prot · G709131 · 1983-12-31 00:00:00 — nen lär ha sagt att det ärlika illa om en skyldig går fri som om en oskyldig blir felaktigt dömd. Det är,herr talman, tvärtom en väldig - jag frestas att använda starkare ord -skillnad. Skyldigagår i alla samhäUen fria. Detta är - det vill jag understryka -mycketbeklagligt. Våld, rån, stölder, övergrepp och ekonomisk brottslighet sker ivårt samhälle i stor utsträckning utan att den skyldige ertappas. Detta ärtecken på en kapacitetsbrist hos rättssamhället, en insufficiens hosrättsstaten. Men om en skyldig blir felakfigt dömd är det, herr talman, enkatastrof och en brist av en helt annan dimension. Det övergrepp det innebär attdöma en människa utan övertygande bevisning är inte ett insufficienssymtom -det är ett tecken på allvarliga brister i själva rättssystemet. Dessbättre händer det sällan att enskilda bUr oskyldigt dömda. Vi vill intemedverka till att det skall hända oftare. Däremot har det hänt att enskildamänniskor med stöd av de lagar vi här debatterar allvarligt har trakasserats,ja, i sådan grad att deras goda rykte för alltid blivit förstört, utan attnågon upprättelse kunnat erhållas när det visat sig att de har varit oskyldiga.Detta är en allvarlig tendens i samhället, och den måste motverkas, även om detsker till priset av att det är besvärligt att komma åt de skyldiga. Det ärbättre att samhället har det besvärligt när det gäller att komma åt enskilda människorän att enskilda människor har det besvärligt när det gäller att hävda sin rättmot överheten. Vår motion är hövligt avstyrkt. Jag har inget yrkande beträffande den.Men jag vill med kraft instämma med dem som tidigare i debatten yrkat bifalltill reservationerna 1, 2 och 3. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. I (allmännariktlinjer för energibeskattningen) Förstbiträddes reservafion 1 av m. fl. med 80 röster mot 49 förreservation 2 av och . 176 ledamöter avstod frånatt rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 182 röster mot 76 för reservation 1 av KnutWachtmeister m. fl. 48 ledamöter avstod från att rösta. Mom.2 (skattehöjning på kol ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av och IngemarHallenius - bifölls med acklamation. Mom.3 (differentierad skatt på olika koltyper) Utskottets hemställan biföUs med 163 röster mot 143för reservation 4 av m.fl. Mom. 4 (resfitution avskatt på kol som används i elproduktion) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av och IngemarHallenius - bifölls med acklamation. Mom. 7 (utvärdering avskatten på viss elektrisk kraft) Nr 131 Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av m. fl. -bifölls med acklamafion. Mom.8 (skaft på naturgas) Skatteflyktm. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av och IngemarHallenius - bifölls med acklamation. Mom.9 (skatterabatt på blyfri bensin) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 8 av och IngemarHallenius - bifölls med acklamation. Mom.10 (skatten på motoralkoholer) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 9 av och IngemarHallenius - bifölls med acklamation. Mom.12 (nedsättning av energibeskattningen inom stödområde A) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 10 av m. fl. -bifölls med acklamafion. Mom.13 (skatten på bensin som används i flygplan för fritidsändamål) Utskottetshemställan bifölls med 163 röster mot 141 för reservafion 11 av KnutWachtmeister m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. I (ändring iskatteflyktslagen m. Förstbiträddes reservafion 1 av m. fl. med 147 röster mot 17 förutskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall tillmotion 2066 av m. fl. 141 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 163 röster mot 142 för reservation 1 av StigJosefson m.fl. Mom.2 (översyn av skatteflyktslagen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.3 (bevissäkring) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 3 av förste vice talman m.fl.- bifölls med acklamation. Mom. 4 och 5 Utskottets hemställan bifölls. 20§ Domstolsväsendet m. m. Föredrogs justitieutskottets betänkande 1983/84:23om anslag fill domstolsväsendet m.m. (prop. 1983/84:100 delvis). Anf.81 TREDJE VICE TALMANNEN: Ifråga om detta betänkande hålls gemensam överläggning för samtliga punkter. Anf.82 (): I anser vi att en bred lekmannarnedverkan i våra domstolar ärav stort värde av flera skäl. Först och främst utgör lekmannain-flytandet engaranti för att domstolarnas avgöranden Ugger i Unje med allmänna rättsuppfattningari samhället. Av särskilt värde är lekmannarnedverkan när det gällerbedömningsfrågor, t. ex. angående påföljdsval eller bevisvärdering. Lekmännensmedverkan bidrar därigenom fill att medborgarnas förtroende förrättsskipningen upprätthålls. Vidare tillgodoser lekmännen medborgarnasintresse av insyn i domstolarnas verksamhet. Enligtbeslut av består förra åretfingsrätterna normalt av en lagfaren domare och endast tre nämndemän. Vissaändringar har också genomförts för länsrätterna och beträffandeomröstningsreglerna. Beslutet om den 40-procenfiga minskningen av antalettjänstgörande nämndemän i tingsrätt drevs igenom av socialdemokraterna medkommunistiskt stöd. Fråncenterns sida motsatte vi oss dessa ändringar. Den genomförda minskningeninnebär att den önskvärda allsidigheten och bredden har försämrats. Numeratjänstgör varje nämndeman så sällan i rätten att den nödvändiga rutinen ochkunskapen om lagändringar försämras hos nämndemannen. Vi anser att detta ärolyckligt och att därför bör ompröva sitt fidigare ställningstagande. Ireservationerna nr 2 och 3 har vi följt upp vårt mofionsförslag att de före den1 gällande reglerna beträffande lekmannamedverkan vid våra domstolaråter skall gälla. Jag yrkar därför bifall till reservationerna 2 och 3. Anf.83 HANS i (fp): Inledningsvisvill jag yrka bifall fill reservafionerna 1 och 2. Denförsta reservationen handlar om medelsanvisningen till . Frånfolkpartiet föreslår vi en uppräkning med 4 milj. kr. Det är i sig själv enblygsam summa, men det är ändock en markering av att vi är medvetna om attdomstolarna är i behov av ökat anslag. Deallmänna domstolarnas arbetsläge har varit ansträngt under en rad av år. Denökade arbetsbördan har kunnat kompenseras genom rationaliseringar ochgenom omfördelning av resurser. Riksdagenhar prioriterat kampen mot den ekonomiska brottsligheten,narkotikabrottsligheten och den grövre våldsbrottsligheten. Betydande resurserhar därför satsats, så att polisen har kunnat bygga upp narkotikarotlaroch ekonomiska rotlar. Därigenom har poUsen fått större möjligheter att uppdagaoch uppspåra denna kriminalitet. Åklagarväsendet har fått enviss förstärkning för att kunna öka sina insatser. Debrottsutredande myndigheterna har således fått större möjligheter att uppdagaoch utreda förekommande brottslighet. Det betyder ett ökat antal besvärliga ochkomplicerade mål för domstolarna. Därför är det enUgt vår uppfattningnödvändigt med en resursförstärkning för domstolsväsendet. Denandra reservationen behandlar antalet nämndemän i tingsrätt. Jag instämmer tillstora delar i anförande, men jag vill tillägga en sak. Dettillhör inte vanligheterna att jag agerar i ärenden som så avgjorts avriksdagen. Riksdagsbeslutet om att minska antalet nämndemän från fem till tre ibrottmål ,yar emellertid enligt uppfattning en särdeles illa valdbesparingsåtgärd. Vi var motståndare till förändringen . Detvar en dålig reform. Den är till men för vårt rättsväsen. En återgång tillsystemet med fem nämndemän är därför en viktig angelägenhet. 84 (vpk): Jag har i mofion 761 tagit upp frågan om ersättningen till nämndemän.Jag har gjort det därför att de nuvarande arvodena är så låga att det blir ensnedrekrytering av nämndemän. Inte minst ur rättssäkerhetssynpunkt är detvikfigt att nämndemännen återspeglar ett brett skikt av svenska folket. Därförbör också yrkesarbetare i större utsträckning förekomma som nämndemän. De kaninte göra det , därför att arvodena är så pass låga. Nusäger utskottet att man har tagit ett initiativ och påpekatatt ersättningsreglerna för nämndemän bör ses över. Vi är alltså överens om bör bredda rekryteringen av nämndemän och få flera yrkesgrupperrepresenterade. Utskottet skriver också att man inom f.n.överväger just hur man skall kunna förbättra ersättningsreglerna. Fråganär: Hur kommer detta att ta? Jag anser inte att det behöver ta någonlång fid. Att ändra ersättningsreglerna behöver inte sträcka sig över flera år.Jag vill fråga utskottets talesman om han kan säga ungefär när man kan väntasig ett förslag om förbättrad ersättning till nämndemän. Vidarehar jag tagit upp ett annat problem, nämligen följande. En nämndeman som kallastill en domstolsförhandling kanske tar ledigt från sitt arbete. Dagen före nåshan av beskedet att domstolsförhandlingen är inställd. Det är inte säkert attalla nämndemän då kan gå fillbaka till sitt ordinarie arbete, eftersom enersättare kan ha kallats in. Jag har uppgifter från erfarna nämndemän om attdet i sådana fall är mycket svårt att få ut ersättning. Nusäger utskottet att det i 7 § i förordningen om ersättning fill bl. a.nämndemän finns en bestämmelse som ger rätt att betala arvodeför sammanträde som ställs in, om det föreligger särskilda skäl för det.Utskottet utgår också från att "på lämpligt sätt informerarom denna ersättningsmöjlighet". Det kan tänkas att det har 7 protokoll 1983/84:130-13] Domstolsväsendet m. m. brustit i informationen, så att inte alla nämndemän kännerfill bestämmelsen. Jag vill då understryka att det är viktigt attdomstolsverket går ut med information om att denna ersättningsmöjlighet finns. Jag skall avstå från att yrka bifall till min motion 761,men jag vill gärna ha ett svar på min fråga när vi kan förvänta oss ett förslagom en höjning av nämndemannaarvodena. Hur tar övervägandena inomdepartementet? Jag vill, herr talman, däremot yrka bifall fillreservationerna 2 och 3. Det som sägs i dem överensstämmer helt med denuppfattning som mitt parti redovisade när ändrade antaletnämndemän. Vpk:s riksdagsgrupp kommer alltså att stödja reservafionerna 2 och3. 85LARS-ERIK (): Jag skall mycket kortfattat kommentera debåda reservationerna om antalet nämndemän och beröra de frågor som BertilMåbrink var inne på. Från infördes som huvudregel att tingsrättvid huvudförhandling i brottmål, familjerättsliga tvistemål och sådana ärendensom kräver medverkan av nämnd är domför med en lagfaren domare och trenämndemän, i stället för som tidigare fem nämndemän. gäller dockatt fem nämndemän skall delta i mål om brott för vilket det inte är stadgatlindrigare straff än fängelse . infördes en regel omindividuell rösträtt för nämndsledamöter. Reservanterna förordar nu en återgång till tidigareregler. Jag tolkar reservanterna så, att de också vill upphäva den individuellarösträtten. För sitt ställningstagande anför de samma argument som vid frågansbehandling . Låt mig, herr talman, här hänvisa till vadutskottsmajoriteten säger på s. 7 i betänkandet. Utskottet understryker förstbetydelsen av lekmannainflytan-det för domstolarnas arbete och anför sedan: "Av särskilt värde är--- lekmannamedverkan när detgäller bedöm ningsfrågor, t. ex. angående påföljdsval eller bevisvärdering; lekmännens medverkan bidrar därigenom till att medborgarnas förtroende för rättskip ningen upprätthålls. Vidare fillgodoser enligt utskottet lekmännen medbor garnas intresse av insyn i domstolarnas verksamhet." Om lekmannamedverkans betydelse för domstolarnas arbeteråder det således inga delade meningar. Med anledning av den motionskrifik som förelåg närriksdagen hade att ta ställning till den nya ordningen framhöll utskottet atten sänkning av antalet nämndemän inte borde medföra en minskad allsidighet ochförsämrad representativitet bland nämndemännen. Det baserades framför allt påatt tanken inte var att antalet nämndemän totalt sett skulle minska. Utskottet menade vidare att det inte fanns några skäl attbefara att förslaget skulle innebära negativa konsekvenser för rättskipningen.Samtidigt gjorde utskottet ett uttalande om att den ändrade ordningen i frågaom tingsrätternassammansättning borde utvärderas, sedan fillräcklig erfarenhet vunnits av den. Dennya ordningen har inte varit i kraft ens . Några negafiva erfarenheter,som talar för ett ändrat ställningstagande, har hitfills inte gjorts. Kvar stårgivetvis utskottets uppfattning att reformen bör utvärderas sedan tillräckligerfarenhet vunnits, men den fid som har gått är alltför kort för att en sådanutvärdering nu skall vara meningsfull. Den nya ordningen bör således tillämpasännu någon tid. Jag yrkar med detta avslagpå reservationerna 2 och 3. Ireservation 1 av i föreslås att förpersonalförstärkningar vid de allmänna domstolarna skall filldelas ett med 4milj. Det är riktigt, som säger, attarbetsläget vid de allmänna domstolarna är ansträngt, framför allt till följdav de intensiva insatserna mot narkotikabrottsligheten och den ekonomiskakriminaliteten. Antalet mål och ärenden har fortlöpande ökat. harökningen varit särskilt markant i hovrätterna. Den ökade arbetsmängden harhitintills kunnat mötas genom rationaliseringar och omfördelningar avfillgängliga resurser. Också genom ändringar på processlagsfiftningens områdeär det möjligt att effekfivisera arbetet. Genomgripande förändringar på dettaområde väntas bli framlagda för . pågår också arbete som syftar till att utnyttja resursernabättre. Motdenna bakgrund och med tanke på det statsfinansiella läget anserutskottsmajoriteten inte att det finns anledning att nu besluta om någraresurser fill de allmänna domstolarna. Det pågående arbetet medrafionalise-ringar och omfördelningar bör få fortsätta och förändringarna närdet gäller det processuella förfarandet avvaktas innan ställningstagande görstill behovet av resursförstärkningar. Jag yrkar med detta avslagpå reservation nr 1. Jagvill sedan något kommentera det som tog upp och som rörersättningsfrågorna. Isamband med att utskottet under fjolårets behandlade frågan om den nyanämndemannaorganisafionen framhöll utskottet att det var viktigt att man sågöver frågan om ersättning till nämndemännen. Det är väl känt att nämndemännen inte har en representativ sammansättning när det gäller yrkesbakgrund ochandra liknande kriterier. Industriarbetarna är klart underrepresenterade inämndemannakåren. En vikfig åtgärd för att förbättra industriarbetarnas representationär givetvis att se över ersättningsfrågorna för nämndemännen. Ersättningen äri dag alltför låg, och för många industriarbetare blir inkomstbortfalletalltför stort för att de skall åta sig ett uppdrag som nämndeman. Det är därförangeläget att arvodesfrågorna blir föremål för en översyn. Ett sådantarbete pågår nu inom , och jag förutsätter att det påskyndasså att vi inom en inte alltför avlägsen framtid kan få fram ett förslag omarvodena och att vi därmed på ett bättre sätt skall kunna tillgodoseindustriarbetarna när det gäller deras möjligheter att åta sig uppdrag somnämndemän. Jag förutsätter också att Domstolsväsendet m. m. man idetta arbete prövar möjligheterna att differentiera arvodena med hänsyn tillden inkomstförlust de personer gör som tjänstgör som tjänstemän. Jag kan inte ge ett klart besked omnär vi kan emotse ett förslag fill om nämndemannaarvodena, men jagförutsätter att arbetet med frågan påskyndas. Med detta yrkar jag avslag på reservationernaoch bifall till utskottets hemställan. 86 HANS i (fp) replik: När det gäller anslaget till domstolsväsendetgör utskottsmajoriteten ungefär samma bedömning som den som redovisas ireservationen. Majoriteten ser med oro på arbetsläget inom de allmännadomstolarna och konstaterar att detta varit mycket ansträngt.Vidare erinrar majoriteten om kravet på rättssäkerhetens upprätthållande. Dettasätter en gräns för rationaliseringsåtgärderna. Efter denna oro om arbetsläget och talet om rättssäkerhetgodtar emellertid utskottsmajoriteten i stort sett en oförändradmedelstilldelning i stället för att tillstyrka reservationen - enligt minuppfattning en logisk kullerbytta. 87 () replik: Den ökade arbetsmängden vid de allmännadomstolarna har, som jag framhöll, hitintills kunnat genomrationaliseringar och omfördelningar av tillgängliga resurser. Ett arbete i denriktningen pågår fortfarande inom . Utskottsmajoriteten menar bör avvakta detta arbete. Man bör också avvakta de åtgärder som föranledsav ändringarna inom processlagstiftningen, innan ställning tas till ytterligaremedel för förstärkningar inom de allmänna domstolarnas ram. Med det anförda yrkar jag än en gång bifall tillutskottets hemställan. 88ALLAN (): Nämndemannainstitutionen har uråldrigatraditioner i vårt land. Nämnden har blivit en oskiljakfig del avrättskipningen i första instans, från första början vid häradsrätterna mensenare - låt vara -även vid rådhusrätterna. Dessa båda typer avunderrätt är nu sammansmälta i organisationen tingsrätt. Nämndens uppgifter, eller rättare sagt tyngdpunkten idessa, har växlat något under tidernas lopp. skulle nämnden framförallt inta rollen av garant för folkfrihet och rättssäkerhet. Denna uppgift, somnärmast gällde ett bevakande av yrkesdomaren, hörde samman med äldre tiderspolitiska förhållanden och har självfallet förlorat all giltighet . Tidigarepekade man också på det värde som det kunde ligga i att nämnden tillfördedömandet orts- och personkännedom, men även detta argument har spelat ut sinroll. Domen får nämligen enligt inte grundas på annat än detsom i båda parters närvaro förekommit i tingssalen. Kvar stårdock det argument som kan hämtas ur det stadgande i vår tryckfrihetsförordningsom handlar om utseende av jurymedlem. I 12 kap. 5 § sägs sålunda bl. a. att"bland jurymännen bör skilda samhällsgriipper och meningsriktningar varaföreträdda". Detär, herr talman, detta argument som är avgörande för den åsiktsriktning jagföreträder, nämUgen att nämnden skall ha utrymme för skilda meningsriktningar.Men även bevarandet av inhemska rättstraditioner som sådana kan helt visst hasin givna betydelse för den som bekänner sig fill konservafiva värderingar,vilket jag gör. Nämndensuppgift är med andra ord att spegla det allmänna rättsmedvetandet på ettallsidigt och representativt sätt. Kravet på allsidighet och representativitetförutsätter emellerfid rent matemafiskt ett minsta antal. Det är här fråga omsamma slag av överväganden som ligger bakom fastställandet av antalet ledamöteri andra nämnder och styrelser efter varje valperiod, t. ex. i byggnadsnämndenoch hälsovårdsnämnden. Jag har för min del aldrig hört talas om enbyggnadsnämnd som består av bara tre ledamöter. Bekännerman sig fill den uppfattningen att nämnden skall uppfylla kravet på allsidighetoch representativitet för att fullgöra sina uppgifter på bästa sätt, kan maninte underskrida talet fem. Ärdet då över huvud taget till fördel för yrkesdomaren att ha fillgång till ennågorlunda allsidig och representativ nämnd? Svarar man nej på den frågan, ochdet har man naturligtvis all rätt till, borde man verka för ett avskaffande avnämnden som sådan. Antalet tre kan ju inte från denna utgångspunkt vara attföredra framför fem. Tvärtom skulle tre nämndemän i vissa situationer kunna haett större faktiskt inflytande över utgången,i ett mål än fem nämndemän, sombättre balanserar varandra inbördes. Föregen del är jag en varm anhängare av nämndemannainstitutionen i tingsrätt. Jaghar haft med nämndemän att göra och vid ettstort antal domstolar. Jag har alltid uppfattat nämndemännen som en verkligfillgång då det gällt att t. ex. ta stäUning till knepiga bevisvärdespörsmåleller värderingsfrågor i mål rörande vårdnaden om barn eller underhåll efteräktenskapsskillnad. Lagenär skriven av människor och skall tillämpas av människor. Lagen är långt ifrånalltid av entydigt innehåll. Låt mig bara erinra om alla slag avgeneralklausuler. Lagen i sig ger i sådana fall inte svar på den ställdafrågan. Det blir då nödvändigt att så att säga hämta hjälp från rådandevärderingar i samhället. Domstolen får på sätt och vis axla rollen somlagstiftare inom det rättsområde som är aktuellt. Detstår i att skyddstillsyn inte får ådömas om en mera ingripandepåföljd än skyddstillsyn är påkallad - en inte särskilt uttömmande ellerklarläggande definition. När är så fallet? kan make som har svårigheter att försörja sig själv efter ettlångvarigt äktenskap få underhållsbidrag livet ut, om det finns synnerligaskäl. När är så faUet? Jagskulle kunna fortsätta uppräkningen hur länge som helst. Nämnden måste alltsåför att väl fylla sin uppgift vara så allsidigt sammansatt att den har förmågaatt på ett representativt sätt spegla olika värderingar och åsikter i samhälletmen även att tillhandahålla kunskaper om och insikter i olika slagssamhällsangelägenheter. Detfinns emellertid ännu ett viktigt skäl till förmån för återstäUande av äldreordning. Det gäller önskemålen om kontinuitet och likformighet ilagfillämpningen. Detta förutsätter i sin tur att nämndemännen får tjänstgöraförhållandevis ofta, helst , och att de utses vid oUkatidpunkter. Just denna omständighet - att nämnden förnyas successivt och deltari rättskipningen någorlunda ofta under en längre tidrymd - brukar vi i Sverigeframhäva som något särskilt positivt, då nämnden jämförs med juryinstitutionenutomlands. Alladessa förhållanden har slutligen bidragit till att förbättra urvalet avnämndemän. Tingsrätterna har hitfills åtnjutit, tror jag, ett alldeles särskiltstort mått av förtroende och tillit från allmänhetens sida. Motdenna bakgrund är den införda ordningen med tre nämndemänsynnerligen olycklig. Detta har omvittnats från alla tänkbara håU. Jag harträffat hundratals nämndemän , och alla har, oavsettpartitillhörighet, unisont beklagat reformen . Många nämndemän talartyvärr om att sluta efter pågående period därför att tingsrätten, mednämndemännens egna ord, inte är sig lik längre. Sammanfattningsvisönskar jag att den gamla ordningen återinförs. Av det skälet kan jag inteansluta mig till majoritetens ståndpunkt, eftersom denna inte tillstyrker enomedelbar återgång utan vill avvakta en värdering av reformens konsekvenser. Enanslutning till reservation nr 2, utvecklad av , skulle i och försig ligga närmast till hands. Som reservationen är utformad ställer jag migdärmed å andra sidan bakom några uttalanden för vilkas riktighet jag inte ärberedd att gå i borgen. Detta gäller främst påståendet att antaletöverklaganden ökat på grund av reformen som sådan. Denna uppgift, för vilkendet inte redovisas något som helst stöd och som jag ej heller mött i andrasammanhang, har blivit till ett verkligt hinder för mig, då det gällt attstödja reservationen, i vars allmänna syfte jag instämmer. Ikonsekvens härmed kommer jag, herr talman, att lägga ned min röst vidvoteringen. 89 ()replik: Jag är naturligtvis glad över engagerade inlägg. Det varju ett varmt tal för att vi åter skall ha fem nämndemän i tingsrätt. Denuppfattningen hade ju f. ö. samtliga av partikamrater -röstade då mot majoritetsförslaget om att vi skulle minska antaletnämndemän till tre i fingsrätt. AUan sade ju också att det var ettsynnerligen olyckUgt beslut som togs . Jagmåste säga att jag är något förvånad över den slutsats som harkommit fram till. Jag kan inte se annat än att det är en logisk kullerbytta.Rimligen borde rösta med reservationerna 2 och 3, när han har denuppfattning som han här gav uttryck för. AllanEkström angav att vi har skrivit att negativa konsekvenser med förändringen harbörjat uppträda, men vi säger att mycket tyder på att det finns negativakonsekvenser av förändringen som redan har börjat uppträda, nämligen attantalet överklaganden ökar. Vi har inte påstått att det är så, men vi anser attdet finns en del som talar för det. KanAllan uppfattning möjligtvis tolkas på det sättet att det är någotslags ny giv hos att man inte får ha en egen åsikt? Anf.90 () replik: Det sista påståendet vill jag självfallet genast fillbakavisa.