prot · G70948 · 1983-12-31 00:00:00 — En del av de förslagregeringen nu för fram hade kunnat avvaras om våra tidigare förslagaccepterats. Vi återkommer i samband med budgetpropositionen 1984 tillde av våra tidigare presenterade besparingsförslag som alltjämt har aktualitet.Vi är också på det klara med att det på grund av regeringens oförmåga atthantera de samhällsekonomiska balansproblemen kommer att bli ofrånkomligtnödvändigt med ytterligare besparingar också på utbildningsdepartementetsområde. Jag vill också något beröra de delar avregeringens förslag, som vi moderater inte kan acceptera. I propositionen föreslås en omfattande timreduktion iförhållande till gruppstorlek inom gymnasieskolans teoretiska del. Regeringenstanke är att antalet timmar skall reduceras, om elevantalet iundervisningsgruppen understiger 24. Regeringen går därmed i propositionenavsevärt längre än vad i årets petita funnit försvarbart medhänvisning till skolans kvalitetskrav. Trots att också regeringen är medvetenom det egna förslagets brister - därom vittnar det presenteradeförslaget om en s. k. återföringsresurs - ställer sig socialdemokratins ochcenterpartiets representanter i utskottet bakom detta förslag tillkvalitetsförsämring av den teoretiska utbildningen i gymnasieskolan. Vi kan inte acceptera en i förhållande till SÖ:s förslagstarkt utvidgad användning av timreduktionen, då det inte visats att en sådanreduktion kan ske utan att kvalitetskravet eftersatts. Reduktion avlärartimtalet för undervisningen bör därför, utöver vad som gäller, endastkomma i fråga när det totala elevantalet i gruppen är 15 eller mindre. Genom att systemet med timreduktion på detta sättbegränsas jämfört med regeringens förslag, behövs ingen återföringsresurs. Vianser inte heller att Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. någraresurser behöver återföras för att avskaffa den självstudietid som inte kunnatersättas på annat sätt. SÖ:s förslag, enligt vilket tiden för elevernasskriftliga prov avräknas från lärarnas tjänstgöring, bör i stället prövas. När det slutligen gäller schablonbidragettill folkhögskolor vill vi göra en större besparing än vad regeringenföreslagit. Genom att man ändrar bestämmelserna i folkhögskoleförordningen omen lärartäthet av i genomsnitt till 2,00lärartimmar möjliggörs en sänkning av koefficienten i detallmänna bidraget från 0,0037 till 0,0034, dvs. Detta innebär enbesparing på ytterligare 21 milj. kr. utöver regeringens förslag. Med det anförda yrkar jag bifall tillreservationerna 3, 5 och 11 samt i övrigt till utskottets hemställan. 26LARZ (): kunde vi läsa om att de svenskagrundskoleeleverna hävdar sig mycket bra vid internationella jämförelser.Eleverna i årskurs 6 har kunskaper som oftast överträffar deras jämnårigakamraters i andra länder. Detta är inte förvånande, eftersom vi har en braskola - trots att somliga försöker påstå motsatsen. Men när vi nu har en bra skola, måste vi vara rädda omdess kvaliteter och fördelar. Den tål inte vilka besparingsattacker som helst.Grundskoleanslaget är dessutom det enda anslag där automatiken verkar så, attanslaget sjunker . På grund av det vikande elevunderlaget är t.ex. anslagsäskande för ca 700 milj. kr. lägreför nästa budgetår än för det innevarande. Besparingarna blir således än merkännbara på ett minskande anslag. Låt mig genast säga, för att undvika missförstånd, attcentern i huvudsak har accepterat omfattningen av regeringens besparingsförslagför skolområdet. Däremot kan vi inte acceptera sättet på vilket besparingarnatas ut. Besparingsförslagen innebär ett ökat byråkratiskt krångel och en ökaddetaljstyrning av skolan, och det är en inriktning som går tvärtemot vårdecentralistiska uppfattning. Därför har vi föreslagit alternativa sätt attåstadkomma motsvarande besparingar. Tyvärr måste jag konstatera att det inte fanns någonseriös vilja hos utskottsmajoriteten att diskutera våra invändningar, och inteheller fanns det några som helst ambitioner att i utskottsbetänkandet försökagöra en analys av konsekvenserna av besparingsförslagen. Majoriteten är mycketkortfattad när det gäller omdömet om besparingarna på förstärkningsresursens ickeundervisningsbundna del och tilläggsbidraget till vikarier. Enligt utskottetpåverkar besparingarna inte i första hand undervisningen, utan viss ickeundervisningsbunden verksamhet och viss vikarieverksamhet - och detta finnerutskottet väsentligt. En så kortfattad behandling av en besparing på 267 milj.kr. är närmast att betrakta som nonchalant och tyder på att man inte ensförsökt att sätta sig in i konsekvenserna. Lika kortfattad, eller närmastobefintlig, är utskottets avslagsmotivering till förslag. Jag måstedärför, herr talman, ställa någrakompletterande frågor till majoritetens företrädare och, när vi nu har dem ikammaren, också till statsråden. Majoriteten är i det här fallet inte bararegeringspartiet, utan även moderater och folkpartister, som till vår storaförvåning accepterat dessa miserabla förslag. Vad är erdefinition av undervisningsbegreppet? Den frågan är viktig, eftersom ni frankt konstaterar attundervisningen inte skall påverkas. Enligt skollagens mening är undervisningatt uppfatta som en samlingsbeteckning för all verksamhet som skolan bedriver isyfte att uppnå målsättningen enligt 1 § skollagen. Har utskottsmajoriteten möjligen en annan uttolkning avundervisningsbegreppet? I skollagen finns det också angivet vid vilka tillfällenman kan ställa in undervisningen. Det är vid de , vidsmittosam sjukdom eller vid särskild minnesdag. Anser utskottsmajoriteten attavsaknaden av vikarier är en ytterligare anledning att inställa undervisningen?I så fall, vem skall fatta beslut om detta? Enligt propositionen finns det anledning att "tasärskild hänsyn till vissa grupper av elever, exempelvis de yngsta". Dettamåste väl rimligen betyda att regeringen är medveten om att förslaget är tillskada för skolan och eleverna. Anser också utskottsmajoriteten, likt skolministern, attde yngsta barnen och "vissa grupper" - vad det nu kan betyda - måsteskyddas mot den här besparingen? I en senare del av propositionen, den om gymnasieskolan,föreslås att ordningen med självstudietid i gymnasieskolans avgångsklasser, des. k. lärarlösa lektionerna, skall omprövas. Jag återkommer till den frågan ochtill finansieringen därav i ett senare skede, men jag vill redan nu fråga vad detär för bevekelsegrunder som driver utskottsmajoriteten till en prioritering somde facto innebär att man nu tar bort de "lärarlösa lektionerna" förgymnasieskolans vuxna elever och i stället inför "lärarlösa dagar" igrundskolan. Anser man att elever bättre kan klara av att varautan lärare en hel dag än vissa gymnasieelever kan klara att sköta sig självaunder någon enstaka veckotimme? Det är de faktiska proportionerna. Jag noterade att talesman intemed ett ord berörde den här frågan. Moderata samlingspartiet brukar tala mycketom kvaliteten i skolan - och det gjorde också . Att hatillgång till vikarier, är inte det en kvalitetsaspekt, ? Enligt propositionen får "verksamheten ordnas påannat sätt" då man inte har tillgång till lärare. Men detta "annatsätt" är ju bl. a. sådan verksamhet som skall bekostas med den ickeundervisningsbundna delen av förstärkningsresursen. minskas denresursen enligt besparingsförslaget. Då måste den naturliga fråganbli: Vad är det för andra delar av det som resursen nu används till som skallge vika? Är det studie- och yrkesorientering, eller är det lärarnas besök påelevernas prao-platser? I propositionen anmäls dessutom att regeringen har föravsikt att ändra den bestämmelse i skolförordningen som lägger ansvaret förundervis- Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. ningenunder på rektor. Enligt propositionen skall dettaansvar i fortsättningen utövas av skolstyrelsen. Utskottsmajoriteten har intemed ett enda ord berört denna viktiga fråga, trots att den är aktualiserad icenterns partimotion. Fram till nu har rektor kunnat göra en pedagogiskbedömning som lärare är frånvarande, men skall tydligenden ekonomiska bedömningen bli avgörande. Eftersom det här tydligen är alldeles kristallklart förutskottsmajoriteten, kanske jag kan få svar på frågan vad som händer om enklass drabbas av upprepad oplanerad korttidsfrånvaro och skolstyrelsen, somskall avgöra hur verksamheten skall bedrivas, sammanträder först om någraveckor eller om en månad. Vem tar då ansvaret för verksamheten? I många av landets skolor har man infört samlad skoldag.Det innebär bl. a. att skolan tar ett helhetsansvar för eleverna. Till dettager vi också statsbidrag, f. n. ca 25 milj. kr. Jag måste frågaskolministern: det möjligt att bedriva samlad skoldag om undervisningenmåste inställas? Jag har ställt en lång rad frågor, och dethar dess värre varit nödvändigt, eftersom både propositionen och betänkandet ärså knapphändiga i sin information. Jag hoppas att jag får uttömmande svar påmina frågor. Det skulle vara till stor hjälp för dem som skall försöka tillämpariksdagens beslut i skolans vardag. För att underlätta besvarandet av frågorna har jag setttill att utskottets värderade orförande och skolministern har fått en utskriftav de konkreta frågeställningarna. När det gäller besparingarna på gymnasieskolan har vi intehaft anledning att vara lika kritiska. Den föreslagna timreduktionen i förhållandetill gruppstorlek är ett steg på vägen mot ett mer elevrelaterat statsbidrag,och detta är en nödvändighet, om vi skall utnyttja knappa resurser på etteffektivt sätt. Däremot kan vi inte ställa oss bakom förslaget att återföra endel av besparingen för att avskaffa självstudietiden, detta dels därför att detinte kompenserar gymnasieskolan för tidigare besparingar utan endast innebär enomfördelning av resurserna inom gymnasieskolans egen ram, dels därför attregeringen inte på något sätt visat hur den aviserade omprövningen skall gåtill. Som bekant har ett mycket stort antal gymnasieskolor redanlöst problemet genom en annan användning av sina resurser, och man hardärigenom avstått från att lägga ut någon självstudietid. Det nu föreslagnabeloppet, 40 milj. kr., är ju bara en liten del av de ca 100 miljoner somskulle erfordras för att helt lösa ut den tidigare besparingen. Innebärmöjligen förslaget att endast de kommuner som har självstudietid skall fåkompensation och att de kommuner som varit framgångsrika i sin strävan attplanera på ett annat sätt, nu skall "straffas" för att de varitframgångsrika. Om detta vet vi ingenting , men majoriteten,bestående av socialdemokrater, folkpartister och moderater, är ändock bereddatt köpa idén. Visserligen vill och folkpartisterna finansieraomprövningen på ett annat sätt, men beloppet, 40 milj. kr., är detsamma. Tillyttermera visso hör väl deras finansieringsmetoderinte heller till de mest realistiska - för att uttrycka sig vänligt. Regeringen vill vidare spara 10 milj. kr. avschablontillägget till kommuner som anordnar vuxenutbildning.Pengarna används till största delen för studie- och yrkesorientering förkomvuxelever, och eftersom dessa hör till de mest utsatta grupperna -lågutbildade och arbetslösa - anser vi det vara fel att spara just där. Menuppenbarligen är vi ganska ensamma om denna fördelningspolitiska profil, ochdet finns således en förkrossande majoritet som inte delar vår uppfattninghärvidlag. När det så slutligen gäller folkhögskolan vill jag barapåminna om vår debatt här i kammaren . Då tillfördes folkhögskolanresurser motsvarande i samband med besluten omsysselsättningspolitiska åtgärder. föriorar folkhögskolan resursermotsvarande genom besparingar. Staten ger med den ena handenoch tar med den andra. Men inte lika mycket. Man tar alltid litet mer än vadman ger. , herr talman, ber jag att få yrka bifall tillcenterns reservationer nr 1,6 och 9. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 27GÖRAN ALLMÉR (m) replik: och gör det bekvämtför sig när det gäller besparingar. Man får en känsla av att det mest rör sigom en läpparnas bekännelse. kräver detaljerade redogörelser avmoderaterna och andra då det gäller deras ställningstaganden. Själv säger man:Vi motsätter oss inte besparingar på av den omfattning regeringenföreslår, men de skall ske på annat sätt. Jag frågar: På vilket sätt? Skall 267 milj. kr. sparas påannat sätt, måste det ofrånkomligen gå ut över kvaliteten i undervisningen påett betydligt allvarhgare vis än vad som blir fallet enligt föreliggandeförslag. Gör det inte så bekvämt för er. Tala om vad ni tänkerspara på! Ett nytt statsbidragssystem, som ni talar om, ligger så långt fram itiden att det inte kan användas som underlag för diskussionen . Vad är det nivill? 28 () replik: borde kanske vara litetförsiktig med att använda begreppet "göra det bekvämt för sig". Nugår han till angrepp mot mig som företrädare och ställer frågor somhan skulle kunna få svar på, om han inte var fullt så bekväm, utan gjorde sigmödan att läsa vår partimotion. I partimotionen har vi mycket utförligt beskrivit hur vianser att man på ett annat sätt kan göra besparingar. Det är riktigt att vi dåhaft som utgångspunkt - och det har vi haft under ett par års tid - ett förslagom ett helt annat, elevrelaterat statsbidragssystem. I den mån man ävenfortsättningsvis behöver göra besparingar ger det systemet möjligheter att taut dem på ett mer generellt sätt och att överlåta till kommunerna att avväga ombesparingar skall göras på det ena eller andra stället. Man behöver då inte,som med Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. regeringensbesparingsförslag, detaljreglera och styra hur kommunerna skall göra. Anledningen till att vi är så kritiska mot det härförslaget är att det är så oklart vilka konsekvenser det får. Jag har ställt enlång rad frågor just för att försöka reda ut vad förslaget kommer att innebäraför den enskilda skolan och för skolväsendet som helhet. Jag tycker det ärangeläget att få svar på dessa frågor. Jag hoppas att och jag kan vara överens omåtminstone en sak: Om man tar bort vikarierna från under de förstafrånvarodagarna och inför lärarlösa dagar, då blir det en kvalitetsförsämringav stora mått. 29 () replik: Till det sista anförde villjag säga att jag håller med om - och det sade jag också i mittinledningsanförande - att besparingar inte kan göras utan att det kommer attmärkas. gjorde gällande att jag skulle ha varitbekväm av mig och inte läst partimotion. Jo, , jag harläst partimotionen. Jag har också tagit del av era ställningstaganden iutskottet och lyssnat på vad ni har sagt där. Inte med bästa vilja i världenkan jag se en möjlighet att hitta något konkret förslag som skulle kunnaersätta förslaget i propositionen. Det enda som finns är resonemanget kringett nytt statsbidragssystem. Men det väsentliga är att spara , inte någongång eller om . Jag hävdar fortfarande att det skulle vara rejält, om ninu ville tala om vad det är som ni anser er kunna spara och som kostar 267milj. 30 () replik: Som jag sade förut bör nog läsalitet längre. Vi säger nämligen, att i avvaktan på ett nytt statsbidragssystembör eventuella besparingar tas ut i form av generella besparingar påskolanslaget göras generella, så att det blir möjligt för kommunerna att självaverkställa de nödvändiga bedömningarna av hur besparingarna skall genomförasoch hur man möjligen kan kompensera sig på andra områden. Tredje vice talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligarereplik. 31JÖRGEN (): Under de sex icke-socialistiska regeringsårenhade vi en opposition som sade nej till ett stort antal besparingar och alltsåi realiteten verkade för en ökning av budgetunderskottet. har regeringen enopposition som totalt sett går längre när det gäller att föreslå besparingaroch som också accepterar rader av besparingar som regeringen föreslår. Förutsättningenför en accept är självfallet att besparingsförslagen är genomtänkta Tyvärr gäller inte detta om ett stort antal förslag påutbildningsområdet. Vi hade i går en debatt som visade detta mycket tydligt,när vi diskuterade regeringens förslag att återinföra äktamakeprövningen istudiemedelssystemet. Ett annat exempel på mycket illa genomtänktabesparingsförslag som snabbt har rafsats samman gäller nedläggningar påhögskoleområdet, där ju i realiteten har tagit över det jobb somregeringen skulle ha gjort när det gäller beredningsarbetet. På skolområdet, herr talman, accepterar vi i folkpartietsekonomiskpolitiska motion flertalet av de besparingar som regeringen harföreslagit. Vi är övertygade om att det är nödvändigt med långtgående sparåtgärdersom också måste drabba t. ex. skolområdet. En del besparingar är lättare att göra, andra är svårare.Jag vill gärna säga att regeringens förslag till besparing som motsvararstatsbidrag till vikarie för en av för läraretillhör gruppen svåra besparingar. Men eftersom också svåra besparingar ärnödvändiga med tanke på det besvärliga ekonomiska läge som vi befinner oss i,har vi accepterat regeringsförslaget på den här punkten. Jag vill understrykaatt besparingen är en metod för beräkningen av statsbidraget och vill peka påden möjlighet kommunerna har att genom omprioriteringar minimera effekterna avden föreslagna besparingen. I propositionen säger statsrådet beträffande besparingenpå vikarieanslaget att under de dagar det inte blir möjligt att anställalärare får verksamheten ordnas på annat sätt. Jag vill i det sammanhanget varnaför den tendens som det rapporteras om på flera håll i landet, nämligen att istor utsträckning använda speciallärare som vikarier. Dessa lärare finns ju iskolan som en resurs för elever med särskilda behov i dessa hänseenden, och attgöra det till en regel att speciallärarna alltid skall gå in som vikarier vidbehov är att dåligt utnyttja skolans resurser. I olika sammanhang har socialdemokraterna mycket kraftigtreagerat mot viss decentralisering som den fria resursanvändningen innebär medargumentet att resurserna inte går till dem som bäst behöver dem. I det härfallet gäller det en lätt definierbar tillgång för svaga elever. Jag förutsätter därför att statsrådet instämmer,när jag säger att stor restriktivitet måste iakttas när det gäller att användaspeciallärare som vikarier. I reservation nr 8 stryker jag under att det är angelägetatt eleverna på gymnasieskolans treåriga linjer - som en förberedelse förkommande högre studier - får träning i att arbeta självständigt. Därför bör,menar jag, den successivt stegrade träningen av elevernas förmåga avslutas medett specialarbete förlagt till årskurs tre. Det innebär att eleven så självständigt som möjligt, vid sidan av den dagligaundervisningen, skall försöka lösa en uppgift av en något större omfattning,motsvarande en veckas genomsnittlig arbetsinsats. Det är mycket viktigt att tavara på och stimulera den naturliga vetgirighet och skapande förmåga someleverna har . På det sättet utvecklas redan på det gymnasiala stadietett intresse som kan Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. ligga tillgrund för bl. a. en framtida forskningsverksamhet. Mot den här bakgrunden tycker jag att regeringen bör läggafram förslag om hur ett sådant specialarbete skall kunna inrymmas igymnasieskolans arbetsformer. Reservation nr 8 mynnar därför ut i att riksdagenmed bifall till folkpartimotionen skall ge detta regeringen till känna. Jag undviker, så mycket det går, polemik med centerpartietav den enkla anledningen att vi i många frågor inte minst på skolområdet har engemensam uppfattning. Men efter anförande vill jag göra ett parreflexioner. säger sig vilja spara lika mycket - och det låterju bra. Men jag tycker nog att , när han tar upp debatten på dethär sättet, är skyldig kammaren någon förklaring om hur sparandet skall gåtill. Det är ju lätt att säga att vi skall spara ett antal hundra miljoner utanatt tala om hur. Det är ett sätt att göra behagliga besparingar som inte finns.Tala nu om, , åtminstone på någon punkt vilka obehagligabesparingar egentligen vill genomföra, för det måste väl ändå varafrågan om det. Jag tror att det vore intressant för kammaren att få ta del avnågon liten exemplifiering, när det rör sig om hundratals miljoner. Jag yrkar bifall till reservation nr 8 ochtill reservation 3, som gäller systemet med timreduktioner, och jag yrkarbifall till reservation nr 5, som gäller omprövning av ordningen i fråga omsjälvstudietimmar. 32LARZ () replik: Jag tror att är medveten omatt vi har gjort s. k. generella besparingar på skolområdet. Det är dåbara att räkna om behovet av besparingar som uttrycks i i engenerell procentsats på det statsbidrag som staten betalar ut till skolväsendeti form av lärarlöner och sedan, på samma sätt som vi har gjort, låtakommunerna få fritt fram att själva avgöra på vilket område besparingarna skallgöras. De kanske rent av vill göra dem på annan verksamhet än skolan.På så sätt låser vi inte kommunerna och skolväsendet vid att göra denna typ avbesparingar som vi uppenbarligen är överens om inte är bra för skolan. Attplocka bort vikarier är inte någon bra lösningför skolan. Man bör få avgöra lokalt vilken vägman vill gå. 33 () replik: Regeringens konkreta förslag till besparingarpå skolområdet, som vi från och i allt väsentligtaccepterar, säger nej till. Då återstår faktiskt frågan: Vad vill nispara på i stället? Det är lätt att säga att det är fritt fram för kommunernaoch att tala i generella termer om besparingar, men ni bör på något sätt talaom för lärarna och eleverna vad detta til syvende og sidst innebär. Något litetexempel kan vi väl ändå få. Det är fråga om en verksamhet som pågår dag efterdag i skolorna, och det är den verksamheten vi nu diskuterar. Vi vet vadcentern inte vill spara på, men något exempel på vad ni vill spara på kanske viändå kan få. 34LARZ () replik: Jag vill än en gång påminna att vi har gjort denna typ av generella besparingar vid ett tidigaretillfälle, när delade regeringsansvaret med oss. Vi var då väldigtnoga med att inte hålla fram några pekpinnar för kommunerna och säga att"det är just på detta område som ni i kommunerna skall spara". Vibetonade att det kunde man bäst avgöra lokalt. Då delade vår uppfattning,nu vill han tydligen i stället ha mycket specialdestinerade besparingar. 35 () replik: Tyvärr tvingas jag konstatera att LarzJohansson inte kan ge något enda exempel på besparingar på skolans område. Detär synd, för det vore hederligt att tala om att det är fråga om obehagligabesparingar som vi måste ta ett ansvar för. Det är lättare att peka på områdensom vi inte skall spara på, och i den delen är väldigt aktiv ochvet bestämt vad han inte vill spara på. Tredje vice talmannen anmälde attLarz anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägderätt till ytterligare replik. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 36NILS (vpk): När det gäller regeringens förslag om vissaekonomiskpolitiska åtgärder har vi från vpk hävdat att utbildningsområdetborde undandras från de föreslagna sparåtgärderna. Dels därför attbristerna på detta område alltjämt är mycket stora och att åtskilligtreformarbete återstår att göra, dels därför att satsning på utbildning ärnödvändig för att åstadkomma utveckling på olika samhällsområden. Vi har sagt i vår motion att det vore önskvärt attregeringen något försökte överblicka och redovisa konsekvenserna av sina olikasparförslag. Detta gäller naturligtvis flera områden, men jag tror det ärsärskilt utmärkande för utbildningsområdet. Uteblivna satsningar och direktaförsämringar kan få mycket långtgående negativa effekter. Vad har dåsparsamheten löst för problem? Den har skapat nya problem! Regeringens förslag och majoritetsförslagen frånutbildningsutskottet kommer att försämra förhållandena på olika sätt inomskolans område. Stolta utbildningspolitiska paroller från olika partiersprogram offras på sparsamhetens altare. Vpk:s yrkande framgår av reservationer till betänkandet.Jag skall därför begränsa mitt anförande till att beröra några av de krav somvi framfört och som vi finner angelägna och till några allmänna kommentarer.