas gällertjänstgöring vid svensk skola utomlands och där statsbidrag utgår till tjänsteni fråga. Detär inte min sak att gå in på hur SAV tillämpar de avtal som verket träffat. Detankommer alltså på SAV att bedöma om en uppmjukning av hittillsvarande praxisär lämplig eller möjlig med hänsyn till de kollektivavtal som gäller.Självfallet står det också parterna fritt att i särskild ordning -Uknande densom gäller för de finska lärarna - medge att anställning även vid Ett sådant initiativ bör emellertid tas av parterna själva. Anf.35 (): Jag tackar civilministern för svaret. När jag först tog del av detundrade jag: Varför är civilministern så blygsam att han säger att han inte harnågra större möjligheter? Men vid närmare eftertanke finner jag att vi nog harmissförstått varandra litet grand. Civilministern svarar mer på frågan omtillämpningen, medan min avsikt med interpellationen var att fråga omcivilministern ville medverka till förändringar av det nuvarande systemet, såatt lärarverksamhet utomlands uppmuntras i stället för att motverkas, något somde nuvarande bestämmelserna faktiskt leder till. Anledningentill att jag ställt den här interpellationen var att en lärare tog kontakt medmig. Han hade varit i tjänst , varav som lärare och projektiedareutomlands. När han sedan kom tillbaka till och fick en fast tjänst,fick han inte tillgodoräkna sig något av de tidigare tjänstgöringsåren -varken i eller utomlands. Under av u-landstjänsten var hananställd av Dövas Mission i som projektledare för enskolverksamhet. Det var ett projekt som SIDA stödde genom att ge medel för attbygga en ny internatskola för döva. Dethar ofta framhållits i debatter - det gjorde utrikesministern här i kammarenföre jul - att ett ökat bistånd via missionen kan leda till att SIDA;s pengarutnyttjas effektivare. Jag delar uppfattningen att det finns all anledning attstödja den verksamhet som bedrivs av dessa organisationer. Denhär läraren har gått hela vägen upp till högsta instans -det är statensarbetsgivarverk - och även till sin fackliga organisation. Tillåt mig, herrtalman, att citera några rader ur ett brev som han fick från sin egen fackligaorganisation, . Det gäller den sexårsregel som finns. Ibrevet sägs: "Eftersom det räcker med att tjänstgöra på en statUgtreglerad tjänst en enda dag för att behålla sinålderstilläggs-klassplacering kan man fråga sig vad regeln har för syfte. Vadär anledningen tUl att man skall behöva tjänstgöra en enda dag för att fåbehålla sin ålderstilläggsklassplacéring. Regeln känns på något sättmeningslös. Från Lärarförbunds sida har vi därför i 1984 årsförhandlingar genom TCO-S yrkat att sexårsregeln skall slopas. ÄvenStatstjänstemannaförbun-det anser att sexårsregeln borde slopas." Dettainnebär såvitt jag kan förstå att bollen nu ligger hos statens arbetsgivarverknär det gäller om vi skall ha en sådan regel kvar. Jagkan inte förstå att det värde som på angivet sätt tillmäts en lärare som varitutomlands och kommer hem och tjänstgör har något reelltinnehåll. Denna tjänstgöringsdag medför att han får behålla sinlönegradsplacering med ålderstillägg. Detär det som frågan gällde, och jag beklagar om jag inte.har uttryckt mig riktigtklart i min frågeställning. Jag vill fråga civilministern om civilministernvill medverka till att vi får bort den här regeln. Jag tror att vi är överensom att Omtillgodoräknande i merithänseende av lärarverksamhet utomlands Omtillgodoräknande i merithänseende av lärarverksamhet utomlands det är enkelt att ta bortdenna regel. Det är en liten del av våra gemensamma strävanden att avbyråkratiseraSverige. När jag gick igenom interpellationen var min bedömning att den gälldemöjligheterna att tillgodoräkna sig anställningstid utomlands. Det som RuneGustavsson nu tar upp handlar om den s. k. sexårsklausulen, och vi har berettsvaret med utgångspunkt i vad som gäller om allmän meritering. Det är riktigt,som framhåller, att det i gällande avtal finns en klausulinnebärande att en regel träder i funktion om man är i tjänst en enda dag. Detär också riktigt som säger att det är en avtalsfråga. SomRune förstår kan jag inte avtalsförhandla i denna sal, utan jag fårkonstatera att det är en fråga som kan tas upp mellan arbetsgivarverket ochpartema i samband med löneförhandlingar eller på annat sätt. Då får man se omdet föreligger ett gemensamt intresse mellan parterna att luckra upp den härbestämmelsen. Men som sagt, vi hade berett frågan med utgångspunkt i spörsmåletom meritering, och jag beklagar om vi har läst på dåligt på den punkten. 37 (): Vi är överens om att det råder oklarheter, och det har vi klarat av.Men vi kan väl ta nya tag, civilministern. säger civilministern att han intekan avtalsförhandla. Det förstår jag. Men även statsministern går ju in iavtalsförhandlingar, som vi vet. Eftersom organisationerna nu har begärt attden här regeln skall bort, ligger bollen hos . Eftersomcivilministern har litet grand att göra med detta menar jag att civilministernmed god vilja har möjlighet att påverka frågan på ett sådant sätt att den härregeln tas bort i kommande förhandlingar. Överläggningenvar härmed avslutad. 7 §Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1983/84:137 tillbostadsutskottet /84:146 till näringsutskottet /84:154 tillutrikesutskottet 8 §Föredrogs och hänvisades Redogörelserna 1983/84:20och 21 till utbildningsutskottet 9§ Föredrogs och hänvisades 1983/84:2640-2645 tillnäringsutskottet 10 §Anmäldes och bordlades Nr 107 Motio"ema den /84:2646 av m.fl. 1983/84:2647 av LarsWerner m.fl. 1983/84:2648 av McGrönvall 1983/84:2649 av IvarFranzén 1983/84:2650 av 1983/84:2651 av StaffanBurenstam m.fl. 1983/84:2652 av WiggoKomstedt Vissa oljefrågor (prop.1983/84:110) 1983/84:2653av i 1983/84:2654 av BertilFiskesjö m.fl. 1983/84:2655 a\ FÖrenkUng av myndighetemasföreskrifter, anvisningar och råd (prop. 1983/84:119) 11 §Anmäldes och bordlades betänkanden 1983/84:17 Anslag tillåklagarväsendet (prop. 1983/84:100 delvis) 1983/84:19 Översyn av lagen omTV-övervakning 1983/84:25 Anslag tillallmänna reklamationsnämnden, m. m. 84:100delvis) 1983/84:26 Anslag till bokföringsnämnden (prop. 1983/84:100 delvis) 1983/84:18Efterievandepension m.m. (skr. 1983/84:95 och prop. 84:100delvis) 1983/84:19 Föräldraförsäkringen (prop. 1983/84:100 delvis) 1983/84:15 Anslag tillskolöverstyrelsen m.m. (prop. 1983/84:100 delvis) 1983/84:16 Anslag till forskning och centraltutvecklingsarbete inom skolväsendet m. m. 1983/84:100 delvis) 1983/84:17 Anslag till svensk undervisning iutiandet m.m. (prop. 1983/ 84:100 delvis) 1983/84:25 Statsbudgeten för /85såvitt avser jordbraksde-partementets verksamhetsområde (prop. 1983/84:100delvis) 12 §Meddelande om fråga Meddeladesatt följande fråga framställts 1983/84:453av () till jordbruksministern om gemensamma nordiska åtgärdermot luftföroreningar: Enligt pressmeddelande från jordbruksdepartementethar de nordiska miljöministrarna blivit överens om vissa gemensamma åtgärdermot luftföroreningar i syfte att hejda försurningen och också förbättraluftkvaliteten i våra tätorter och kring stora trafikleder. redogöra för hur denna nordiska överenskommelse påverkar nationellaåtgärder med anledning ay remissbehandlade utredningsförslag frånkemikalieutredningen, bilavgaskommittén och utredningen ? 13 §Kammaren åtskildes .