prot · G709112 · 1983-12-31 00:00:00 — Pengar som tas in via skogsvårdsavgiften går uppenbarligeninte tillbaka till samma personer som har betalat in dem, utan det blir enomfördelning inom skogsbruket som man inom skogsbruket inte vill ha. Och om maninte vill ha detta, då behöver väl inte regeringen stå för en vidareutveckling.I stället borde regeringen göra som man vill inom skogsbruket; skogsvårdsavgiften,hjälp till att utreda möjligheten att ytterligare ta bort en del bidragsformer,så att man kan sköta sig själv inom skogsbruket och få ned skogsvårdsavgiftenytterligare. Och som sagt; Förklara gärna för kammaren hur manstimulerar genom höjning av skatter. 73 (); Jag konstaterar att inte harsvarat på min fråga om varför skogsägarna skall stå för regionalpolitiskakostnader- ingen annan näring görju det. sade att skogsvårdsavgiften skall stimuleratill aktiv skogsvård. Därmed gav han också besked om att det är de skogsägaresom inte bedriver aktiv skogsvård som bidragen skall gå till, medan alla de somunder en lång följd av år bedrivit aktiv skogsvård inte har någon möjlighet attfå bidrag. Jag vill också understryka, att om man tar bortskogsvårdsavgiften, har man inom skogsnäringen möjlighet att gemensamt satsa depengar som man anser det är riktigt att satsa. 74 (); sade att vi försöker bjuda över.Jag vill bestämt bestrida att vi från sida försöker göra detta. Vi har hävdat - och jag tycker att det finns stöd fördetta i uttalande, att det är en dålig redovisning på det härområdet - att det uttag på 5%c som tidigare gällde, räcker för de åtgärder sombehöver sättas in. Därmed tycker jag att jag kan säga att vi inte på något sätthar försökt bjuda över. Det finns åtgärder, sade jag också, som bör belastaskogsägarna som kollektiv - dock icke det regionalpolitiska stödet. Skogsbruketkräver speciella åtgärder på beskattningens område. sade att bidragen inte skall utgå lika förvarje år. Jag tror emellertid att det, om man väljer kombinationen högaavgifter och bidrag samt differentiering är , finns en betydande riskför att det blir en dålig skogsvård här i landet. Precis på samma sätt somskett inom industrin när det gäller investeringsbidragen kommer man då attspekulera i bidragsnivån. Detta kommer att innebära att vissa åtgärder en delår inte vidtas, utan man spekulerar med hänsyn till detta bidrag och skjuterupp åtgärderna. Jag tycker att det är en dåligpolitik. Det är bättre att se till att man får en marknadsekonomi påskogsområdet. 75LARS (); När man lyssnar till herrar ,och kan man få intrycket att de svenska skogsägarna skullevara en grupp som är hårt drabbad av avgifter och som lever under knapphetenskalla stjärna. Jag tror inte att det är på det viset, och jag har faktiskt roatmig med att studera deklarationsanvisningar för skogsägareoch jordbrukare. Där kan man få fram mycket intressanta uppgifter om hur detegentligen är ställt med möjligheterna för skogsägarna att med god avkastningbedriva sitt skogsbruk. Det finns möjligheter att få speciella skogsavdrag på avverkningsrätt och på leveransvirke direkt när man gör avverkningar.Avdraget kan t. o. m. vara högre, om man har förvärvat marken i rationaliseringssyfte.Vidare finns det möjligheter att göra avdrag för reparation och underhåll påmarkanläggningar. Möjligheter finns också att göra avdrag för planteringar m.m. och för skogsvårdsavgifter. Det finns även mycket gynnsammaavskrivningsvillkor när det gäller markanläggningar av olika slag. Man harmöjlighet att skattefritt sätta in pengar på skogskonto eller påskogsskadekonto, om det skulle visa sig att det varit någon skada på skogen.Möjligheter finns också att göra särskilda s. k. investeringsavdrag - precis påsamma villkor som andra företagare i landet. Det är kanske inte mycket att säga om de här möjligheternavar för sig. Men tillsammans får de faktiskt den effekten, att en skogsägare -genom att använda sig av bestämmelserna - slipper betala skatt under mycket,mycket långa perioder. Det är alltså inte så oförmånligt att vara skogsägare somman vill göra gällande. Härtill kommer möjligheter att få bidrag av olika slag närdet gäller plantering, röjning, dikning osv. I rättvisans namn vill jag sägaatt detta skall betalas genom skogsvårdsavgiften. Men möjligheterna finns alltså, och det samlade intrycketav allt detta blir att skogsägarna trots allt är en av samhället rätt såomhuldad grupp. 76 BO (): Jag beklagar att jag måste upplysa LarsHedfors om några fakta med tanke på att debatten annars kommer att se sned ut iprotokollet. Jag skall försöka ta det fort. Om man har köpt en skogsfastighet medges s. k. skogsavdragmed totalt högst av anskaffningsvärdet, dvs. det antal kronorman har betalat för fastigheten. Detta avdrag ersätter tidigareavdragsmöjligheter, som var mycket krångliga. Det avser att kompensera för detkapitaluttag man gör - om man minskar värdet genom att ta ut den skog manfaktiskt har betalat pengar för. Det är en ganska rimlig ekonomisk princip. anser att det är en förmån att få dra av förmarkanläggningar och för reparationer. Det är en vanlig företagsekonomiskprincip, som bör gälla även skattelagstiftningen, att den som har kostnader förnågot också skall få göra avdrag för dem före beskattning. Jag kan inte tänka mig att vill ha ettskattesystem där en företagare betalar pengar för reparation av en maskin mensedan inte får minska den vinst han skall skatta för med motsvarande belopp.Denna avdragsrätt innebär alltså inte någon förmån! Det föreligger inte heller skattefrihet när det gäller depengar som sätts in på skogskonto. Det är i stället fråga om en uppskjutenbeskattning, som är avsedd att hjälpa skogsägare som vid stormfällning e.d. fårstora skogsinkomster . Det motiveras främst av den progressivastatsskatten. Det är dessutom så, som , jag själv har visat, att bidraget till dikning inte utgår till dem somredan har dikat -men dessa erlägger också skogsvårdsavgiftsmedel. 77 (); Jag skall fatta mig mycket kort. Alla deåtgärder på skattepolitikens område som räknade upp har tillkommitpå grund av skogsnäringens speciella situation. 78 (): betänkande 27 behandlarskogsvårdsavgifter och skogskonton. förde in helaskogsbeskattningen. Jag skall inte gå in på den , eftersom harredogjort för hur det förhåller sig. Jag fäste mig dock vid ett uttalande, nämligen att detfinns gynnsamma regler för de skogsägare som exempelvis drabbas avskadeangrepp. Det är väl ingen tvekan om att skogsägare som drabbas av sådanaangrepp under alla förhållanden lider stora förluster. 79 (); För tydlighetens skull vill jag understrykadet jag tidigare sade; Var för sig kan dessa åtgärder mycket väl motiveras, mentillsammans ger de en effekt som innebär att skogsägarna slipperbetala skatt över huvud taget. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (skogsvårdsavgiften) Först biträddes reservation 2 av och IngemarHallenius - som ställdes mot reservation 3 av - medacklamation. Härefter biträddes reservation 1 av m.fl. med 78 röster mot 45 för reservation 2 av och IngemarHallenius. 162 ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 157 röster mot81 för reservation 1 av m. fl. 47 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 2 a (skogskontoreglerna) Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot 128 förreservation 4 av m. fl. Mom. 2 b och 3 Utskottets hemställan bifölls. 9 §Anmäldes och bordlades 1983/84:123Höjning av sjömanspensionsavgiften m.m. 1983/84:155Immunitet och privilegier för den internationella organisationen för maritima telekommunikationer via satellit ()1983/84:158 Vissa kolfrågor 1983/84:160 Fortsatt vattenkraftsutbyggnad1983/84:164 Ändringar i börs- och fondkommissionslagstiftningen 1983/84:165Ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet, m. m. 1983/84; 167 Nya regler för uppbörd avsocialavgifter från arbetsgivare, m.m. 1983/84:171 Ändring i lagen (1982:617)om utländska förvärv av svenska Nr 112 1983/84:174 Vissasocialtjänstfrågor Torsdaeenden /84:175 Vissa anslag ur kyrkofonden 29 mars1984 1983/84:177 Statsbidrag tillalternativa barnomsorgsformer 1983/84:178 Ändringar i vägtrafikbeskattningen 1983/84:179 Lag om behörighet attutöva yrke inom hälso- och sjukvården m. m. 10 § Anmäldes och bordlades 1983/84:2691av Per m.fl. 1983/84:2693av m.fl. 1983/84:2694av m.fl. 1983/84:2695av och Regeringensbefattning med besvärsärenden (prop. 1983/84:120) 1983/84:2696 av m.fl. 1983/84:2697 av ArneFransson m.fl. 1983/84:2698 av m.fl. 1983/84:2699 av AlfWennerfors m.fl. 1983/84:2700 av och Introduktionsstöd och reformeratlönebidrag för arbetshandikappade m. m. 1983/84:122) 1983/84:2701 av och 1983/84:2702av och 1983/84:2703av m.fl. 1983/84:2704av och 1983/84:2705av och Mottagandetav flyktingar och asylsökande m. m. 1983/84:124) 1983/84:2706 av 1983/84:2707av och Ändringari myntserien, m.m. (prop. 1983/84:130) 1983/84:2708 av 1983/84:2709av m.fl. 1983/84:2710av m.fl. 1983/84:2711av m.fl. 1983/84:2712av m.fl. 1983/84:2713av och Högreskoglig utbildning (prop. 1983/84:131) 1983/84:2714 av m.fl. 1983/84:2715av m.fl. 1983/84:2717av m.fl. Förslagtill ändringar i förköpslagen (1967:868) m.m. (prop. 1983/84:141) 1983/84:2718 av m.fl. 1983/84:2719av m.fl. 1983/84:2720av m.fl. 1983/84:2721av m.fl. 1983/84:2722av m.fl. 1983/84:2723av tredje vice talman m.fl. 1983/84:2724av tredje vice talman m.fl. 1983/84:2725av tredje vice talman m.fl. 1983/84:2726av och 1983/84:2728av andre vice talman m.fl. 1983/84:2729av och 1983/84:2730av m.fl. 1983/84:2732av m.fl. 1983/84:2733av och 1983/84:2734av m.fl. 1983/84:2735av m.fl. 1983/84:2737av och Turist-och rekreationspolitiken m.m. (prop. 1983/84:145) 11 § Meddelande om interpellation Meddelades att följandeinterpellation framställts 1983/84:138av i (m) till justitieministern om viss lagstiftningavseende ideella föreningar: Ideella föreningar utgör enbetydelsefull del i samhället. Av detta skäl erhåller många föreningar ettomfattande statligt stöd. Föreningarna i fråga anses utgöra hörnpelarna i vårtdemokratiska samhälle. Med tanke på att många incidenter inträffat, nu senast vidSvenska pappersindustriarbetareförbundets avdelning i , saknas detdock inte skäl att ifrågasätta vissa föreningars demokratiska agerande. Beträffande den ovan nämnda incidenten talar samstämmigamassmedieuppgifter för att en medlem i föreningen, i tal och åtbörder,diskriminerats sedan han accepterat nominering för att aktivt arbeta inomföreningen. Samma källor påstår att orsaken till föreningens handlande är attmedlemmen i fråga tillhör ett demokratiskt parti i vårt land. Är justitieministern beredd vidta åtgärder, t. ex. i formav lagstiftning avseende ideella föreningar vilka med oUka metoder försökerförhindra medlem att aktivt delta i föreningsarbete? 12 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1983/84:464 av () till jordbruksministern omåtgärder mot svavelutsläpp i : Regeringen har uppvaktat denbrittiska regeringen för att uttrycka de nordiska ländernas oro översvavelutsläppen i , som svarar för av svavelnedfallen i Sverige.Östtyskland svarar för av våra svavelnedfall. Har regeringen på motsvarande sätt uppvaktat den östtyskaregeringen? 1983/84:465 av (vpk) till bostadsministern omåterinförande av statliga bosättningslån; På förslag av en borgerlig regeringbeslutade en borgerlig riksdagsmajoritet att de statligabosättningslånen skulle upphöra . beslutade sedanden med anledning av vpk- och s-motioner - i enlighet med socialutskottetsbetänkande /83:25 - att ge regeringen till känna att bosättningslånenskulle återinföras i någon form. Trots att gått har ännuinte något konkret förslag till återinförande av statliga bosättningslånframlagts. Min fråga tillbostadsministern är: När avser regeringen för lägga fram någotkonkret förslag till statliga bosättningslån, och hur planerar man attomfattningen och villkoren för en sådan långivning skall se ut? 1983/84:466 av () till civilministern ompersonalläget inom och läns skatteförvaltning: Civilministern har vid upprepadetillfällen understrukit vikten av att samhällets organ blir effektivare ochmera kundvänliga i sin verksamhet. Denna målsättning torde det finnas en eniguppslutning kring. . Men för att nå nyssnämnda mål är det uppenbart att resp.myndigheter måste ha en personalvolym som står i rimlig relation till ålagdaarbetsuppgifter. Skatteadministrationen kritiseras ofta och dess värre medrätta för att inte klara sina uppgifter inom de i författningar rekommenderadetidsramarna. Inte minst i har jag och andrariksdagsledamöter "tryckt på" för att få till stånd en rimligaresituation och har i samband därmed utiovats insatser för att minskaarbetsbalanserna. Med stor förvåning har jag fått klart för migatt man i vårt läns skatteförvaltningar har hela 75 vakanser på de totalt 422handläggartjänster-na. På revisionsenheten är situationen än mer alarmerande,eftersom den f. n. har 28 tjänster av 90 obesatta. Här måste åstadkommas ensnabb förändring,om vi någonsin skall komma till rätta med nuvarande klart otillfredsställandesituation. Med hänvisning till det anförda ber jag få ställa följandetvå frågor till civilministern; Är statsrådet medveten ompersonalläget inom och läns skatteförvaltning? Finns det några färdiga planerför rekrytering och utbildning av personal till nyssnämnda myndigheter för att på så sätt åstadkomma en normalise ring av handläggningstider för besvärsärenden etc? 1983/84:467 av () till civilministern omrutinerna i visst slag av taxeringsärenden; Civilministern har vid mångatillfällen betonat vikten av en god service åt allmänheten från de offentligamyndigheternas sida. Detta kräver naturligtvis primärt en balans mellan ålagdaarbetsuppgifter och tilldelad och väl utbildad personal. Men även tillämpadearbetsrutiner kan ha en avgörande inverkan på om allmänheten upplever servicensom god eller ej. Låt mig ge ett exempel; En person i säljer sin villa ochflyttar till , där han avser att förvärva en liknandefastighet. Han har varit taxeringsnämndsordförande ,varför han väl känner till gällande regler om realisationsvinstberäkning,uppskov med beskattning av sådan vinst m.m. Han upprättar erforderliga bilagoroch begär uppskov med beskattningen av vinsten under hänvisning till att han äri färd med att skaffa ersättningsfastighet i . Till sin förvåningfinner han, när han får sin slutskattesedel, att maninte beaktat hans krav på uppskov med beskattningen av realisationsvinsten.Detta medför att han måste upprepa sitt krav hos länsrätten och dessutom hoslokala skattemyndigheten begära anstånd med betalning av kvarskatt tills ärendetprövats av länsrätten, något som ännu inte skett. Då jag fått informationer om liknande förfarandentidigare, rör det sig sannolikt inte om förbiseenden fråntaxeringsnämndsordförandens sida utan om brister i handläggningsrutiner. , eller eventuellt länsrätten, prövat hans ärende i enlighet med denkorrekta deklarationen fram till , hade jumycket arbete besparats inte bara deklaranten utan även länsrätten och lokalaskattemyndigheten! Mot dennabakgrund vill jag fråga civilministern: Anser statsrådet nuvarande rutinervid behandling av realisationsvinster på småhusfastigheter godtagbara elleravser statsrådet att initiera ändringar för att reducera arbetsbelastningen försåväl deklarant som berörda myndigheter? 1983/84:468av () till socialministern om beskattningen av barn som uppbärbarnpension: Barnpension utgår enligt lagen omallmän försäkring till barn som förlorat en eller båda föräldrarna. Tillskillnad från underhållsbidrag och bidragsför- skott är barnpensionen skattepliktig inkomst. Detta medföratt barnpension och barnets eventuella andra inkomster, exempelvis avferiearbete eller räntor, läggs samman vid skatteberäkningen, vilket leder tillatt barn med barnpension får betala skatt - - på sin inkomst avferiearbete eller annat, medan barn som har förmånen att ha båda föräldrarna ilivet kan ha nära . i ferieinkomst innan beskattning inträder. Detta orättvisa förhållande har tagits upp vid fleratillfällen i motioner i . 1 fjol avslogs motionskraven om utredning iavvaktan på regeringens proposition 1983/84:73 om en reformeradefterlevandepension. Denna proposition, som återkallades ,innehöll dock inga förslag som skulle jämställa barn som har barnpension medövriga barn. I går avslog (SkU 1983/84:30) på nyttmotionskrav om utredning av frågan om barnpensionens beskattning med hänvisningtill "att det är regeringens avsikt att ytterligare utreda frågan omefterlevandepensione-ringsutformning". Mot dennabakgrund vill jag ställa följande fråga till socialministern: Kommer regeringen att låta utreda frågan om att iskattehänseende likställa barn som uppbär barnpension med övriga barn? 1983/84:469av () till finansministern om ändrade bestämmelser omgåvoskatt i vissa fall: lovadestatsrådet att "uppfylla löftet att se efter om vi kan hitta något som göratt i varje fall de orimliga resultaten inte uppstår som en följd av dennuvarande lagstiftningen". Löftet gavs i ett svar till mig på en fråga somjag hade ställt i anledning av ett gåvoskattemål, där gällande lagstiftningenligt högsta domstolen visade sig kunna medföra ett helt obilligt resultat. har återigen inträffat att två personer påförts gåvoskattpå nästan 1 milj. kr. för en gåva som återgått. När ärfinansministern beredd att infria sitt löfte? 13 § Kammaren åtskildes .