prot · G709160 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:160 Förhandlingarna leddes till en början av förste vice talmannen. 1983/84:34 om vissa anslag inomfinansdepartementets pmråde (prpp. 1983/84:100 delvis), 1983/84:29 pm anslag m. m. påtilläggsbudget III inpm industridepartementets pmråde (prpp. 1983/84:125delvis) pch 1983/84:37 pm allmännapensionsfonden (prop. 1983/84:172 och skr.-1983/ 84:183). 156 FÖRSTE VICE TALMANNEN: betänkanden 34, 29 pch 37 kommer attbehandlas i nu nämnd ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Först upptas alltså näringsutskottets betänkande 34 omvissa anslag inom område. I fråga om detta betänkande hålls gemensam överläggningför samtliga punkter. , m. m. 157TAGE (): betänkande 34 behandlar bl.a. anslaget till statens pris- och kartellnämnd. I en motion har jag och en minskning av anslaget. Med hänsyn till att det antytts att denprisreglerande verksamheten skulle minska, fann vi det logiskt att minskaanslaget för den extraanställda personalen. har det ju inträffat en del sedan motionen skrevs. Bl.a. har prisstopp införts för återstående delen av detta år, vilket medför ökadkontroll och ökat 9 protokoll 1983/84:159-160 Statens pris- och kartellnämnd, m. m. Vi förutsätter att prisstoppetslopas och att man därmed kan börja den neddragning avpriskontrollen som aviserats. Vi ser alltså inga hinder för att vårt förslaggenomförs . Detta skulle innebära en besparing för budgetåret1984/85 med 2 milj. kr. I reservationen till betänkande 34 yrkar vi ett i förhällandetill regeringens förslag 2 miljoner lägre anslag till SPK. På ett helt budgetårskulle detta innebära en besparing på ca 4 milj. kr., somföreslagits i motionen. Med det anförda yrkar jag bifall till, den reservation somär fogad till betänkande 34. 158 (): betänkande 34 behandlar vissa anslaginom område under punkterna C2, C3, D11-D13 och F8 ibudgetpropositionens bil. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Detinnebär ett avslag på den enda reservation som har fogats tillbetänkandet under punkt 2 om anslag till statens pris- och kartellnämnd. SPK har haft möjlighet att anställa ett antalextra tjänstemän utöver sin ordinarie personalstyrka. F. n. är det 23 extratjänster. För denna personal har SPK fått inhämta regeringensmedgivande för att kunna överskrida sitt ordinarie anslag. Reservanterna villatt detta extra tillskott av SPK:s perspnalresurs skall avvecklas,medan det enligt utskpttsmajoritetens uppfattning bör vara dags att dra denslutsatsen att dessa 23 tjänstemän bör ingå i den personalresurs som SPKpermanent behöver för att sköta sina arbetsuppgifter. Den som läser betänkandetnoga skall finna exempel på hur tre från början till synes helt oförenligauppfattningar till slut utan besvär, för att inte säga en smula lättvindigt,kan förenas till en, och vad som i dylika fall erfordras är tydligen engemensam motståndare. Jag har noterat att upptagen efter mig på talarlistan. Motion 692 av haravstyrkts av ett enigt utskott. För tidsvinnande vill jag nu citeraett par rader ur bankinspektionens yttrande över motion angåendeinstruktionen för bankinspektionen. Det står: "Genom finansministernsfrågesvar i och generaldirektören föredrag har de frågorHegeland tar upp i sin motion fått övertygande och utförliga svar." Bådebankinspektionens yttrande och generaldirektören föredrag finns medsom bilagor till betänkandet. Anf.159 (): Jag har som anfördes mycket riktigt i en motion, nr 692,yrkat att av regeringen skall begära en precisering av instruktionenför bankinspektionen vad avser såväl kompetensområde som inspekterandeverksamhet. Till min stora förvåning, fru falman, har näringsutskottetavstyrkt min motion. Faktum är nämligen att den mest uppmärksammade affär sombankinspektionen någonsin haft att behandla, den s.k. Raineraffären, inte på grundav att bankinspektionen skötte sin ålagda verksamhet blev en affär. Missförhållandenainom avslöjades således inte av bankinspektionen utan genomAftonbladets undersökande journaUstik. Jag anser det högst betänkligt att vi inte kan Uta på attvåra myndigheter fullgör det de skall göra utan i sin verksamhet måste bispringasav pressens undersökande verksamhet. Vad bankinspektionen sålunda hadeförsummat var att uppmärksamma de felaktiga regler för kreditgivning till deegna styrelseledamöterna som hade utfärdat. En följd av mot gällande banklag stridanderegler var att en av ledamöterna i bankens styrelse, dåvarande justitieministerOve , fick låna betydande belopp som användes för s. k. skatteplanering.Det är av den anledningen, fru talman, som jag begär en precisering avbankinspektionens verksamhet. Den andra delen av min motion gäller bankinspektionenskompetensområde. Jag anser nämligen att bankinspektionen klart överskriditsina befogenheter när man gått in och begärt uppgifter från banker, finansbolagm.fl. rörande utlåning för s.k. skatteplanering och låtit sända ut ettetikmeddelande, nr 46, rörande dylik utlåning. Här har chefen för bankinspektionen övergått till attagera som en nitisk biskop Och imiterat dennes herdabrev till underlydandeprästerskap och därvid behandlat alla s. k. skatteplanerare som dagens kättare.Härigenom har vi fått en i högsta grad moraliserande myndighet. I den allmänna debatten har Raineraffären framställts somfrämst en fråga om lån för skatteplanering, vilket emellertid är en sekundärfråga. Bankinspektionen har uppträtt som - med en anspelning påkyrkans medeltida verksamhet - en bankinkvisition. Resultatet blev som bekant bankinkvisitionens s. k.hemliga lista över banker och andra kreditinstitut som lånat ut pengar förskatteplanering, en lista som mycket väl hade kunnat stå på insändarsidan iGrönköpings . Bankinkvisitionen har sålunda delat in kreditinstituteni tre grupper: 1. de som fåttallvariig kritik, 2. de som barafått kritik och 3. de som fåttmild kritik. Vilket sinne, fru talman, för SIFO-distinktioner! Detskall dock erkännas att generaldirektören för bankinkvisitionen något skiljersig från storinkvisi-torn i berömda roman ,vilken i närvaro av konungen och hans hov, riddare, kardinaler och sköna hovdamerinför hela talrika befolkning lät bränna ett hundratal kättare admajorem gloriam Dei, till stora ära. De utlämnade offren till svenskastatens ära är obestridligen något mindre drabbade. Men några har fått löpagatiopp i pressen för en helt laglig verksamhet, som f. ö. en partiledare förett av de borgerliga partierna inte alls ansåg diskvalificerande för. uppdragetsom justitieminister i en eventuell bprgerlig regering. Allvarlig kritik, kritik Pch mild kritik - detär en klassificering som bör bli klassisk i slika sammanhang. Den bygger intepå någonting som är Statens pris- och kartellnämnd, m. m. Visstbemyndigande rörande affärsverket FFV, m. m. rätfssfridigf,utan, vad värre är, här prickas kreditinstitut som inte lånat ut ett enda öreutan blott förmedlat kreditförfrågningar. Bankinspektionens säregna sinne för distinktioner fåregendomliga konsekvenser. Krediter under 10 milj. kr. har inte föranlett någonåtgärd. Men i så fall, fru talman, kan man inte gärna åberopa generalklausuleni lagen om skatteflykt i något av de berörda fallen, ty den gäller oavsettbeloppefs storlek. Därför behövs, fru talman, även en precisering avbankinspektionens kompetensområde. Jag har naturligtvis betydligt flera argument för detta,men jag har inte mer tid till mitt förfogande. Jag vill sluta med att hälsa till den grupp som sitteri sammanträdesrum L3-23 och méd intresse lyssnar till mitt anförande. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om näringsutskottetsbetänkande 37.) 160 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debattera närihgsutskottetsbetänkande 29 om anslag m. m. på tilläggsbudget III inom industridepartementetsområde. I fråga om detta betänkande hålls gemensam överläggningför samtliga punkter. Visstbemyndigande rörande affärsverket FFV, m. m. 161PER (): Det privata näringslivet driver i huvudsak sinverksamhet i aktiebolagsform. Inom den statliga företagssektorn finns ett antalverksamheter som däremot bedrivs i affärsverksform. I den s. k. affärsverksutredningen angavs främsthistoriska skäl till att man valt affärsverksformen. Utredningen angav vidareatt affärsverksformen främst var avsedd för statliga monopolverksamheter. har endast vissa affärsverk monopolställning. Enligtvår uppfattning bör de delar inom resp. affärsverk som inte är direktmyndighetsutövande därför ombildas till bolag. På detta sätt skulle de fåarbeta på villkor som är jämförbara med dem som gäller för motsvarande privataföretag. kan verksamheten konkurrensutsättas. I vissa fall kan detdessutom vara viktigt att bredda kapitalbasen och kapitalförsörjningen. Under industridepartementet sorterar f. n. affärsverketFFV med säte i . FFV- tidigare Förenade Fabriksverken -utreddes i den s.k. . I den utredningen behandlades frågan omföretagsformen för dåvarande Förenade Fabriksverken utförligt. Valet avföretagsform angavs stå mellan affärsverk och aktiebolag. Enligt utredningenborde FFV ges möjlighet att bedriva verksamheten på i stort sett samma villkorsom konkurrerande företag. Utredningen förordade mot denna bakgrund att FFVskulle ombildas till aktiebolag. Den kritik mot en ombildning av FFV till aktiebolag somframfördes under den påföljande debatten riktades framför allt mot att en delanställda skulle fä en något lägre lön som privatanställda än somstatsanställda och dessutom en något kortare semester. Genom införande av rimliga övergångsformer borde dessabegränsade motiv mot att ombilda affärsverket till aktiebolag knappast utgöraett avgörande och slutligt hinder mot detta. Dessa svårigheter bör kunnaövervinnas i samförstånd mellan parterna. bör därför enligtvår ståndpunkt i sin helhet ombildas till aktiebolag. Genom denna förändringökar möjligheterna för en effektiv, konkurrens, som nyafinansierings- och expansionsmöjligheter öppnas. Problemen med investeringsbeslutunderlättas väsentligt, och möjligheterna att rekrytera kvalificerad personaltill konkurrenskraftiga löner torde öka högst avsevärt. Det finns även anledning att anmärka att FFV iårsredovisningen , och även i den som fastställdes,kraftigt markerar koncernbegreppet, och att FFV var det första affärsverk somupprättade en koncernredovisning: ett klart utfall ay den aktiebolagsform somman egentligen borde arbeta under. FFV intar som industriföretag en särställning bland destatliga affärsverken, och de skäl som tidigare kunnat motivera ettbibehållande av affärsverksformen har förlorat mycket av sin bärkraft. Det ärsåledes angeläget att affärsverket FFV för sina fortsattautvecklingsmöjligheter, expansionsmöj-Ugheter och förmåga att konkurrera gesmöjligheter att verka i aktiebplags-fprm. Med detta vill jag yrka bifall till reservation nr 1. I näringsutskottets betänkande finns även en andrareservation, avgiven av de moderata ledamöterna. Den behandlar statens innehavav aktier i . Enligt föreliggande betänkandeskall statsmakten för en summa av . ytterUgare utöka sitt innehav avaktier i från det helstatliga bolaget . Vi finner detta i siginte särskilt klandervärt. Däremot anser vi att det är hög tid för statsmaktenatt avveckla sitt aktieinnehav i NCB genom att sälja aktierna, i första handtill de riorrländska skogsbönderna, i andra hand till andra intressenter som ärberedda att teckna aktier i detta numera lönsamma företag. Med detta vill jag även yrka bifall till reservation nr 2. Visst bemyndigande rörande affärsverket FFV, m. m. 162BO FINNKVIST (s): betänkande 29 behandlarproposition /84:125, delvis. Förutom anslag föreslås vissa bemyndiganden.Vidare behandlas en motion som har väckts med anledning av propositionen.Motionsyrkandena rör FFV och NCB. Regeringen vill av ha ett bemyndigande atttillåta FFV att inom en ram av 5 milj. kr. i varje enskilt fall överlåtatillgångar till bolag eller motsvarande, inom eller utom koncernen. I motion2761 av m. fl. moderater hemställs att begäratt regeringen framlägger förslag om att omvandla affärsverket FFV till Visstbemyndigande rörande affärsverket FFV, m. m. aktiebolag.Utskottsmajoriteten anser inte att har underlag för en framställan omen sådan förändring av FFV. Frågan om nämnda verks långsiktiga organisation kanförutsättas bli föremål för fortsatta överväganden. Meddet anförda avstyrker utskottsmajoriteten motion 2761, som följts-upj) ireservation nr 1. Regeringenhar också föreslagit att anvisa ett reservationsanslag på 725 000 kr.till förvärv av aktier i och samtidigtbemyndiga regeringen att överlåta dessa aktier. rmotion 2761 begär moderata samlingspartiet att regeringen skall återkomma tillriksdagen med förslag om att överförs i privat ägo. Regeringen ärenligt utskottets mening oförhindrad att överlåta statens aktier i äventill icke-statiiga huvudmän. Utskottet utgår ifrån att regeringen utan någotsärskilt uttalande av kommer att medverka till sådana förändringar inuvarande ägandeförhållanden som kan främja företaget och branschensutveckling. Utskottsmajoriteten avstyrker därmed motion 2761, som följts upp ireservation nr 2. Härmed yrkas bifall till hemställan i näringsutskottets betänkande 29och avslag på reservationerna. 163 PER () replik: Bo Finnkvist säger att det inte behövs något ytterligare uttalande tillregeringen för försäljning av . Jag kan i och för sig förstå densocialdemokratiska inställningen. Däremot tycker jag att det vore angeläget attkammaren gav sin åsikt om NCB :s fortsatta öden regeringen till, känna. Därförhar reservation nr 2 tUlkpmmit. Vi har den mycket bestämda uppfattningen attNCB skulle ha~större expansipnskraft pm företaget fick andra, enskilda,ägare än en statsmakt med kapitalbrist. Närdet gäller affärsverket FFV vill jag inte gå med på att frågan inte är beredd;Det finns en gjprd utredning spm klart anger att man bprde överföraaffärsverket till aktiebolagsformen. återkommer i varjegranskning av affärsverket FFV till att verket borde överföras till aktiebolag,i och med att det inte uppfyller något av de kriterier som normalt gäller föraffärsverk. Jaghoppas att Bo Finnkvist ändå ser problemen. Det är svårt att med statligalönegrader - f. n. en verklig hämsko för affärsverket FFV - rekrytera kvaUficeradpersonal, FFV har pckså svårt att anskaffa tillräckligt med kapital, i och medatt statsmakten själv har problem med kapitalanskaffningen. Ett tredje problemär att FFV i förväg måste avgöra vilka investeringsbeslut inomaffärsverket som skall tas . Inom ett aktiebolag skulledessa saker kunna skötas på ett vida mer effektivt och affärsmässigt sätt. Medhänsyn tUl både de anställda och FFV:s möjligheter att utvecklas är detangeläget att affärsverket överförs till aktiebolag - därav vår reservation nr1. 164BO FINNKVIST (s) replik: finns det möjligheter att görabåda de förändringar i verksamheten som efterlyses. Det är här fråga om olika synsätt, som hardebatterats i kammaren. Det finns kanske ingen anledning att förlänga dennadebatt på grund av dessa skilda synsätt. 165 PER () replik: På tal om olika synsätt håller jag gärna medom att regeringen går ett steg i rätt riktning, i och med att regeringen varjegång bemyndigar affärsverket att överföra motsvarande 5 milj. kr. Men regeringen tar inte steget fullt ut, för att på det sättetskapa möjligheter för FFV att på lönsamma villkor expandera verksamheten. Istället nöjer sig regeringen med en halvmesyr, trots det utredningsmaterial ochde revisions-rappporter som föreligger. Det beklagar jag, inte minst uraffärsverkets synvinkel. Visst bemyndigande rörande affärsverket FFV, m. m. 166PER-OLA (): behandlade riksdagennäringsutskottets betänkande 22 och beslutade med anledning av det om överlåtelseav aktier i och om ett bemyndigande för regeringen att sälja ut dessaaktier. I det sammanhanget fogade vi från ett särskilt yttrande tillutskottsbetänkandet, där vi anmälde att vi biträdde utskottsmajoritetensställningstagande i fråga om bemyndigandet att överlåta aktierna. Vi slog ocksåfast att man snabbt borde utnyttja möjligheten att, helt eller delvis, överföraNCB till privat ägo. Jag tror att det är viktigt att också i denna debattupprepa att regeringen mycket aktivt bör utnyttja det bemyndigande som man harfått av . Ett sådant bemyndigande leder fram tUl en positiv utvecklingi NCB. Det skulle också innebära att man kunde tillföra statskassan ett ickeoväsentligt tillskott av kapital. Jag vill, fru talman, också i samband med denna debatt geuttryck för det synsätt som vi har presenterat från centerhåll. Jag tror dessutom att det finns anledning att påminna demsom vUl sälja ut NCB om deras ställningstagande . Omriksdagen hade följt det då framförda kravet att manskulle sätta NCB i konkurs, hade de som vill sälja ut NCB inte haftsärskilt mycket att hänga upp sina reservationer på. 167 PER (): Vilket som hade blivit billigast för skattebetalarna- konkurs eller inte konkurs - kan alltid ifrågasättas. Enligt min mening hadeantagligen statsmakten av andra skäl bevakat konkursen, och därmed hade detfunnits tillgångar att sälja ut. Vår uppfattning den gången innebar helt klartden för skattebetalarna mest förmånliga lösningen. 168 (): Jag tror att Per gör det litet förlätt för sig. Om vi hade gått med på förslag hade det norrländskaskogsbruket försatts i en mycket bekymmersam situation. Det var nog mycket braatt vid det tillfället inte följde tankegångar. 169 PER (): Det är alldeles riktigt att man kan försättaskogsbruket i en bekymmersam situation. Men det är faktiskt många gångerstatsmaktens sak att bevaka en konkurs, så att inte samhälleliga värden gårtill spillo. En konkurs i ordnade former skulle kanske den gången ha varit ännumer till fördel för det norrländska skogsbruket. 170 (): Vi kanske inte skall föra någon lång NCB-debatthär , men jag vill erinra om att det också fanns ett intresse frånsamhällets sida av att bevaka de insatser som gjorts i NCB under årens lopp.Jag tror att den väg man valde innebar en bra hushållning med samhälletsresurser. 171 PER (): Jag tror i och för sig att förlusterna i NCB harblivit väldigt stora. Det finns kanske ingen anledning att förlänga dennadebatt, men jag vill säga att jag trpr att vår lösning hade blivit billigareför skattebetalarna och ytterst bättre för skogsbönderna i . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om näringsufskottetsbetänkande 37.) 172 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debattera näringsutskpttetsbetänkande 37 pm allmänna pensipnsfonden. 173STEN (): I näringsutskottets betänkande nr 37 behandlasdels proposition nr 172 med förslag till ändringar i reglementet för allmännapensionsfonden, dels regeringens skrivelse med överlämnande av fjärdeAP-fondstyrel-sens årsredovisning. Enligt lagförslaget får samtliga fondstyrelser inomallmänna pensionsfonden möjlighet att förvärva fast egendom, tomträtt ellerbostadsrätt för att bereda styrelserna lokaler för verksamheten. Första-tredjeAP-fondstyrel-serna får vidare möjlighet att förvärva obligationer som harförmedlats av svenska fpndkpmmissipnsbolag. I fråga omåterlån av ATP-avgifter innebär förslaget dels att rätten att beviljasådana lån begränsas till bankaktiebolag, sparbanker och centralkassor förjordbrukskredit, dels att statens, kommunernas och landstingskommunernas rättatt bevilja återlån upphör. Förslaget innebär dessutom att första-tredjeAP-fondstyrelserna får rätt att fastställa räntesatsen på lån frånfondstyrelser till kreditinrättning som lämnat återlån och att ett återlån somhuvudregel skall amorteras enligt en bunden amorteringsplan. Med anledning av propositionen har näringsutskottetsmoderata ledamöter väckt en motion, där vi yrkar avslag på väsentliga delar avpropositionen. För det första anser vi att löntagarfonderna, som snarastmöjligt skall avvecklas, inte skall få förvärva denna typ av egendom. Viavvisar således förslaget till denna lagändring vad avserlöntagarfondstyrelserna. För det andra anser vi att möjligheterna och villkoren föråterlån för företag inte bör försämras. Vi kan därför inte accepteraregeringens förslag i dessa delar. När ATP-systemet infördes var rätten till återlån avinbetalade medel en väsentlig del av systemet. Genom ATP-systemets konstruktionberövades företagen möjligheten att internt få fonderna som medel till framtidapensionsutbetalningar. Därigenom förlorade man också en finansieringskälla.Även om förhållandena på kapitalmarknaden är avsevärt annorlunda än devar finns det anledning att värna omåterlåningsihöjligheten. Det av regeringen framlagda förslaget att räntesättningenför återlån skall bestämmas av resp. fondstyrelse skulle i realiteten innebäraatt möjligheten till återlån skulle bli i det närmaste meningslös, eftersomräntesatserna för dessa lån skulle vara ungefär lika höga som andrafinansieringsformer. Det skulle därför inte längre vara meningsfullt attrefinansiera lån genom återlån i AP-fonderna. Även fortsättningsvis bör alltsågälla att räntesatsen för finansieringslån skall motsvara räntesatsen för det iSverige senaste utgivna långfristiga statsobligationslånet, dock med möjlighetför regeringen att fastställa en annan räntesats. För det tredje motsätter vi oss förslaget i propositionenom att amorteringsbestämmelserna skall skärpas så att endast om särskilda skälföreligger skall amortering kunna ske snabbare än enligt en i förväg bestämdamorteringsplan med amortering vanligen på 10 eller . F.n. har företagenmöjlighet att lösa banklån som är finansierade med återlåningsmedel.AP-fonderna kan därför under vissa tider få oväntade likviditetstillskott.Enligt vår uppfattning finns det inte någon anledning att frångå nuvarandeordning. Rätten att lösa återlån bör sålunda kvarstå oinskränkt. Fjärde AP-fondsfyrelsen får -enligt en bestämmelse ireglementet för AP-fonden - inte förvärva av aktierna i ettbörsbolag eller, om aktierna har olika röstvärde, inte fler aktier än som motsvararhögst av röstetalet. Vid sin granskning av fjärde fondstyrelsens årsredovisningför har näringsutskottet noterat att fondstyrelsens innehav av aktier iHöganäs AB motsvarade av röstetalet mot vid åretsbörjan. Nr 160 Fondstyrelsenhar under åreterhållit nya sädana aktier genom fondemisson. Fredagenden ' anslutning till detta påpekandefrån utskottets sida har de borgerliga Ijuni 1984 ledamöterna i näringsutskottetfogat ett särskilt yttrande tiU betänkandet, där vi framhåller att den begränsningsregel som gäller för fjärde fondstyrel- Allmännapen- *" förvärv av aktier i ett ochsamma börsbolag får starkt ökad betydelse sionsfonden genom löntagarfondstyrelsernastillkomst. Även en obetydlig ökning av fjärdefondstyrelsens ägarandel utöver de som reglementet tillåter kan komma attinnebära att aktiemajoriteten i bolaget övergår till allmänna pensionsfonden.Utskottets påpekande om en i och för sig ringa uppgång ovanför den nivån avfjärde fondstyrelsens röstetal i ett visst fall har således en mycket viktigprincipiell innebörd. Med hänsyn tillkammarens ansträngda tid ber jag att med det anförda få yrka bifall till de trereservationer som fogats till utskottets betänkande. 174GUNNAR i (s): I näringsutskottets betänkande nr 37 behandlasproposition /84:172 med förslag om vissa ändringar i lagen med reglementeför allmänna pensionsfonden. Som redan har redovisat syftar det förstaförslaget till att fondstyrelserna inom allmänna pensionsfonden skall fåmöjlighet att förvärva fast egendom, tomträtt eller bostadsrätt för sin egenverksamhet. Det andra förslaget innebär att första-tredjepensionsfonderna ges rätt att förvärva obligationer som förmedlas av svenskafondkommissionsbolag. Vidare finns ett förslag i fråga om återlån avATP-avgifter. Förslaget innebär att rätten att bevilja sådana, lån begränsastill bankaktiebolag, sparbanker och centralkassor för jordbrukskredit. Däremotupphör rätten att bevilja återlån till staten, kommuner och landstingskommuner. Vidare innebär förslaget att första, andra och.