prot · G70917 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:17 Om utbildningen vid vissa militära elitförband 1 § Justerades protokollen för den 20 innevarande månad. 2 § Högtalar- och voteringsanläggningarna Arbetet med intrimning av högtalaranläggningen pågår ochberäknas vara slutfört under loppet av . Såsom tidigare meddelats ges särskild förvarningssignalnär den sist anmälde talaren får ordet i ärende där omröstning kan förväntas.Förvarningssignalen består av tre korta tonstötar och sänds med femsekunders mellanrum. Sedan debatten avslutats ges sedvanlig voteringssignalgenom upprepade enkla tonstötar. Dessa signaler pågår . Voteringen påbörjas så snart expeditionsassistenterna ikammarfoajén slutit förhängena till plenisalen och därigenom gett till kännaatt tillströmningen av röstande upphört. Att döma av voteringarna onsdagen den26 oktober behövs av från voteringssignalens början tilldess omröstningen kan äga rum. Vid röstning måste voteringsknappen håUas intryckt tilldess signallampan i bänken lyser. 3§ Svar på fråga 1983/84:55 om utbildningen vid vissa militära elitförband har frågat mig om vilka åtgärderjag vidtagit med anledning av de missförhållanden i fråga om utbildningsmetodernavid vissa militära elitförband som avslöjats. Efter vad jag kan förstå har frågan bl. a. aktualiseratsav vissa inslag i massmedia om händelser vid arméns tolkskola ochkustjägarskolan. Om utbildningen vid vissa militära elitförband Jag har förvissat mig om att överbefälhavaren låterundersöka vad som inträffat. Chefen för armén har fått i uppdrag avöverbefälhavaren att dels utreda de konkreta händelserna vid tolkskolan, delsredovisa hur utbildningen i fångförhörstjänst bedrivs inom försvarsmakten.Chefen för marinen utreder vissa händelser vid kustjägarskolan. Såväl justitieombudsmannen som riksåklagaren har från demilitära myndigheterna begärt en redovisning av vad som inträffat. Jag följer de pågående utredningarna och kommer att nogastudera de resultat som de ger. Utan att föregripa justitieombudsmannens ochriksåklagarens kommande ställningstaganden vill jag slå fast följande. Omutredningarna bekräftar massmedias beskrivning och visar att det förekommerinslag i den militära utbildningen som står i strid med vårt samhällesgrundläggande värderingar eller de internationella konventioner som viförbundit oss att tillämpa, kommer jag att ta initiativ till de åtgärder somerfordras för att komma till rätta med detta. 3OSWALD (vpk): Låt oss först konstatera att all militärutbildning förutsätter en viss grad, i vissa fall en mycket hög grad, av hårdaövningar. Låt oss också konstatera att det genom detta alltid föreligger riskför att dessa hårda övningar slår över i någonting annat än vad som varitavsikten. Det finns tyvärr alltför många exempel i den svenskamilitärutbildningens historia på sådana övergrepp. Det här förhållandet harvarierat från tid till annan. Det var mycket påtagligt på 1930-taletsstamkompanier. Det blev en mildring under beredskapen på grund av att så storadelar av den manliga vuxna befolkningen kom in i systemet - ett bra bevis påhur viktigt det är med en värnpliktsarmé när det gäller demokratiska principer.På 1950-talet blev det en skärpning igen. Genom en växande värnpliktsoppositionoch annat fick vi en ny debatt . är det ett hårdnande reaktionärt klimat. Våldet ökar isamhället, något som ständigt debatteras. Och vi kan se att detta också gerutslag inom det militära systemet. Dessa händelser på tolkskolan och vissaandra händelser på kustjägarskolan och fallskärmsjägarskolan, vilka allaförvisso inte har kommit till allmänhetens kännedom, är ett bra bevis fördetta. Det har alltid förvånat mig att den svenska arbetarrörelsen,speciellt det socialdemokratiska partiet och fackföreningsrörelsen, så litethar brytt sig om sina unga medlemmars och övriga sympatisörers intressen, dvs.folkets intressen, inom det militära systemet. säger försvarsministern att dessa händelser skallundersökas, och det tycker jag är bra. Men vi behöver inte vänta. ÖB harpresenterat sin utredning, i vilken han har varit mycket kritisk. Det kan viläsa i tidningarna . Jag skulle vilja ställa en följdfråga. Försvarsministerntalar om initiativ som skall tas. Vilka slags initiativ kan man tänka sig? Kanförsvarsministern t. ex. överväga en ökad civil kontroll genomlekmannainflytande på lokal nivå i det militära systemet? Ett förslag somtidigare har varit uppe till diskussionär inrättandet av lekmannanämnder pä förbandsnivå. Det tycker Nr 17 jag vore ett bra initiativ. Det kan finnas andra. Vilkaslags initiativ kan den Överläggningenvar härmed avslutad. 4§ Svar på interpellation 1983/84:10 om 4Försvarsminister : Herr talman! har ställtföljande frågor till mig om . Vilkentotalkostnad i dagens penningvärde beräknar regeringen för de första 140JAS-flygplanen? Kommer dennakostnad att rymmas inom den nuvarande försvarsramen? Om så inte ärfallet, hur skall då genomföras; blir det en bantning avprojektet eller t. ex. värnpliktsförsvaret? Hur mångadirekta underleveranser till har placerats i ? Hurmänga nya jobb har tillkommit genom ? Jag vill inledningsvis hänvisa till den ekonomiska analys av somgenomfördes när socialdemokraterna övertog regeringsmakten . Denanalysen har redovisats för i proposition 1982/83:119. Analysen genomfördes förutsättningslöst. Såväl tekniskasom ekonomiska osäkerheter presenterades. Även ekonomiska ramfram lades fast. Denna ram innebar en sänkning av totalkostnadernamed 800 milj. kr. En av anledningarna till dennaminskning var att den socialdemokratiska regeringen utgick från en något lägreförsvarsram än den borgerliga regeringen. Av den ekonomiska analysen framgår hurJ AS-ramen skall behandlas och hur den får räknas upp. Enligt dessaberäkningsmetoder kommer totalt att kosta iprisläge . Andra beräkningar redovisas då och då från olika håll.Jag kan bara konstatera att dessa beräkningar oftast bygger på olika antagandenom utveckling av valutakurser och index samt på andra beräkningar omfördelningen av kostnader inom . I den tidigare redovisade summanom 31,2 miljarder ingår såväl ca 140 flygplan som vapen, motmedel,underhållsutrustning, reserver m. m. kostnader har inrymts inomramen för de anslag som bedöms kunna tillföras flygvapnet fram ochsom grundar sig på en förlängning av nuvarande ekonomiska ram för flygvapnet. ekonomiska analysen har vidare redovisats kostnaderna för omdagens dollarkurs består fram samt hur dessa kostnader skallmötas. Svaret på fråga om bantning avprojektet eller dess påverkan på värnpliktsförsvaret blir - med hänvisning tillvad jag har sagt - att eventuella kostnadsfördyringar inom projektet börmötas med Nr 17 reduktioner inom i första hand JAS-ramen och i andra hand flygvapnets ram. den 'S S" '' ''" frågan om underleveranser till svenskindustri. 28 oktober1983 Förutom de företag som ingår i IGJAS har avtal tecknats med andra svenska försvarsindustrier om underleveranser till . Om JAS-proiektet P sådana ärBofors , , SaaB Missile Corporation ABm. I samband med att riksdag och regering tog ställning tillJAS-projektet utlovade företagen bakom IG JAS att man skulle skapa ca 800 nyaarbetstillfällen utanför flygindustrin och att huvuddelen av dessa skulleförläggas i sysselsättningssvaga regioner. Under det år som gått har dettaarbete påbörjats, och jag har erfarit att arbetet med att skapa de 800 nyaarbetstillfällena pågår planenligt. Beslut har bl. a. fattats i företagen bakomIG JAS om att återföra ca 500 arbetstillfällen från utlandet. Vidare har nyaarbetstillfällen skapats i , m. fl. En annan positiv effekt av är att svenskindustri kommer att tillföras både kompetens och produktion genom deöverenskommelser beträffande industrisamverkan som slutits i samband medtecknandet av kontrakt med utländska underleverantörer. I nästan samtliga fallhar man lyckats förhandla fram att svensk industri får delta i minst lika storomfattning som motsvarar värdet av de utländska underleverantörernas arbete (s.k. offset). Dessa åtaganden kommer att innebära ytterligare arbetstillfällenutöver de 800 som jag redovisat. Ett exempel på sådana offsetprogram ärGeneral löften om att skapa affärsförbindelser i till ettvärde av ca . Här finns också konkreta resultat att peka på,t. ex. AB Bahco Verktyg, AB Geo-produkter i , m. fl. Jag vill avslutningsvis informera om att regeringen, ienlighet med vad har bestämt, kommer att redovisa JAS-systemetstekniska och ekonomiska nuläge i anslutning till proposition . 5 (vpk): Jag tackar försvarsministern för svaret påmin interpellation. Det är mångordigt, men tyvärr måste jag konstatera att detinte ärligt redovisar svar på konkreta frågor. Det är just de problem somkommit fram i den omtalade analysen /83 som jag vill ha belysta. Jag gårdirekt över på sakfrågan, som alltså gäller kostnadsramen. Vårt parti gjorde i en broschyr en litensammanställning av våra > motioner i denna fråga, och jagskall i stort sett följa vad vi har sagt där. denna ramlades fast av den borgerliga regeringen och röstades igenom här iriksdagen var den 25,7 miljarder penningvärde. Den dåvarandeförsvarsministern, , erkände att naturligtvis måsteläggas till för att man skulle komma upp penningvärde, och då skulleman hamna en bit över 28 miljarder. Man var alltså redan vid detta tillfälleuppe i detta belopp. Efter regeringsskiftet satte försvarsminister i gång 126 utredningen av projektet. Förnästan precis , , bekräftadehan i att kostnaden ökat till 28,5 miljarder penningvärde.Och är vi alltså uppe i 31,5 miljarder penningvärde. Så långt ärdet ganska enkelt. Det som är intressant är naturligtvis vad som berörs idetta svar, nämligen att man kan säga att det finns olika beräkningsmetoder.Det vore intressant att få veta vilken dollarkurs de här 31,5 miljarderna ärberäknade efter. Regeringen sade själv i sin proposition som kom :"Vid beräkningen av JAS-ramen om . förutsattes endollarkurs om . ()." Jag förmodar att detta även gällde beslutet om de 24,9miljarderna . Det som är intressant är vilken dollarkurs somligger till grund för de 31,5 miljarderna. Regeringen beräknade i sin ekonomiska analys avJAS-projektet som ingår i propositionen, att en dollarkurs på . skullefördyra JAS med 3,5 miljarder. Som alla vet är dollarn nu uppe i närmare 8 kr.Efter vad jag kan förstå betyder det att dessa 31,5 miljarder måste ökas ganskaavsevärt, även om vi antar att dollarkursen kommer att sjunka - men förmodligenkommer den inte att sjunka till den låga nivå som den här beräkningenförutsätter. Min förstafråga är: Vilken dollarkurs gäller för de 31,5 miljarderna? I sin analys beräknade regeringen att devalveringen skullefördyra projektet med ca . Min andra fråga är: Är dessa 2 miljarder inräknade i de31,5 miljarderna, eller är det bara påslaget för inflationen som ligger iökningen från 28,5 till 31,5 miljarder? Det finns emellertid många andra frågetecken. Jag harfrågat om totalkostnaderna för projektet, inte om ramarna - de är redovisade.Det har funnits en hel del summor utanför totalkostnaden förprojektet, t. ex. ett förskott på 900 milj. kr. som IG JAS har fått garantierför och som skall betalas ut . Detta nämns också i analysenoch i proposifionen, där det står: "Vid definition av ramen förutsattesatt eventuella förskott för flygplan som skall levereras inteskulle ingå." Förskotten ingår alltså inte i ramen, men de finns ändå medoch skall drabba totalkostnaden. Det är väl realistiskt att räkna med att dessa900 miljoner nu har ökat fill 1 miljard. Vidare tillkommer kostnader inom FMV, försvaretsmaterielverk, till en summa av 1 000 miljoner, som det har talats om isammanhanget, och det nämns också i regeringens proposition. Det står:"Vidare förutsattes att JAS-systemets andel av personalkostnaderna , samt JAS-systemets andel avkostnaderna för driften vid försvarets försöksplatser inte skulle ingå iramen." Men detta är kostnader för JAS som belastar statsbudgeten,vilket innebär att de ingår i totalkostnaden. Det bar talats om kostnader på 1miljard, vilket alltså skall läggas till dessa 31,5 miljarder. Det har också talats om extra kostnader för revidering avmotorn, men dessa uppgifter är osäkra. Regeringen säger i sin proposition attsäkerheten i motorutvecklingsprogrammet är svår att överblicka. konstruktionsgarantini avtalet med icke täcker motorn. Extra kostnader för motorrenoveringenpå 1,5 miljarder har nämnts. Utöver JAS-ramen på 31,5 miljarder - vi vet ännu intevilken dollarkurs eller vilken devalveringseffekt som gäller - skulle detalltså finnas ett förskott på ungefär 1 miljard som IG JAS är garanterat. Därfinns även extrakostnader inom FMV på 1 miljard, och där finns kanske extrakostnader för motorkonstruktionen - ombyggnad, revidering osv. Det är totalkostnaderna jag har frågat efter, inte efterramen, för den känner jag till. Sedan har vi frågan om nya arbeten. Vi kan först ochfrämst konstatera att i och för sig inte ger några nya arbeten iSverige. Det har ju konstaterats för länge sedan av flygindustrikommittén,FLIK, att även om vi bygger JAS kommer det att bli ungefär en halvering avantalet anställda inom den svenska militära flygplansindustrin. JAS-projektetger alltså inga nya jobb i och för sig - möjligtvis fördröjer det ennedskärning av antalet anställda, men håll med om att det inte ger någon ökningav antalet arbeten i ! I svaret nämns 800 arbetstillfällen. Jag antar att densiffran är hämtad från den kommuniké som IG JAS utfärdade och som viockså behandlat i vår broschyr. I denna kommuniké talas mycket om arbeten ochom det ena och det andra, men egentligen finns där inte någonting konkret. Manhar flyttat vissa jobb från till Flygmotor. Man talar omprogramvaruhus i med fem anställda - vad nu det är för någonting. Man harflyttat jobb från till , osv. Men jag påstår att det inte blirnågra nya jobb, och där har jag stöd av Metalls avtalssekreterare, som i höstas- - gick ut och sade om JAS: "Vi är lurade." Han sadevidare: Det har inte gett ett enda nytt jobb. Jag påstår detsamma. JAS harhittills inte gett några nya jobb, utan det är så som Metalls avtalssekreteraresade, att detta om hemtagning av jobb egentligen bara är gammal skåpmat. Det äralltså oärligt att tala om fler jobb. Om det inte är så som jag nu påstår, hoppas jag attförsvarsministern konkret redovisar hur många nya arbeten som kommit till genomJAS, exempelvis i , m. fl. Hur många nya arbeten har detblivit genom JAS? En fråga är överhoppad i svaret, och det är den omunderleveranser. Enligt vad jag har erfarit, för att använda en statsrådsterm,har t. ex. stora underleveranser lagts utanför . Enligt uppgift skall t.ex. tillverkningen av landningsställ ha lagts ut till . Dettavet jag inte säkert, men det vore intressant att få höra hur många sådana härviktiga underleveranser, som ger jobb, som har hamnat i . Den fråganhar försvarsministern som sagt inte svarat på, utan den är förbigången. Vilkaolika typer av underleveranser på det ena och det andra området har hamnat iSverige? Slutligen vill jag säga att alla dessa frågor tillsammansväcker frågan om det svenska försvarets framtida utformning. Iinterpellationssvaret görs en jämförelse mellan JAS och värnpliktsfrågan, ochdet sägs att "kostnadsfördyringar inom projektet bör mötas medreduktioner i första hand inom JAS-ramenoch i andra hand inom flygvapnets ram". Då frågar jag: Kan försvarsministern garantera att inte pånågot sätt kommer att medföra en bantning, nedskärning eller förändring av detsvenska värnpliktsförsvaret? Ja, , jag har redan sagt atten ordentlig redovisning av ställning kommer i propositionen imars . För det första: Kostnadsökningar inom projektet när detgäller vissa delsystem och även valutafrågorna skall mötas med förändringarinom projektet. För det andra: Det finns inga löften 2000. Vilken dollarkurs talar man om, när man anger ramen 31,2miljarder i årets penningvärde? Ja, då får man beräkna vilken dollarkurs somkommer att gälla fram . Det är mycket svårt. 1 vårens analys gjordeman beräkningarna efter en dollarkurs på . Men vem kari" säga vaddollarkursen exakt kommer att bli ? frågade mig också om motorprojektet. Detär inte planerat några modifieringar av motorn. Det har tidigare förekommit endiskussion hos vissa tekniker, men f. n. finns det över huvud taget inga sådanaplaner. När det sedan gäller frågan om skapande av sysselsättningi och de åtaganden som IG JAS har gjort, kommer vi kontinuerligt attlämna information. Det som presenterades kommer att följas upp underhösten, och det görs också inom industridepartementet. Jag kan till OswaldSöderqvist överlämna det material vi har pä detta område. upp frågan om landningsstället.Det är mycket troligt att landningsstället får en svensk underleverantör ochatt det arbetet således går till . När det gäller flera av de projektsom man nu förhandlar om blir svenska företag underleverantörer till utländskaföretag. När man utvärderar och analyserar hela det här projektetfår man så att säga göra det kontinuerligt innan man ser det slutliga utfallet.Jag lovar att informationerom detta kommeratt lämnassuccessivt. Det kommer bl. a. att ske i samband med de debatter vi ifortsättningen kommer att ha om . Nästa gång vi redovisarställningen och lägel för blir, såvitt jag kan se, i en proposition imars . 7OSWALD (vpk): Jag tar dessa frågor i tur och ordning. Det finns inga löften om beställningar ,säger försvarsministern. Nej, det är klart-det finns det inte. Men det finnsalltså i kontraktet en garanti för förskott på 900 milj. kr. till IG JAS. Detkommer att belasta kostnaderna fram . Annars skulle niju aldrig ha behövt nämna i er proposition att förskottet inte skullebelasta ramen, vilket jag tidigare citerade. Detta kommer alltså att belastatotalkostnaderna fram 9 protokoll 1983/84:14-17 Även om det är ett förskott som är avsett för leveranser ,så måste ju dessa pengar betalas, om det ingår i kontraktet. Finns det alltså ett förskott eller finns det inte? Det ärdet som är frågan. Om det inte finns något förskott, hade ni inte behövt talaom att det inte skall inräknas i ramen - eller hur? Detta är intressant, ochdet vill jag ha ett svar på. Sedan till dollarkursen. Visst kan dollarkursen sjunka,och det kommer den förhoppningsvis att göra. Jag fick inte något svar på denfrågan, men jag gissar att det är en dollarkurs på . som ligger bakomdessa 31,5 miljarder. Är det realistiskt att tro att vi kommer att ha en sådandollarkurs? I annat fall måste ni räkna upp denna summa med hänsyn till vad nisjälva sagt, nämligen att en dollarkurs på . kommer att fördyra JAS med 3.5miljarder. Det måste väl vara realistiskt att räkna med att kursen inte kommeratt ligga på . När det gäller motorn står alltså uppgift mot uppgift. Vifår väl se. Eftersom ni nämnt detta om motorutvecklingsprogrammet,konstruktions-garanfier ösv. och det har förekommit uppgifter i debatten om attmotorn kommeratt kosta extra utanför ramen, får vi väl se vad som kommer fram.Vi får då återkomma till den saken i debatten. Jag vill hävda att det förmodligenfinns extra motorkostnader, som regeringen förr eller senare blir tvungen attredovisa. Sedan till frågan om sysselsättningen. Jag har sett dennapromemoria som IG JAS gav ut . Jag vet inte vad man kommit med senare.Men jag är benägen att hålla med Metalls avtalssekreterare om att det hittillsinte varit särskilt mycket. Det har tvärtom varit väldigt dåligt. Det är långtifrån några 800 arbeten. Försvarsministern har inte svarat på min fråga ochkonkret talat om om det har blivit mer än fem arbeten på något programvaruhus iLuleå, om det har blivit flera arbeten i eller om det har blivit fleraarbeten när man har flyttat tillverkningen av lastbilsaxlar från Södertäljetill -vilket man ju kunde ha gjort utan att bygga JAS. Det är många frågetecken som gäller just sysselsättningen.Det här är intressant för dem som arbetar i dessa industrier. - Beträffande underleveranser tog jag upp landningsställeteftersom det har figurerat en del, men det var bara ett exempel. Det är ju bra omman kan ro hem detta, men det är tydligen inte klart ännu om någon svensk firmafår detta eller inte. Det kan alltså hamna i eller iVästtyskland, vad vet jag? Finns det något konkret exempel på någon viktigareunderleverans som svensk industri har tagit hem? Redovisa det i så fall! Överläggningenvar härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 1983/84:11 om skogspolitiken har frågat mig dels om regeringenkommer att lägga fram förslag om ytterligare tvångsåtgärder inom skogsbruket,dels om inte åtgärder som syftar till att öka avverkningsnivån i skogsbruketbör innebära att hinder som finns undanröjs. En välskött skogsnäring är en av de hävstänger som vimåste förlita oss till om viskall ta oss ur de ekonomiska problem vårt landbefinner sig i. Målet för skogspolitiken måste vara att i ett långsiktigt,uthålligt skogsbruk, under hänsyn tagen till natur och miljö, trygga de mångavärdefulla arbetstillfällen i svensk skogsindustri som ett aktivt utnyttjandeav våra skogsresurser ger möjligheter till. Ett av de kännbaraste bakslag som drabbat svensk ekonomiunder senare år är otvivelaktigt att svensk skogsindustri, trots godakonjunkturer, inte kunde utnyttja sin produktionskapacitet på grund av för lågavverkning i skogsbruket . Den låga avverkningen under de för skogsindustrin godaåren 1979 och 1980 kom att innebära ett svårt avbräck för skogsnäringen genomförlorade marknadsandelar och bortfall av ett antal miljarder kronor iexportinkomster. Värdefulla arbetstillfällen förlorades, och vi fick negativaeffekter på landets ekonomi. Den fråga vi står inför är huruvida vi , näravverkningen fungerar och vi har rådrum, skall försöka finna väl förbereddaåtgärder för att så långt möjligt gardera oss mot att vi hamnar i sammasituation som . Inom kanslihuset pågår ett arbete med att undersöka olikaalternativa framgångsvägar för att få de passiva skogsägarna att kontinuerligtmedverka i skogsvård och virkesförsörjning. Några förslag har ännu inte behandlats av regeringen. Endiskussion skall också föras.med de berörda parterna, och jag har vid fleratillfällen understrukit att de är välkomna med förslag till lösningar.. 9 BOLUNDGREN (m): Jag vill först tacka jordbruksministern för svaret. Jag har viss förståelse för att jordbruksministern integav så konkreta svar på min första fråga. Det är i och för sig rätt naturligtför regeringens ledamöter att inte i full utsträckning vilja redovisa deförslag som kan komma att läggas fram för . Å andra sidan saknas fortfarande svar på min andra fråga,huruvida det inte vore lämpligt att i första hand försöka undanröja de hindersom kan finnas för ett tillfredsställande virkesutbud under flera säsonger,innan man börjar vidta åtgärder som är mer inriktade på tvång. Av interpellationssvaret, liksom av den proposition omekonomisk-politiska åtgärder som regeringen lade fram i förrgår, framgår attdet kommer nya skogspolitiska förslag. Jag tror att man kan dra den slutsatsen. Att det med stor sannolikhet kommer att röra sig omtvångsåtgärder talar erfarenheterna av denna regerings tidigare förslag ochgenomförda åtgärder för. införde socialistiska majoritetregler om tvångsavverkning-även om man försökte undvika den benämningen ochkallade det hela minimiavverkningsskyldighet. Regeringen framlade också förslagom s. k. avverkningskonton, med ungefär samma verkan. På grund av den kraftigaopinionsstormen och den i och för sig ganska tvivelaktiga utformningen avförslaget tvangs regeringen att dra tillbaka förslaget i den här delen. Den skogspolitiska propositionen innehöll knappastens en analys av vilka faktorer som påverkar virkesutbudet, och det tycker jagär mycket förvånande. När det gäller att föreslå åtgärder av den omfattning somdet var fråga om då borde det vara naturligt att - om man bedömer attvirkesutbudet är eller kan bli för lågt - efter en analys först fastställa vadsom kan vara orsaken och därefter sträva efter att vidta åtgärder som försökerundanröja just de hinder som finns. redovisade i sittbetänkande, som kom för nästan exakt , de väsentligaste faktorernabakom en under vissa år alltför låg avverkningsnivå.