prot · G70932 · 1983-12-31 00:00:00 — Den lidsbegränsning av föreslagen lagändring som utskottetföreslår kan, med hänsyn till den utvärdering och de överväganden som föreslås,vara rimlig. Viktigt är emellertid vad utskottet anför om angelägenheten av attpå olika sätt fördjupa och utveckla formerna för hyresgästernas inflytande överden egna lägenheten. Vägledande härvid måste vara de grundläggande Hyresgästs inflytande över underhåll av lägenhet principernaom hyresvärdens underhållsskyldighet och hyresgästens rätt till reparation ochunderhåll. Jag yrkar med detta bifall till hemställan ibelänkandet. 82 (): ' Det är myckel angelägel alt hyresrättenreformeras så, att hyresgästerna får större inflytande över den egnalägenheten. En viktig del av ett sådant reformarbete är att hyresgästerna gesmöjlighet alt välja underhållsnivå och att detta val påverkar hyrans storlek.För alt bilda underlag för en sådan reform tillsatte 1978 dåvarandebosladsminislern den s. k. underhållsfondsulredningen. Dennautredning lämnade 1981 ett delbetänkande med namnet Hyresgästinflytande påmålning och tapetsering. Efter del att utredningens betänkande haderemissbehandlats satte man inom i gång ett arbete med attutforma ett syslem som innebar att de hyresgäster som avstod från målnings- ochlapetseringsarbeten skulle få en sänkning av hyran. inkom till med önskemål om sådana ändringari hyreslagen alt del skulle bli möjligt för parter som så önskar alt överenskommaom rabatt för hyresgäster som avslår från visst underhåll. I princip har nuvarande bosladsminislern följt upp detankar som vi från fört fram om ökat hyresgästinflytande. Tyvärrinnebär dock förslaget att inte alla hyresgäster kommer all innefattas avreformen. har i motionerna 1982/83:1558 och 2319, sombehandlas i det här belänkandet, förordat all en ordning med tryggathyresgäslinflylande beträffande målning och tapetsering skall gälla allahyresgäster och således inte bara vara förbehållen hyresgäster som bor ifastigheter för vilka förhandlingsordning finns. Vi från har ansett att en sådan lagändring ärvälkommen som ett steg på vägen till alt alla vanliga hyresgäster får rätt tillsänkt hyra om de inte begär eller avvärjer värdunderhåll. Utskottet föreslår tillkännagivande med anledning av debägge motionerna och anser alt en utvärdering av erfarenheterna av ett ökathyresgäslinflylande bör göras av en särskild arbetsgrupp. Utskottet föreslår mot bakgrund härav all lagen ges entreårig giltighetstid. Eftersom utskottets ställningstagande innebär attriksdagen åter kommer att få pröva frågan om hur ett ökat hyresgäslinflylandebör utformas, ser vi detta som ett steg på vägen för all reformen skall blihelt genomförd och har därför inget särskilt yrkande. Vi förutsätter all ett kommande förslag utgår från vad vianfört. Vi förutsätter också all samtliga hyresmarknadens parter kommer altingå i den arbetsgrupp som tillsätts. 83OSKAR (): Sedan deh har enbostadshyresgäst rätt all måla och tapetsera i lägenheten utan att först behövainhämta hyresvärdens medgivande. De utförda åtgärderna har skett påhyresgästens egen bekosl- Någonekonomisk nytta i form av lägre hyra har hyresgästen icke haft. Hyresvärdensunderhållsskyldighet rubbades inte heller. .Ledmotivet för detta riksdagsbeslutvar att öka hyresgästernas inflytande över sitt eget boende. behandlar ett förslag om ytterligare en etapppå vägen mot ett vidgat boendeinflytande. Regeringen har i proposition 146närmare utvecklat motiven för steg nr 2 på samma tema. Utan att rubbahyresvärdens underhållsskyldighet skall hyresgästerna kunna få inflytande överden egna lägenheten genom förhandlingsöverenskommelse enligt hyreslagen. Delnya i förslaget i förhållande till riksdagsbeslut är att hyresgästennu skall få ekonomisk nytta av de arbeten som utförs i lägenheten. Bakgrunden till regeringens förslag till är enframställan från och , som i sin gemensammaskrivelse utvecklade organisationernas synpunkter på en förstärkning avhyresgästernas boendeinflytande. Som framgår av utskottets betänkande nr 5 harbostadsutskottet ställt sig bakom regeringsförslaget och delar uppfattningenalt ett ökat hyresgästinflylande nu bör komma till stånd. Utskottet har ocksåkommit fram till all en utvärdering av erfarenheterna från denna verksamhet harett sådant värde all en arbetsgrupp bör tillsättas för att följa upplagstiftningens intentioner. Del är känt all främst har riktat vissainvändningar mot regeringsförslaget, i den meningen att det föreligger risk försvartjobb i större skala. Den av utskottet förordade arbetsgruppen, som fårutses av regeringen, får då också möjligheter att beakta de synpunkter somkommit fram från fackligt håll. Del är dessutom viktigt alt blirdelaktig i de erfarenheter som arbetsgruppen kommer fram till. Utskottet hardärför ansett del motiverat alt den föreslagna ändringen i hyreslagentidsbegränsas. Enligt utskottet skall lagen träda i kraft den 1 januari 1984och ges en treårig giltighetstid. Förutom de särskilda yttrandena från ochfolkpartiet samt från vpk har som enda parti i bostadsutskottet enreservation. Där tar man avstånd från propositionens huvudprincip, att det föreslagnainflytandet skall ske genom förhandlingsöverenskommelser. pläderarför en individuell uppgörelse mellan hyresvärd och hyresgäst. På något egendomligtsätt, som bara är moderater förunnat, tycks man för evigt leva i den tron altden enskilde hyresgästens önskemål inte beaktas om förhållandet tillhyresvärden regleras i en överenskommelse mellan hyresmarknadens parter. Isjälva verket är det en styrka att det finns avtalsslutna regler, där parternavet vad som gäller. Erfarenheterna från gångna tider, då alltför mångahyresgäster fick finna sig i att hyra på hyresvärdens villkor, manar icke tillefterföljd. Ett bifall till reservation vore att slå följe ettstycke långt tillbaka i liden. Med del anförda yrkar jag bifall tillhemställan i bostadsutskottets belänkande nr 5. Hyresgästs inflytande över underhåll av lägenhet Hyresgästs inflytande över underhåll av lägenhet 84ROLF (): Myckel kort: Det är en uppenbar skillnadmellan socialdemokraterna och när det gäller synen på den enskildehyresgästens möjligheter all påverka sin egen bostad. Socialdemokraternamotsätter sig ett bostadsägande i allmänhet och gör inskränkningar ibostadsrätten, och när del nu gäller hyreslägenheterna vill man ha en kolleklivlösning, där parterna på bostadsmarknaden gör upp. Det är klart att denenskilde hyresgästen då kommer i kläm. Del blir en mera kollekliv behandling avärendena i varje hus eller faslighet, och var och en får naturligtvis rätta sigefter majoriteten. Den olika syn vi har på den enskilda människan, i dettafall som hyresgäst, är helt klar, och den kan vi inte ändra på. Men jag troratt hyresgästerna runt om i landet noterar skillnaden mellan socialdemokraternaoch . 85OSKAR (): Jag tror inte alt man kan säga att denenskilde hyresgästen kommer i kläm. Del som skall gälla finns noga reglerat ien uppgörelse mellan hyresmarknadens parter. Jag tror att bottnar i en ovana vid att ta del av hur organisationerna fungerar. är ju till för den enskilde medlemmen. I det här fallet föreliggernu en överenskommelse som skall gälla . sade i sill inledningsanförande altsocialdemokraterna hade plockat fram det här förslaget och presenterat det iutskottet. Jag vill då gärna säga att och , trots attdet finns ett särskilt yttrande från dem, ändå har gått med på det förslag somföreligger. Det bör i sanningens namn understrykas alt del bara är moderaternasom har skilt ut sig i bostadsutskottet när del gäller förslaget omhyresgästernas rätt att måla och lapetse:ra i sin egen lägenhet. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 2(ändring i byggnadslagstiftningen avseende bebyggelseplaneringen i glesbygd) Utskottets hemställan bifölls med 168 röster mot 118 förreservationen av m, fl. Övriga moment Ulskollels hemställanbifölls. Mom. 1(utvärdering av vissa normer) Utskottets hemställan bifölls med 206 röster mot 77 förreservationen av m, fl. Mom. 2-9 Utskottets hemställanbifölls. Ulskollels hemställan bifölls med 207 röster mot 76 förreservafionen av m. fl. 13 §Mark för fritidsbebyggelse Föredrogs bostadsutskottetsbetänkande /84:2 om fysisk riksplanering m. m. 86 (): I bostadsutskottets betänkande 2 har vimoderater ett särskilt yttrande. Det är en markering i vissa hänseenden. Vi är fullt medvetna om att del finns en konflikt mellanolika intressen i våra frifidsområden mellan permanent bebyggelse ochfritidsbebyggelse. Vad vi vill markera med vårt yttrande är att vi sägerifrån när det gäller det förslag om den kommunala förköpsrällen som är på väg.Denna rätt föreslås bli utvidgad till all gälla även sådana här områden. Delanser vi vara en felaktig väg alt slå in på. Enligt vår uppfattning finns delandra lösningar på dessa problem. Del finns ingen anledning att här och taupp en diskussion om de lösningar som kan erbjudas i stället. Del blirtillfälle att i andra sammanhang ta upp denna fråga. Därför yrkar vi inteheller bifall till den moderata mofion som utgör grunden för vårt särskildayttrande. Jag vill med detta yrka bifall till utskottets hemställan. 87 (): Jag vill börja med att yrka bifall fill utskottets hemställan. Min erfarenhet bl. a. från arbetet ifritidsboendekommitlén säger mig alt det finns mark fillräckligl i föratt varenda familj som vill bygga sig ett fritidshus också skall kunna göradet. Men kari jag konstatera att del inte finns mark tillräckligt, omalla vill ha ett bra strandläge i , och det är ju del som motionenhandlar om. I valet mellan alt stödja den helårsboende befolkningen och altstödja fritidsintressena ställer vi oss - och även utskottsmajorileten - på dehelårsboendes sida. Vi är också beredda all använda lagstiftning för all hävdadessa intressen i de områden där motsättningarna är väldigt starka.. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. Nr 32 14 § Föredrogs 24 november1983 1983/84:4 S. k. övernattningsbosläder 15 § Stödjande kungörande Föredrogs belänkande 1983/84:3 omändring i lagen (1977:654) om kungörande i mål och ärenden hos myndighet m. m.(prop. 1983/84:7). 88SVEN-ERIK (): En inskränkning i den stödjandekungörelseannonseringen framför allt när det gäller registeruppgifter kanförefalla vara en liten detalj i de stora sammanhangen. Men icke förty är detdock fråga om en inskränkning i samhällsinformationen. Begreppet samhällsinformation är relativt nytt, menföreteelsen den är gammal. Motiveringen för den första fidningen här i Tijdender -, som startade , var just information. Sålänge det över huvud tagel funnits samhällsbildningar har det funnits krav påinformation. Beslutsfattare vill göra sina beslut och åsikter kända.Vilket politiskt syslem som än må råda krävs del ett visst mått avsamhällsinformafion. Det är en självklarhet i ett land av typ med sittklara demokratiska system. Demokrafin förutsätter information, dvs. medborgarna harrätt till information. Sådana tankar var kanske inte så välutvecklade när började utges . Del har tillkommit andratidningsorgan , och det har kommit nya informationskrav. Vi har fått ett ökat flöde av information - för mycket,tycker en del. Vi fick , 1967, en informationsutredning. Den lågfill grund beslut om samhällsinformation och riktlinjerna fördagspressannonseringen. Det beslutet tillförsäkrade allmänheten en fullgodinformation om statliga myndigheters beslut genom en allmän och enhetligdagspressannonsering. har utvecklingen börjat gå i en annan riktning.Redan 1977 skedde viss insnävning av dagspressannonseringen genom ett beslut iriksdagen. slog då fast att alla människor bör få del avsamhällsinformationen, oberoende av tidningsval i den mån dagspressannonseringskulle användas. Utskottet kunde t. o. m. tänka sig en utvidgning avdagspressannonseringen. Varför tog KU den ställningen, trots att det ipropositionen föreslogs någonting annat? Jo, man gjorde det därför att delfaktiskt är oskrivna uppgift att slå vakt om medborgarnasrätt till information. Låt mig fråga utskottsmajorileten: Var det fel tänkt avkonstitutionsutskottet den gången, alltså 1977? Den här gången stöder utskottsmajorileten ett regeringsförslag, som klart och tydligt anvisar att deträcker med annonsering i Post- och . Är det verkligen tillräckligt- en tidning med en upplaga på 3 500 exemplar? Vad blir nästa steg? Jag föreställer mig att ulskottsmajoriletens talesman nukommer alt säga: Det blir i fortsättningen dock inte förbjudet med s. k.stödjande kungörelser i dagspressen. I samband med sådana kungörelser skall dens. k. totalitets-principen tillämpas. Det finns inte med ett enda ordexemplifierat vilka de särskilda skäl är som skulle motivera ett stödjandekungörande. Kan jag be att få en sådan exemplifiering munfligt då del intefinns skriftligt i betänkandet. Jag skall inte utveckla detta vidare. Jag vill bara påpekaalt har i en motion yrkat avslag på propositionens förslag. Detta harinte fått stöd i utskottet. Vi följer upp detta i en reservation. Enligt vårmening bör kungörelseannonseringen även i fortsättningen ske enligt hittillsgällande principer. Vi slår vakt om medborgarnas rätt till information. Vivarnar för att vandra vidare på insnävningens väg. Däremot - och delta ärviktigt att understryka - bör man av ekonomiska skäl kunna görakungörelseannonserna mera kortfattade. Den som vill ha ytterligare informationfår skaffa den själv, men man bör upplysa läsaren om var den finns alt få. Vi har haft ett liknande ärende uppe här ikammaren, nämligen dagspressannonsering av information om ,utskottssammanträden o. d. Vi beslutade att annonserna skall vara myckelkortfattade. Man kan enligt min mening göra någonting liknande när det gällerkungörelseannonseringen. Jag ber att få yrka bifall till denreservation som är fogad till utskottsbetänkandel. 89YNGVE (): talar om vådan avinskränkande. Jag hoppas emellertid att kammaren håller mig räkning för om jaginskränker mitt inlägg till bara ett par synpunkter. Del ursprungliga syftet är all viss kungöringsannonseringskall kunna begränsas till Post- och . Det förslag vi nubehandlar går ut på att s. k, stödjande kungörande begränsas till de fall dådel föreligger särskilda skäl till vidgat kungörande. Man syftar närmast tillatt inskränka kungörande av uppgifter ur handels- och föreningsregislrel. Ettav skälen till förslaget är att man vill uppnå en besparing. Del betraktas ialla fall från många håll som legitimt alt statens kostnader minskas. Dessutomtilldrar sig inte registeruppgifter något större intresse hos allmänheten. Detkanske t, o, m. kan hålla med om. Utskottet godtar förslaget och noterar att stödjandeannonsering får ske även i andra fidningar. Om sådan annonsering på angivnakriterier skall ske, bör den s, k, tolalitetsprincipen tillämpas, dvs, man börannonsera i samtliga tidningar på orten, frågar: Hur skall detta kunna avgöras?Ja, det måste från fall till fall, om behövligheten finns. Och del måstevara den 5 protokoll 1983/84:32-34 Tullen på herr- och damkläder tillämpande myndigheten som fårklara den uppgiften. Med det sagda, herr talman, ber jag all få yrka bifalltill utskottets förslag. 90 (): Helt kort: Jag tycker fakfiskt att det hadevarit befogat att skynda liingsaml i den här frågan, eftersom del står ipropositionen all man skall lålci informalionsdelegafionen se överkungörelseannonseringen i ett större perspektiv - och då kommer ju principernafram. Risken är att del beslut som kanske fattar här får genomslagskrafl för informalionsdelegationens funderingar. Man kanskenoterar all kammaren är inne på alt inskränka annonseringen, och en gissning ärdå alt informalionsdelegafionen i sitt förslag kommer alt vandra vidare på denvägen. Kanske försvinner dagspressannonseringen då helt och hållet. Jag fick förslås inte särskilt myckel svar från YngveNyquisl på vad som är särskilda skäl. Detta får avgöras från fall fill fall,sade han. Jag förmodar att det kommer alt utfärdas anvisningar som innebär får titta i månen efter de här annonserna, som - även om de inteintresserar alla - dock intresserar en del. Även om inte sade del direkt har jag enkänsla av alt han gömmer sig i den s. k. Poslgummans skugga. Del är alltsågenom all läsa Post- ocb som den intresserade ifortsättningen skall få sitt informationsbehov läckt. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med236 röster mot 42 för reservationen av och . 16 § Tullen på herr- och damkläder Föredrogs skatleulskoltels betänkande 1983/84:10 omändring i lagen med tulltaxa (prop. 1983/84:22 och 1983/84:37). 91KJELL (): I proposition 1983/84:22 om ändring i lagen1977:975 om tulltaxa föreslås bl, a, all en enhetlig tullsats för herr- ochdamkläder införs, F, n, är lullsalsen för överkläder för män eller gossar 13 %och för motsvarande överkläder för kvinnor, flickor eller småbarn , Bådadessa lullsatser är bundna i . Del avgörande skälet för en enhetlig tullsals är att del ipraktiken föreligger svårigheter att avgöra vad som är herr- resp. damplagg. Den föreslagna nya lullsalsen är . harsjälvfallet inget alt invända mot en enhetlig lullsals, tvärtom. Däremotanser vi all del är olyckligt att regeringen föreslår en höjning av lullsalsen för herrkläder. En fri internationell handel ärett livsvillkor för en industrination av typ. har i mångaandra sammanhang närmare utvecklat de fördelar som en sådan frihandel för medsig, och jag ser därför ingen anledning all nu upprepa hela det resonemanget.Helt klart är dock, del vill jag understryka, all konsumenterna i det långaloppet tjänar på en fullt genomförd frihandel; Ulskottsmajoriletensresonemang föranleder ett par kommentarer. Majoriteten ullalar att del f, n, knappast kan komma ifråga all sänka tullen för damkläder med hänsyn till delansträngda lägel för svensk tekoindustri. Följderna av en sänkning med enprocenten-hel, vilket utskottsmajorileten står bakom, berörs däremot inte. Inteheller anförs några motiv till varför man skall höja tullen för herrkläder. är del ju så att den övervägande delen av Sverigesimport av s. k, överkläder inte drabbas av någon tull alls - eller en betydligtlägre tull än dessa , Detta gäller nämligen för den import som kommer frånEG-eller EFTA-länderna, De kläder som berörs av GATT-laxan kommer väsentligenfrån utvecklingsländerna. Del är nog en ganska rejäl missbedömning all tro allsituationen för svensk tekoindustri skulle vara överkänslig för en tullsänkningom en procentenhet för s. k. damöverkläder. För är fri internationell handelett viktigt krav. När detta dessutom - som i del här fallet - kan kombinerasmed en klar solidarisk inställning till utvecklingsländerna - blir den ensjälvklarhet. Jag yrkar därför bifall till reservationenoch avslag på propositionen i rriotsvarande del. Tullen på herr- och damkläder 92HAGAR (): I proposition 1983/84:22 som bl. a. behandlasi detta utskottsbetänkande föreslås vissa tullsänkningar som ett led när detgäller all genomföra GATT-överenskommelse. Beträffande dessa tullsänkningarhar utskottet ingen erinran. Tullsatserna på dam- och herrkläder är f. n.olika, vilket har redogjort för. Han säger alt del inte finnsnågon motivering för alt man skulle ha enhetlig taxa. Det har blivit alltsvårare all skilja på dessa varuslag, då modeller, material m. m. ofta ärsnarlika eller identiska både för damer och för herrar. Jag vet också att allaplaggen brukas av både män och kvinnor. All bedöma vilket som är vilket genomalt se efter om vissa plagg är vänster- eller högerknäppta förefaller vara ettonödigt och tidskrävande arbete. Av konlrollskäl är en enhetlig tulltaxa fördam- och herrkläder en rationell åtgärd. I propositionen föreslår man alt tullen för damklädersänks till och att tullen för herrkläder höjs till . Deltaförslag har stöd av alla i utskottet utom , som reserverar sigtill förmån för en tull på för båda klädslagen. Remissinstanserna har inte haft något att erinra mot allen enhetlig tull på dam- och herrkläder införs. Däremot går meningarna isärbeträffande lullsalsen. Beklädnadsarbelareförbundel godtar ,Grossislförbundel Tullen på herr- och damkläder vill ha en sänkning till . anser all tulltaxan bör vara . Vi anser att en större sänkning av tullarna kan påverkasysselsättningsläget för de lekoanställda. Mot den bakgrunden synes en tulltaxa på vara välvald, och jag yrkar bifall till hemställan i skatteutskottets belänkande nr 10och avslag på reservationen. 93KJELL (): måtte inte ha lyssnat på vadjag sade. Jag sade nämligen all självfallet inte har någonting attinvända mot en enhetlig tullsats. Vi är således med på det förslaget. Det ärbara det att vi vill att denna lullsals skall sättas till , vilket kommer attinnebära att man inte höjer tullen för herrkläder. Att hävda, som gjorde, att en tullsänkningpå en procentenhet kan påverka sysselsättningen för svensk damtekoinduslritycker jag är rent nonsens. För ett importerat plagg, som i handeln kostar ca300 kr., skulle tullbortfallel innebära att del kunde säljas en dryg.kronabilligare. Svensk tekoindustri står eller faller inte beroende.på det. Dennadryga krona i prissänkning på det importerade plagget tycker jag med fördel kanjämföras med den moms pä . som staten lägger på priset i handeln på det300-kronorsplagg som jag talade om. Nej, herr talman, hela denna fråga visar med all önskvärdtydlighet att det är som verkligen driver på när det gällerfrihandelns princip och solidariteten gentemot utvecklingsländerna. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 2 (tullen på herr- och damkläder) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservationen avKjell i motsvarande del - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 1983/84:9Ändring i utsökningsbalken (prop. 1983/84:33) 1983/84:9 Ändring i studieslödslagen (1973:349) (prop.1983/84:4) Vad utskotten hemställt bifölls. 18 §Anmäldes och bordlades Nr 32 f"""'g den /84:9 förvaltningsslyrelses förslag om revidering avledamö- temas arvode 19 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1983/84:192av och 1983/84:193 av m. fl.1983/84:194 av m. fl. 1983/84:195 av m. fl.1983/84:196 av m. fl. 1983/84:197 av och 1983/84:198 av 1983/84:199 av Hans Nyhage och ArneSvensson 1983/84:200 av Per m. fl. 1983/84:201 av m. fl.1983/84:202 av m. fl. 1983/84:203 av m. fl. Förslag om tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /84 (prop. 1983/84:25) 1983/84:204 av m. fl. 1983/84:205av och 1983/84:206av och i Benglsfors 1983/84:207av i och 1983/84:209av m. fl. 1983/84:210av och 1983/84:212av m. fl. 1983/84:213av m. fl. 1983/84:215av och 1983/84:217av m. fl. 1983/84:218av m. fl. 1983/84:219av m. fl. 1983/84:220av och 1983/84:221av öch 1983/84:222av m. fl. 1983/84:223av m. fl. 1983/84:224av m. fl. Löntagarfonder(prop. 1983/84:50) 1983/84:225 av m. fl. Vissa högskoleorganisaloriska frågor (prop. 1983/84:52) 69 1983/84:226av m. fl. Ändringari laxeringsförfarandel m. m. 1983/84:58) 1983/84:227av och 1983/84:228 avThorbjörn m. fl. 1983/84:229 av LarsWerner m. fl. Förslag till nylagstiftning på kärnenergiområdel (prop. 1983/84:60) 1983/84:230av m. fl. Vissa ändringar iföretagsbeskattningen (prop. 1983/84:64) 1983/84:231av i och 1983/84:232 av m.fl. Vissa avdrag för kostnader för intäkternasförvärvande, m. m. 1983/84:68) 1983/84:233av m. fl. Basenhetenför (prop. 1983/84:69) 1983/84:234av m. fl. Konkurrensneulralredovisning av mervärdeskall, m. m. 1983/84:75) 20§ Meddelande om interpellation Meddelades att följande interpellation framställtsden 1983/84:60 av ()till utrikesministern om svenska initiativ för all öka rättssäkerheten i : I och med all schahen störtades och Khomeini komtill makten i förväntade sig del iranska folkel att dess långvariga önskanom frihet och demokrati skulle uppfyllas. Khomeini-regimen har i stället visatsig kränka de mänskliga rättigheterna i ännu högre grad än vad tidigare varitfallet. AmnestyInternational har fåll fram nya bevis på att politiska fångar i hemlighet haravrättats i iranska fängelser. Del innebär all det totala antalet avrättningari sedan revolutionen betydligt överstiger de 5 000 som hittillsofficiellt tillkännagivits.