prot · G70922 · 1983-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1983/84:22 1 § Talmannen meddelade att JohnAndersson (vpk) denna dag återtagit sin plats i , varigenom BeritEdvardssons uppdrag som ersättare upphört. 2 § Talmannen meddelade all tillkammaren inkommit läkarintyg för , som var sjukskriven ytterligareunder tiden den 28 november-den 31 december. Erforderlig ledighet beviljades. Talmannen anmälde all AnitaWermelin (m) även skulle tjänstgöra som ersättare för ErikOlsson. 3 § Svar på fråga 1983/84:135 om samarbetet inom har frågat mig om jag avser attvidta någon åtgärd för att alla som arbetar i skall samarbeta såsom har uttalat. Frågan är ställd mot bakgrund av att motståndet motkvinnliga präster fortlever inom kyrkan. Regeringens proposition 1981/82:93 syftade fill allundanröja den s. k. samvelsklausulen och var ett led i strävandena förjämställdhet mellan män och kvinnor som präster i . Vidriksdagens behandling av propositionen uttalade (KU 22)bl. a. att även de som har en annan uppfattning i ämbetsfrågan än den officiella har hemortsrätt i . Enligt utskottet innebärdenna hemortsrätt - såsom bl. a. biskopsmötet har framhållit - endast att kyrkankan som präster anta även dem som har en annan syn i ämbetsfrågan, men inte attkyrkan godtar den åskådning som motståndet mot kvinnliga präster bygger på. Jag villerinra om alt kyrkomötet uttalade sig för att vissa regler för samarbetetinom , som hade utarbetats av en särskild av biskopsmötettillsatt kommitté, t. v. borde vara vägledande för behandlingen av uppkommandeproblem på området. kyrkomöte uttalade att den strävan efter enighetsom samarbetsreglerna är uttryck för måste prägla den fortsatta bearbetningenav problemet. Såvitt jag har mig bekant försöker man inom kyrkantillämpa dessa regler, och man har tillsatt samrådsgrupper i stiften för attlösa uppkommande konflikter. Jag vill dock understryka vikten av att man intebara bereder anställning åt kvinnliga präster i stiften ulan också aktivtverkar för att deras arbetsvillkor blir jämställda med männens. De former sommotståndet mot dem på sina håll har tagit medför därtill alt församlingarnablir lidande genom de konsekvenser splittringen får på församlingsarbetet. Enligt uttalande är det kyrkans organ som måstefinna lösningar på problemen. Statsmakterna bör inte ingripa i kyrkans inreliv. Delta innebär dock inte att staten kan frånsäga sig sitt ansvar för attgällande lagstiftning efterlevs även på kyrkans område. a.jämslälldhetsombiids-manneri bevakar därför dessa frågor, och inomcivildepartementet följer vi uppmärksamt ulveckHngen. Det bör emellertid enligtmin mening alltjämt i första hand ankomma på egna organ attarbeta vidare för ett bättre samarbete mellan sina tjänslinnehavare. 2 (): Jag lackar statsrådet för alt hanhar svarat mig så obyråkraliskt snabbt. Låt mig anknyta till en liten lidningsdeball vi har förtnyligen i . Det framgår där att vi tydligen är ense om att delkan finnas lagstiftning som människor - även vi båda - ogillar. Vi ogillar intealltid samma lagstiftning, men den lag vi ogillar vill vi upphäva eller ändra.Men oavsett om vi ogillar en lag eller inte, följer vi den så länge den gäller.Del tror jag också vi är ense om att vi bör göra. är en statskyrka, och därmed gällervissa av riksdag och kyrkomöte stiftade lagar. Så länge nuvarande relationermellan kyrkan och staten råder - relationer som vi i i och för sigvill förändra - måste de som tjänstgör i kyrkan respektera kyrkolagen. Innansamvelsklausulen upphävdes fanns det röster som i debatten krävde att alla motståndaretill kvinnliga präster, alltså också de som hade prästvigts så längesamvelsklausulen gällde, skulle tvingas följa de nya reglerna. De vann integehör, och del hade varit orimligt med något som liknat retroaktiv lagstiftningi en trosfråga. Statsrådet återger vad har sagt.Del tänker också jag göra. , en så gott som enig riksdagoch kyrkomötet sade också, statsrådet, klart ifrån: I fortsättningen måste allasom prästvigs var och en vara beredd alt fullgöra de arbetsuppgifter somåligger honom eller henne i anställningen, dvs. i alla tjänstefunklionersamarbeta med andra präster i kyrkan oavsett kön. I biskopenslämplighetsprövning måste följaktligen ingå en bedömning av om den blivandeprästen är beredd till en sådan samverkan. Därmedtrodde många av oss all problemet med motståndarna till de kvinnliga prästernaskulle gå mot sin lösning. Vi misslog oss. Alla biskopar utom två tycksfortsätta all viga motståndare till kvinnliga präster. Ärkebiskopen bjuderkungen och civilministern till sin installation för all, som han säger, markeraalt kyrkan respekterar den ordning och det styrelseskick som svenska folket ifria val bestämt sig för. medger han att kyrkan måste ha en yttreordning som gäller för alla - eller "näst intill" alla. medlemmar, församlingsborna, har så gott som undantagslöst accepteratoch med glädje tagit emot kvinnliga präster. Motståndet lever bland prästerna.Konflikten går ut över kyrkfolket. Jagmåste fråga: Tycker all detta är bra? Är beredd altfråga biskop som civilministern i fortsättningen tänker utnämna om han vill tahänsyn fill prästkandidaternas inställning till kvinnliga präster? Jag villväldigt gärna ha ett svar på den frågan. Om inte är beredd all göradel, kommer nämligen motståndet mot kvinnliga prästeratt cementeras i kyrkan. Låt mig först säga till alt jag inte kan dela denuppfattningen alt del enbart är två biskopar som följer del uttalande somriksdagen har gjort i denna fråga. Problemet är betydligt snävare i sin volym.Del tror jag alt också är medveten om. Delandra jag vill säga är all jag i funktionen som kyrkominisler såväl officiellti intervjuer och annat som till kyrkans eget folk - både vid valet avärkebiskop och senast vid utnämningen av biskop i -redanhar sagt all regeringen icke utser vare sig ärkebiskop eller biskop som akfivlär emot riksdagsbeslutet och därmed kvinnliga präster. Jaghar också vid olika fillfällen understrukit det jag sade i svaret här, nämligenalt del inte räcker med alt man formellt bekänner sig tilljämställdhelsprincipen, ulan alt man akfivl måste verka för alt kvinnor och mänkan arbeta på lika villkor i kyrkan. Jaghoppas all dessa lydliga markeringar från regeringens företrädare och frånriksdagen skall leda till de resultat som jag utgår från all både jag önskar. Anf.4 (): Någon regering som har utnämnt en biskop som är motståndare fillkvinnliga präster har inte funnits på mycket . Men det är inte del som ärproblemet, vilket jag försöker säga. Om inte biskopen i en fråga där han -jagmåste tyvärr säga han, eftersom del inte finns någon hon all tala ornnnu, mendet kanske vi kan få-fakfiskt ensam har beslutanderätten tar reda på vilkeninställning prästkandidaten har kommer detta motstånd att vara. Så länge manändå i församlingsarbetet tar in en person som är aktiv motståndare motkvinnliga präster kommer församlingarna all bli lidande av denna splittring inomkyrkan. Om den politiska utvecklingen i Den här preciseringen av är en tolkning som fler än två biskopar har, del vill jag klartpåstå. Sedan är del frågan om vad vi är beredda alt göra om detvisar sig att fillämpningen av reglerna ute på fältet får sådana konsekvenseratt kyrkan icke längre har fullgjort sina skyldigheter och inte har fullföljtde intentioner man har varit överens om. Då får vi återkomma och la dendiskussionen. Jag menar alt del i första hand är kyrkans egen uppgift attuttolka och följa de riktlinjer som har uttalats av . Det är f. ö.också kyrkans egen och officiella inställning. 6 (): Del är varje enskilt trossamfunds egenuppgift att sköta sina inre angelägenheter. Om relationerna hade varit någraandra skulle jag aldrig har drömt om alt kritisera kyrkan för någonting somdetta. Men kyrkan är nu på egen begäran en statlig kyrka, och då anser jag attvi måste ha en diskussion i om del. Även om del skulle vara som kyrkominislern säger, att flerän två biskopar - vi behöver inte namnge dem här, men del är bara två som jaghar hört klart uttala detta - har den inställning som jag eftersträvar, vilketvore bra, finns del i alla fall med säkerhet ett antal som inte har den. Detframgår om inte annat också av del svar som ärkebiskopen har givit i kyrkans tidning.Det återstår då all säga all jag hoppas att alla skall få den inställningen.Jag hoppas trots allt alt kyrkominislern kommer all tänka på denna debatt nästagång del är dags. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellationerna 1983/84:12,13 och 31 om denpolitiska utvecklingen i 7 Utrikesminister : Herr talman!Carl-Henrik har i en interpellation ställt följande frågor: Hur ser densvenska regeringen på den aktuella utvecklingen i ? Hur tänker sigregeringen medverkan fill kampen för demokratins återerövring iChile? Hur kanregeringen medverka till uppfyllandet av landsförvista chilena-res krav altfritt kunna återvända fill sitt hemland och där kunna leva i säkerhet? Hur ställer sigregeringen fill dellagande i olika typer av bojkollaklioner till stödför den chilenska frihetskampen? Hans GöranFranck har i en interpellation frågat följande: 1. Hur bedömer utrikesministernden senaste utvecklingen i och möjligheterna all återupprätta demokrafinmed fredliga medel? Vilka åtgärderär regeringen beredd att vidta för att förstärka stödet till de demokratiskakrafterna och diktaturens offer? Finns del någonberedskap för att ge ett verksamt bistånd i den händelse att landet fåren demokratisk regering? Slutligen har i en interpellationfrågat på vilket sätt den kan bidra till att stödja dendemokratiska utvecklingen i . Jagbesvarar interpellationerna i ett sammanhang. Regeringen följer med största uppmärksamhet utvecklingen iChile. skönjer vi nu möjligheten till en öppningför demokratin i . Det folkliga missnöjet med regimen har knappast varitbredare, protesterna har inte varit mer omfattande och regimens politiska ochekonomiska misslyckande har inte varit mer uppenbara än . Utgången i är dock långt ifrån klar. Hindren påvägen bort från diktaturen är många, och det finns anledning att varna för enalltför stark optimism. Situationen i är svårbedömd. Det är en ytterstkomplicerad bild som växer fram. Genom vår ambassad och på andra sätt fårregeringen kontinuerlig information om lägel. För att gentemot oppositionen iChile markera intresse för utvecklingen och vårt moraliska stöd tillde demokratiska krafterna skickade jag en nära medarbetare fill Chile.De samtal han hade möjlighet att föra med representanter för olikaåsiktsriktningar gav upphov till många intressanta synpunkter och en bild avden demokratiska kampens förutsättningar. Del är regeringens uppfattning att en av de viktigasteinsatserna kan göra för en fortsatt demokratisk utveckling i äralt hålla en dialog öppen med de demokratiska krafterna och väcka eninternationell opinion för deras kamp. Vi har i internationella sammanhangkraftigt och utan omsvep fördömt de brott mot de mänskliga rättigheterna somdiktaturregimen begått. Vi har markerat den svenska solidariteten och stödettill dem som kämpar för demokrati i . Jag tog själv upp Chilefrågan införFN:s generalförsamling , och statsministern gjorde det inför Europarådeti september. Vi har genom skarpa regeringsutlalanden markeratvår avsky för polismaktens brutalitet mot den senaste tidens folkligaprotester. regeringschef har tagit initiativ till attundersöka möjligheterna till en samlad europeisk manifestation till stöd för endemokratisk utveckling i . Detta skulle främst inrikta sig på de chilenskapolitiska partierna verksamma inom den s. k. Demokrafiska alliansen. Svenskaregeringen stöder varmt denna tanke. Vi har informerat de övriga nordiskaregeringarna om vår positiva inställning till en samlad västeuropeisk aktion.Jag vill i detta sammanhang understryka vikten av att man från de svenskapolitiska partiernas sida verkar för att deras europeiska broderparlier,särskilt de som befinner sig i regeringsställning, aktivt ansluter sig tillkampen för demokrati i och solidariserar sig med det initiativ som denspanske regeringschefen har tagit. Om den politiska utvecklingen i Om den politiska utvecklingen i lämnar inom ramen för delhumanitära biståndet till bidrag till stöd för mänskligarättigheter och förtryckets offer i . Insatserna inleddes kort eftermilitärkuppen i och uppgår nu till närmare 10 milj. kr. Biståndetlämnas genom svenska och internationella organisationer till enskildaorganisationer i , främst kyrkliga organisationer. Bidragen används tillstor del för rättshjälp och annat humanitärt stöd till politiskt förföljda.Utöver sådana insatser lämnades stöd till grupper som arbetar för endemokratisk samhällsutveckling i . Ökade bidrag för insatser i kan lämnas inom ramenför humanitärt bistånd i . I händelse landet får en demokratiskregering kan medel ställas till förfogande för all stärka den demokratiskasamhällsutvecklingen. Svenskt stöd har börjat utgå till enskildaorganisationer för program som syftar till att underlätta för chilenare i exilatt återvända till om de så önskar. Ett antal av de chilenska flyktingarna i haromfattats av de amnestiålgärder som genomförts av regimen i och hardärigenom givils möjlighet all återvända till sitt hemland. har enförhoppning alt regimens beslut om landsförvisning skall upphävas. Inomregeringskansliet har en arbetsgrupp tillsatts med uppdrag att i nära kontaktmed lalinamerikanarnas organisationer i kartlägga de möjligheter tillåtervändande som föreligger. Med hänsyn till situationen i får dessamöjligheter anses vara mycket begränsade, särskilt mot bakgrund av vad som ärkänt om regimens bristande respekt för de mänskliga rättigheterna. Beträffande frågan om stöd till bojkottaktioner till stödför den chilenska frihetskampen kan sägas all av princip inte deltar ibojkollaklioner som inte beslutats av . Därför är en enskildsvensk aktion utesluten. Vi anser också alt en sådan vore verkningslös. 8CARL-HENRIK (vpk): Jag lackar utrikesministern för svaret på mininterpellation om den politiska utvecklingen i och de åtgärder Sverigekan vidta för att understödja kampen för demokratins återerövring i delta land.Jag finner svaret i huvudsak posifivt. Positivt är det också alt Sverigesförpliktelser när del gäller utvecklingen i logs upp iregeringsförklaringen vid öppnande liksom i utrikesministerns ochstatsministerns tal inför resp: . De gångna tio åren efter general blodigamilitärkupp har varit år av fruktansvärda lidanden för folk. Tusenlalsavdess bästa döttrar och söner mördades i samband med kuppen: Tiotusentals harsedan kastats i fängelse och koncentrationsläger. Många har torterats. Enmiljon chilenare har på politiska eller ekonomiska grunder tvingats lämna sittfosterland och gå i landsflykt. Motståndet mot mililärjuntan har hela liden funnits där,men det har gått över i en ny och mera aktiv fas. Det finns enväxande öppen oppositionmot juntans förtryck som kommit till uttryck bl. a. i de nationellaprotesldagarna från och framåt. Del chilenska folket gårnu ut på galorna i massiva demonstrationer mot juntan. General bliralltmera isolerad. Många som stött eller accepterat hans regim börjar att robort. har sökt bemästra lägel med vissa eftergifter, men harockså förföljelserna och terrorn förstärkts. Antalet arresteringar har ökatdramatiskt och redovisades till mer än 20 000 dittillsunder 1983. Antalet rapporterade fall av tortyr, vanligen utförda av hemligapolisen (CNI), har ökat starkt . Dessa ökade utslag avterror finns belagda i material både från och från Deninternationella kommissionen för undersökning av den chilenska militärjunlansbrott. som oppositionen mot general regim ärstarkare och framträder mera öppen än , och som denaktiva motståndsrörelsen visar alt det nu finns hopp om en demokrafiskförändring i , så ökar risken för nya omfattande våldsaktioner frånmilitärjuntan. Vad som redan hänt i samband med protestdagarna visar hurdesperat general och hans anhang söker bevara sin makt. Militär ochpolis skjuter mot demonstranter och även rakt in i husen. Många människor harredan fallit offer för dessa våldsdåd. regim slår också inför en ekonomisk kalastrof.Chile skulle ju bli mönsterlandet där den ökände nationalekonomen -belönad med svenskt - skulle bevisa riktigheten av sinateorier. Tillämpningen av dessa har varit förödande för den chilenska ekonomin,men framför allt för del chilenska folkel. Arbetslösheten beräknas nu till över30 % - var tredje chilenare går utan arbete. 1982 låg industriproduktionen 24 %under föregående års nivå och var av produktionen 1968.Nationalprodukten har minskat , och en fortsatt minskningväntas . Utlandsskulden är mycket stor. Levnadsstandarden för folket harpressals ned dramatiskt av militärregim. När del chilenska folkel nu går ut i öppen strid motjuntan kämpar det både för bröd och för frihet. I denna kamp utvecklas enväldig kraft. Kvinnorna och barnen är de befolkningsgrupper som fått lida värstunder juntaregimen. De chilenska kvinnorna står nu i främsta ledet i kampen föratt göra slut på hungerns och terrorns diktatur. folk slår inför dagar fyllda av hopp, men också avsvårigheter och våld från den bankrulla mililärjuntan. Kölden är alllid värststrax före gryningen. mer än någonsin behöver del chilenska folket vårsolidaritet! Vad kan vi då göra? Utrikesministern nämnde några vikfiga åtgärderi sitt svar. rriåsle fortsätta all kraftfullt och utan omsvep fördömade brott mot de mänskliga rätfigheterna som diklalurregimen begår. En dialogmåste hållas öppen med de demokratiska krafterna i , och vi måste sökaväcka en internationell opinion för deras kamp. Utrikesministern nämner ocksåpositivt möjligheten av en samlad västeuropeisk aktion till förmån för Chile.Jag vill i del sammanhanget påpeka all en sådan aktion inte bör begränsas till Om den politiska utvecklingen i Om den politiska utvecklingen i dechilenska partier som är verksamma inom den s.k. Demokratiska alliansen, utansjälvfallet också gälla de partier som samverkar i Folkets demokratiskarörelse. Splittringsaklioner blir inget verkligt stöd till kämpandefolk, ulan kan komma att i realiteten bli ett stöd till dess fiender. Det humanitära bistånd som utgår till stöd förmänskliga rättigheter och förtryckets offer i bör ökas, inte minst motbakgrund av den skärpta terrorn. Kan vi under den närmaste liden vänta förslagom delta från regeringens sida? Det är också viktigt att i praktikenunderstödja kravet att alla chilenska landsförvisade och flyktingarvillkorslöst skall tillåtas att återvända till sitt land och delta i detoffentliga livet. Inom ramen för borde det vara möjligt attvidta effektiva åtgärder till skydd för hemvändande chilenare. Vilka initiativavser regeringen att ta på denna punkt? En annan utomordentligt viktig fråga är att skapa opinionför att all förmedling av vapen och militär teknologi eller annan hjälp tillmililärregimen måste avbrytas. Solidaritet kan inte få vara en fråga bara omord, utan måste också uttryckas i handling. I en situation där kampen går öppetom militärjuntans vara eller icke vara kan jag inte förstå annat än att detmåste vara vår skyldighet att avstå från varje verksamhet som innebär ett stödtill juntan. Det gäller bl.a. svenska dotterföretags verksamhet i , detgäller också den svenska utrikeshandeln med . Denna handel har under desenaste åren ökat starkt. Särskilt gäller detta den svenska importen från Chilesom ökade från 252 milj. kr. till 549 milj. kr. hartendensen förändrats - importen har minskat kraftigt. Det synes alltså blien reduktion av handeln mellan och . Det finns emellertid också andra tendenser. I pressen harnyligen meddelats att det statliga förelaget Svenska Varv deltar i ettinternationellt konsortium som söker få kontraktet att bygga en storkonstgödselfabrik i . Jag anser ett sådant förfarande gå stick i stäv medden uppfattning om nödvändigheten av solidaritet med den demokratiska kampen iChile som regeringen deklarerat. Är utrikesministern av samma uppfattning? 9HANS (): Jag tackar utrikesministern för svaret. Detär av stort värde att regeringen med skärpa uttrycker sin avsky överPinochet-diklaturens brutalitet mot den senaste tidens folkliga protester ochkränkningar av de mänskliga rättigheterna i . Det är också viktigt altregeringen aktivt vill stödja de demokratiska krafterna i deras kamp för allåtererövra demokratin i landet. Jag konstaterar också att regeringen görväsentliga insatser för diktaturens offer och har en viss beredskap för att gekatastrofbistånd i händelse landet får en demokratisk regering. Oppositionen och motståndet mot Pinochet-diktaturen harefter militärkuppen aldrig varit så starkt som under detsenaste året. Men som C.-H. redan framhållit har förföljelsen ochförtrycket tilltagit i jämförelse med utvecklingenunder de närmast föregående åren. polisingripandenhar dramatiskt ökat under just det här året och uppgår till mer än 20 000.Dessa arresteringar har framför allt ägt rum i samband med allmänna möten ochdemonstrationer, särskilt vid de s. k. nationella protestdagarna. Under dessahändelser har ett stort antal dödsoffer förekommit på grund av polismaktensbrutalitet. Det har också förekommit fler fall av tortyr . AmnestyInternational har gjort en undersökning i och lämnat en rapport för 1983.Där konstateras att del finns klara bevis för att tortyr systematiskt användsmot fångar och arresterade. Särskilt allvarliga är Amnestys uppgifter om attläkare och annan medicinsk personal medverkat och även deltagit i utövandet avtortyr i ett antal fall. Diktaturens offer är i behov av ökade humanitära insatser.FN:s särskilda fond för detta ändamål skulle kunna förstärka sina resurser ochgöra mer verksamma insatser. Det är också viktigt alt FN:s kommission för demänskliga rättigheterna och dess specielle rapportör fortsätter sin verksamhet.Jag utgår från att , trots de invändningar som förekommer från en mindregrupp av medlemsländer, är pådrivande då det gäller dessa FN-aktiviteter. FN:sgeneralförsamling och andra FN-organ har under hela juntaperioden antagit ettstort antal resolutioner om kränkningarna av de mänskliga rättigheterna medkrav på återupprättande av demokratin i . Regimen i har negligeratdem och slagit dövörat till. Delta får inte leda till den uppfattningen altFN:s insatser är gagnlösa. De kan få än större betydelse i den utveckling somChile nu går till mötes med av allt alt döma stegrade demokratiska akfioner. Sex chilenare hotas av möjlighetenatt ställas inför krigsdomstol, där dödsstraff kan ifrågakomma. Det gällerJorge Donoso, , ,, och . För att kunna rädda deras liv skulle det vara av stort värde attregeringen vädjade om att rättegången mot dem inställs och, om den kommer tillstånd, kräver att inga dödsstraff utdöms. Del är välkommet att regeringschef tagit initiativ till att söka få till stånd en samlad europeiskmanifestation till stöd för en demokratisk utveckling i och att dettafrämst skulle inrikta sig på de politiska partierna som är verksamma inom dens. Jag vill dock erinra om att det i dagenssituation finns betydelsefulla andra oppositionella krafter som vill en demokratiskförändring. Det rör sig om det socialistiska blocket, som bl. a. består av denkristna vänstern, socialistiska grupperingar och MAPU, samt den demokratiskafolkrörelsen under ledning av förre utrikesministern och socialistenClodomiro Almeyda. I min interpellation har jag framhålllit att det ärnödvändigt att militärregimen i- isoleras internationellt på det sättetatt alla vapenleveranser liksom annat bistånd till landet upphör. Det vore avintresse att höra utrikesministerns syn på denna fråga. Bojkottaktioner ärnågot som den internationella fackföreningsrörelsen och solidaritetsrörelsenhar att ta ansvar för. Om den politiska utvecklingen i Om den politiska utvecklingen i 10MARGARETHA AF (): Eftersom det är första gången som jag står iden här talarstolen i del nya vill jag nu först uttrycka minglädje över att som ledamot av få vara i detta nya, fina hus.