prot · G70945 · 1983-12-31 00:00:00 — Närdet gäller frågan om stadsförnyelse vill jag säga till att hennesbeskrivning av hur stadsförnyelsekommittén arbetade inte är helt riktig. Densatte ju i gång med ambitionen att försöka skapa ett program som skulle kunnaleda till åtgärder för stadsförnyelse. Jag tror att vi har anledning attkonstatera att man inte lyckades att via stadsförnyelsekommittén uppnå målen.Vi har i stället försökt att få en handfast handläggning av frågorna somresulterar i förslag. När säger att stadsförnyelsen har kommitbort kan jag bara peka på sådana avgörande ting som förslaget till ny plan-ochbygglag, som ligger hos lagrådet, lagen om exploateringssamverkan som är underfärdigställande och de åtgärder som ryms inom ROT-programmet. Etibostadsförbätt-ringsprogram m. m. Talmannenanmälde att , och att tillprotokollet få antecknat att de inte ägde rätt till ytterligare repliker. Ett bostadsförbättringsprogram m. m. 16 (): Efter de förövningar som ägt rum ikammaren med anledning av bostadsutskottets betänkande 11 är det hög tid att geutskottets syn på bostadsförsörjningsprogrammet. De mera övergripande och principiella frågorna äravklarade genom bostadsministerns medverkan. Oppositionens reservationer ärockså redan presenterade. Regeringen har i bostadsutskottet majoritet för sittförslag, även om utskottsbetänkandet bjuder på enstaka avvikelser. Det är viktigt för utskottsmajoriteten att betonaförslagets sociala utformning och inriktning. Det ligger en inbyggdtrovärdighet i att de sociala målen garanteras. Det varken får eller skall rådanågon tvekan på den punkten. Med bostadsförsörjningsprogrammet överflyttas kapacitetfrån en stadig minskning av nyproduktionen till det befintliga bostadsbeståndetav äldre årgångar. Däri ligger en medveten planering av betydelse försysselsättningen inom hela byggbranschen. Programmet skall också skapa ökadtillgänglighet och inrymma energibesparande åtgärder. De väldiga resurser somsätts in för att förverkliga tioårsprogrammet kommer i det långa perspektivetatt bli lönsamma. Uppfattningarna i utskottet avbostadsförbättringsprogrammets betydelse är, som vi har hört, inteentydiga. Reservationerna bjuder på de mest varierande motiveringar, allt frånrena yrkanden om avslag på propositionen till ett utbud av skiftandesärmeningar. När det gäller omfattningen och inriktningen av ettbostadsförsörjningsprogram har jag redan klargjort attutskottsmajoriteten.tillstyrker regeringens förslag. Det har inte varit svårtatt fatta ett sådant beslut. Åtgärderna innehåller åtskilligt av traditionellsocialdemokratisk politik och leder till en ökad sysselsättning på ett områdedär arbetskraften kan tas i anspråk för en nyttig samhällsinsats. I motsatstill anser jag att användandet av ledig arbetskapacitet påbristområden inte innebär en kostnadsbelastning, utan är en kloksamhällsinvestering. I reservation 4 har frän folkpartietåstadkommit en produkt som har smak av välsorterad diversebutik. Först får viveta hur ombyggnadssektorn har expanderat kraftigt under . I stycket efter får den allt häpnare läsaren besked om att någonsysselsättningsökning inte kan åstadkommas med det nu aktuella bostadsförsörjningsprogrammet,eftersom den redan har intecknats och förverkligats. I varje stycke som bjuder ut i sinreservation är det någonting nytt som har ett slags inbyggd bromsverkan iförhållande till regeringens förslag. Det verkar som spontant harmist lusten att bekämpa arbetslösheten. Hon är tydligen inställd på att levamed en stor arbetslöshet. Det hela är mycket märkligt. Inte blir det bättre närkrönikan -så kan man med rätta beteckna reservationen - avrundas med ettförslag att inte göra någonting . Receptet är att i stället sätta sig ned ochvänta, och då lämpligen vänta pä bostadskommitténs förslag och det därpåföljande remissförfarandet. och har gott om tid. Vad skallKerstin säga till den lediga "kapaciteten" på bostadsmarknaden?Hur skall hon förklara, för det kan ju inte sakligt försvaras, att hon erbjuderde arbetslösa väntan i stället för arbete, arbetslöshetsunderstöd eller socialtbidrag i stället för egna inkomster? För att riktigt markera sin ovilja att nugöra något positivt har anslutit sig till reservation 21 frånmoderaterna. Enligt den reservationen skall förslaget om bidrag till vissatillgänglighetsska-pande åtgärder avslås. Vi är nog en hel del här i kammarensom undrar. Frågan är om inte det också finns goda folkpartister som tar sigför pannan med tanke på den statistroll som Kersfin och övrigafolkpartister anser sig böra spela i bostadspolitiken. I reservation 2 framträder utskottets moderater ochpläderar dels för partimotion, dels för sin reservation. Ettbostadsförbättringsprogram av socialdemokratisk modell vill man förstås inteha, däremot ett program med utrymme för marknadskrafter och prisbildning.Eftersom ett bostadssocialt program med den inriktning som finns ibostadsförbättringsprogrammet inte kan förenas med större utrymme förmarknadskrafterna, måste krav med skärpa avvisas.Marknadskrafterna har många förlorare och få vinnare. Tänk om moderaternaskulle, som lämplig omväxling till sina ständiga krav på marknadskrafter istället för en socialt inriktad bostadspolitik, ge oss några konkreta exempelpå den fröjd och lycka som spirar då marknadskrafterna otyglat får husera påbostadsmarknaden! kan säkert själv välja ut de mest presentablabitarna av en sådan bostadspolitik, som omväxling till svepande ordval och iförväg inlärda slogan. Centernhar två reservationer som jag nämner i samma sammanhang. I reservation 1 föreslås en reformering avbostadspolitiken, grundad på ett antal punkter som förtecknats i reservationen.Där finns ett krav som diskuterats i kammaren efter en fråga från justKjell . Jag tänker då på förslaget om förtida inlösen av bostadslån.Där finns också krav exempelvis beträffande bostadslåneärenden, där ivåras klart uttalade sig för en fortsatt handläggning av bostadslåneärendena ilänsbostadsnämnderna. Där finns vidare krav i frågor som beräknas återkomma ibudgetpropositionen. Vad som behöver förklaras är uttalandet om bostads- ochägandérätts-form. Det skall väl inte tolkas så, att har börjat snubblanär det gäller grundinställningen mot ägarlägenheter? I reservation 3 instämmer utskottetscenterpartister i att det är viktigt att olika åtgärder vidtas för att vårdadet befintliga bostadsbeståndet. biträder dock inte regeringens ochutskottsmajoritetens förslag om det sätt som detta skall genomföras på utanpläderar för en egen motion. Det är bra att alternativen konkretiseras, menjust i denna fråga är det enbart centerpartisterna i utskottet som ansluter sigtill vad som förespeglas i deras motion. Jag har, herr talman, medvetet tagit i anspråkeftersom de nu diskuterade reservationerna är tyngdpunkten i hela motförslaget.Det är bostadsförbättringsprogram m. m. Ett bostadsförbättringsprogram m. m. viktigtatt vi noga klargör skillnaden mellan våra ställningstaganden. Jag skall nu ta upp reservation 5 av vpk och därefterockså ytterligare några reservationer som från vpk:s sida fogats tillutskottsbetänkandet. Vpk vill utvidga bostadsförbättringsprogrammet till attomfatta också kommunala och statliga objekt vid sidan av bostadsbeståndet. Iviss mån har redan fattat beslut som omfattar tidigareläggande avvissa statliga byggnader i sysselsättningsskapande syfte. Som bekant betonas ipropositionen mycket noga den roll som en ordentlig planering har förförnyelsefrågorna. Jag vill inte utesluta att det framöver kan bli aktuelltatt utvidga programmet till nya områden, även om jag hoppas att 1984 och 1985skall erbjuda en klart bättre fungerande arbetsmarknad än . Men det bostadsförbättringsprogramsom nu föreslås är en tillräcklig bit för kommunerna att ta tag i, ochklokheten bjuder att en vidgning av programmet får anstå. I reservation 8 vill vpk ha en viss översyn avbostadssaneringslagen. Här vill jag peka på - vilket själv nämnt isin reservation - att bostadsministern kommer att föreslå ändringari byggnadslagstiftningen som skall träda i kraft . Att nugöra det föreslagna uttalandet är därför inte särskilt angeläget. Vpk förordar också i reservation 10 ett obligatorium förboendeinflytande när räntebidrag utgår. Det är i och för sig ett underkännandeav de nära kontakter som finns mellan hyresgäster och hyresvärd som är en givenförutsättning för ett gott förhållande. Den ekonomiska informationsplikt somförespråkas i propositionen står utskottets majoritet helt bakom. Vpk har också föreslagit att det skall anvisas 65-70 milj.kr. till konstnärlig utsmyckning. På den punkten hänvisar utskottet till attdet är fråga om en summa pengar som inte finns och som inte heller vpk kanbjuda på. Dessutom vill jag för egen del säga att jag tror att det är klokareatt bygga ut det som redan finns i fråga om konstnärlig utsmyckning. Dessamedel utnyttjas i alltför liten utsträckning. Jag tror att det är angeläget attriksdagen uppmärksammar den besvärliga arbetssituationen för flertaletkonstnärer. Vpk har också tagit upp en fråga av utomordentligt stortintresse - vpk har nämligen gått emot regeringens förslag om enkonsolideringsfond. Avsikten är att fonden vid utgången av bör uppgåtill av det fastighetskapital som företaget förvaltar. Jag tycker attdet är mycket lätt att instäriima i regeringens argument för sådana fonder meddet elementära kravet på soliditet och ekonomisk handlingsfrihet, som också böromfatta de allmännyttiga bostadsföretagen. Den omständigheten att det finnsbostadsföretag som har dålig ekonomi och svaga underhållsfonder får ju inteutan vidare tas till intäkt för att detta skall fortsätta i all oändlighet. Detställer ju också hyresgästerna i dessa bostadsföretag i en klart sämre dager.Rätten till räntebidrag för underhåll har därför kopplats till införandet av enkonsolideringsfond. I reservationen åberopade vpk.att vpk "har sällskapmed" de borgerliga motionerna, men det verkar ju inte som om vpk skulle hasällskap med de borgerliga motionärerna - vad det nu kan bero på. Sedan bostadsministern har svarat för inledningen har jag sett sommin uppgift att klargöra hur utskottsmajoriteten har löst sin uppgift när detgäller propositionen och motionerna. Det är bara ytterligare ett par frågor sombehöver klarläggas. I reservation 21 har och lyckatsmed konststycket att gå emot förslaget om bidrag till vissatillgänglighetsskapande åtgärder. Det gäller installation av hissar i främsttrevåningshus. Staten föreslås bidra av kostnaderna, förutsatt attkommunerna bidrar . Därmed stryker regeringen kraftigt under att det nuär hög tid att ge främst trevåningshusen en mot nutida krav svarande funktion.Det är inte bara till fördel för dem som har handikapp utan också i vid meningav stor betydelse för andra samhällsfunktioner, exempelvis samhällsservice ibostadsområdena. Att inte ställer upp när det gäller uppgifter avdetta slag kan man ta med jämnmod, men vad är det som får och folkpartietatt ta ett så illa valt steg att hon går i armkrok med i en frågasom har så utomordentligt stor betydelse för ett funktionsdugligare samhälle? Slutligen, utskottet har på några punkter kommit medförslag som inte överensstämmer med regeringsförslaget. Det gäller exempelvisfrågan om miljöbidragen, där vi anser att de nuvarande stödåtgärderna är braoch att de sysselsättningsskapande åtgärder som regeringen efterlyser mycketväl kan rymmas inom det nuvarande systemet. Utskottet anser också att det börgå att kombinera bostadslån för ombyggnad med det föreslagna stödet förunderhåll. Jag vill understryka vad utskottet anför på s. 19 i betänkandet ommöjligheterna att kombinera bostadslån för ombyggnad med det i propositionenföreslagna stödet till underhåll, reparationer och energisparande. Utskottetgör den bedömningen att de båda finansieringsformerna bör kunna kombineras ochatt därvid skall kunna bibehållas den ordning beträffande belåning av underhållsom gäller f. n. Den av utskottet förordade ordningen möjliggör en smidigarehandläggning och innebär att olika åtgärder, oavsett finansieringsform, i detenskilda fallet kan inordnas i sitt sammanhang. Med det anförda yrkar jag bifall tillutskottets hemställan i dess helhet och avslag på samtliga reservationer. Ett bostadsförbättringsprogram m. m. 17 () replik: berörde två reservationer fråncentern. Vad gäller reservation 3 har vi redan diskuterat den del som avserkommunernas planeringsuppgift. Den går jag därför inte vidare in på. Det är viktigt att understryka beträffande denreservationen att vi anför att både ombyggnads- och reparationsarbeten måsteske varsamt. Det talas också om det i propositionen. Det skall ske varsamtgenom att man tar vara på det som är värdefullt och upplevs såsom en tillgång idet bestånd vi redan har, och varsamt också på det sättet att man tar hänsyntill de synpunkter som de som bor i bostäderna har. Dagens lånesystem har stimulerat till onödigtomfattande ombyggnader. Vi vill särskilt varna för att även det nya programmetskulle kunna få den effekten. Ett bostadsförbättringsprogram m. m. När det gäller reservation 1 nämnde ettpar av de saker vi där tar upp. Han konstaterar att redan haftframgång med de yrkandena. Det var bra att han nämnde det. Jag tror att detfinns flera saker i den reservationen som vi undan för undan kommer att kunnanå framgång med därför att socialdemokraterna också kommer att inse attförslagen är bra. Sedan förstår jag inte hur i denreservationen kan läsa in något om ägarlägenheter. Reservafionen är enplädering för att bostadsrätten skall ha en större marknad, och det borde intefinnas något motstånd mot det från socialdemokraterna. Får jag sedan säga att vi ansluter oss till propositionensförslag när det gäller filläggslånen för grundförstärkning och en del andraåtgärder. Vi tycker att det är vettigt - och det har diskuterats många gångertidigare i - att en sådan finansieringsmöjlighet finns, så att mankan tillvarata fastigheter med svåra skador som det ändå finns ett starkt behovav att kunna behålla. Det vi har vänt oss emot är att man kan ha använttilläggslånen för att ändra lägenhetsindelningen. Vi här också anslutit oss till de förslag som lagts framför att förbättra tillgängligheten, t. ex. genom hissar. Vi tycker att dendelen av förslaget är så viktig att den bör genomföras, oavsett vad vi tyckerom räntestödet i förslaget i övrigt. Låt mig, herr talman, avsluta med att yrka bifall tillreservationerna 1, 3, 7, 9, 11, 13, 14, 15, 18, 20, 24 och 25, där centernfinns med. 18ROLF () rephk: Den uppläggning äv debatten som vi nu fårkommer att kräva mycket tid i kammaren. Jag skall inskränka mig till enbart denhär replikomgången, eftersom vi tar upp samma frågor som hardiskuterats med bostadsministern. ställde en direkt fråga, som jag med nöjeskall besvara. Han sade: Ge exempel på den fröjd och lycka som spirar på den delav bostadsmarknaden där marknadskrafterna får verka. Ja, , jag kan ge mängder av exempel påegnahemsägare och bostadsrättsägare i lägenheter och radhus runt om i landetsom känner en oerhörd fröjd och lycka och trygghet i att äga. Det kan alltsåinte förstå, men det är ett faktum att det är på det viset. Dessutom ligger det mycket annat av värde i att äga sinbostad. Det ger ett betydligt större inflytande över bostadens utformning, manfår inflytande när det gäller vården och den lagliga fillsynen på ett heltannat sätt än om man enbart hyr sin bostad. Detta har vi från moderat sida upprepade gånger framfört imotioner och i diskussioner med . Men det verkar som om han harsvårt att förstå detta. Ordet "marknadskrafter" är tydligen för OskarLindkvist ett fult ord, som inte går att förena med den lycka som vi här harbeskrivit. Får jag avslutningsvis säga att bostadsministern i sittsenaste inlägg gjorde en mycket bra beskrivning av de olika ägarformerna påbostadsmarknaden. Det visar att man kanske trots allt inte är helt överenspå den socialdemokratiska sidan i motståndet mot de här upplåtelseformerna. 19 () replik: Jag vill här ta upp kritik av vår reservation. Vi tycker att man bör påpeka att den sysselsättningseffektsom redovisas inte alls har den omfattning som socialdemokraterna gör gällande.Man har i sina beräkningar tagit med sådant som är en effekt av arbete somredan påbörjats under den förra regeringen. Det är viktigt att människor får arbete, men det är intemöjligt att bifalla ett förslag, , som är dåligt både ibostadssocialt och ekonomiskt hänseende. Det är omöjligt att godkänna ettprogram som för oss djupare in i planering och reglering och som kräverytterligare subventioner. Vi anser att utgångspunkten skall vara de boendesönskemål om hur ett förnyelsearbete bör planeras och genomföras. har förut diskuterats, och den varen bra bit på väg mot att finna lösningar, trots vad bostadsministern tidigareanförde. Att bostadskommitténs arbete bör samordnas härmed även när det gällerombyggnadsarbetena är väl inte så svårt att acceptera. sägeratt det tar , men tanken var ju att vi skulle vara färdiga . Jag undrar hur det skulle uppfattas bland människor somsysslar med planering om nu beslutar om ett program ochbostadskommittén sedan skulle komma fram till andra ställningstaganden. Attnågot sådant skulle kunna inträffa finns tydligen inte med i . Om det inte vore möjligt att komma fram till ett annatställningstagande, skulle emellertid bostadskommitténs arbete verkligen kunnaifrågasättas. Ett bostadsförbättringsprogram m. m. 20TORE (vpk) replik: Först till frågan om utvidgning avbostadsförbättringsprogrammet. Vpk befinner sig här faktiskt i gott sällskap,tillsammans med , TCO och många kommuner, som har gjortliknande framställningar. Jag tror inte att det är särskilt klokt, som OskarLindkvist påstår, att en utvidgning av det här programmet skall anstå. Jag troratt klokheten i stället bjuder att vi skall se till attutvidga programmet och ge det en sådan omfattning att man också tar med det somi det här sammanhanget sammantaget kallas offentliga byggnader. Sedan till frågan om en översyn av lagstiftningen, som vihar föreslagit. Vi anser att det är nödvändigt med förändringar. Det gällerexempelvis hyresförhandlingslagen, bostadssanerings-och förköpslagen. Detta ärett led i att utvidga boendeinflytandet, ett led i att ge hyresgästerna störremöjligheter att direkt, och med stöd av lagstiftningen, kunna påverka sittboende och sin boendesituation. Det ärlikadant när det gäller villkoren för räntebidragen. När vi tar upp 3 protokoll 1983/84:45 Ett bostadsförbättringsprogram m. m. frågan om att man skall förena medgivande av räntebidragmed ett villkor om boendeinflytande, samråd och medverkan från hyresgästerna,är det i syfte att snabbare kunna bygga ut boendedemokratin och ökaboendeinflytandet. Slutligen vill jag kommentera det som sadebeträffande våra reservationer om konsolideringsfonderna. Borgarna får själva svarapå frågan varför de har hoppat av förslaget i sina motioner om avslag på denpunkten. Det är inte min uppgift att svara på den frågan. Vi har gått emot att man ställer dessakonsolideringsfonder som villkor för att erhålla räntebidrag med utgångspunkt iden kännedom som vi har om förhållandena i många bostadsföretag. Det här skulledirekt innebära att man försvårade möjligheterna för dessa bostadsföretag attöver huvud taget utnyttja dessa möjligheter. Detta i sin tur återverkar påhyresgästerna. 21OSKAR () replik; Just den omständigheten att vpk och ToreClaeson har kännedom om problemen på bostadsmarknaden borde vara etttillräckligt skäl för att säga ja till konsolideringsfonderna. Det kan intevara riktigt att vissa allmännyttiga bostadsföretag inte skall ha enunderhållsfond, som betyder att de kan arbeta seriöst. Därför är det mycketviktigt att detta kan genomföras. Det är alldeles riktigt att vpk inte skall svara fördeborgerliga. Men jag kan inte undanhålla kammaren, att när vi diskuterade denhär frågan i bostadsutskottet, inträffade en sanningens minut. Moderaternahade yrkat avslag på propositionen, och och som hadeavslagsyrkanden tillsammans med vpk hade en majoritet emotkonsolideringsfonderna. löste vi denna pinsamma situation. Förlägenhetenersattes av att man övergav sina skrivna förslag. Men jag tyckerinte att vpk skall arbeta intensivt för att gå emot konsolideringsfonderna, förpä sikt kommer de att ha en utomordentligt stor betydelse för de allmännyttigabostadsföretagen. sade att sysselsättningen inte får denomfattning som regeringen tror. Det är möjligt att sysselsättningen i börjaninte får den omfattning som man räknat med i propositionen - det är tänkbart,det kan ta tid att komma i gång. Men just därför är det mycket viktigt att mankommer i gång. Just därför att det kan ta sin tid finns det ingen orsak attsätta sig ner och vänta på bostadskommittén och på remissförfarandet och på enonödig tidsutdräkt, utan just den omständigheten är ett motiv för att man skallgodta det förslag som föreligger. Jag tror att detta under hand kommer att innebära att man fåri gång en sysselsättning som kommer att ligga på en mycket högre nivå. När talade om egnahemsägare ochbostadsrättshavare som ett uttryck för den fröjd och lycka som skulle råda i enotyglad marknadsekonomi med marknadskrafterna som dirigenter, vill jag barasäga att denna bit av har växt upp då vi hade ensocialdemokratisk regering i det här landet som kunde kombinera sitt intresseför bostäderna med ett starkt socialt engagemang. Det är en produkt avsocialdemokratisk politik. Att nu i kammare försökerkamma hem det här för räkning är alltför grovt för attlyckas. Jag vill också säga, att när bostadsministern talade omägarlägenheter, talade han just om underskottsavdrageri. Det var det bidrag hanmenade att samhället hade gett och ingenting annat när det gällerägarlägenheter. 22 (vpk) replik: Konsolideringsfonderna än en gång. Ett faktumär, , att den hårda kopplingen med konsolideringsfonder som ettabsolut villkor för att de allmännyttiga bostadsföretagen skall erhållaräntebidrag betyder direkta hyreshöjningar för de hyresgäster som bor hossådana företag. Det betyder direkta hyreshöjningar på minst 5 kr.per kvadratmeter lägenhetsyta och år, som då skall läggas till de andrahyreshöjningarna som regelbundet återkommer. Det betyder också att det slår hårdast mot debostadsföretag och de kommuner som redan har de största problemen med outhyrdalägenheter och dåliga bostadsmiljöer, kommuner med mycket hög skatt,bostadsföretag som har en mycket dålig ekonomi. Det kan i sin förlängning innebära att man genom den härovillkorliga kopplingen utesluter möjligheten för många av de sämst ställdabostadsföretagens hyresgäster att erhålla nödvändiga förbättringar i sittboende. Därför är den här kopplingen mycket allvarlig, och jagtycker att man borde - vi har bemödat oss om det - ha försökt åstadkomma enuppmjukning så att det inte hade ställts som ett absolut villkor för erhållandeav räntebidrag. Det här slår så snett och det drabbar dem, såväl kommuner sombostadsföretag och hyresgäster, som ligger sämst till. De får på det här visetytterligare svårigheter. Det borde ha varit möjligt att göra en uppmjukning såatt man tagit hänsyn till dessa företag och deras hyresgäster. bostadsförbättringsprogram m. m. 23 () replik; Jag vill gärna medge att det under enövergångstid kan bli en kostnadsökning för dem som bor i dessa fastigheter. Mendet är inget försvar för att säga nej till en konsolideringsfond, för denmöjlighet som annars finns för dem som bor i dessa fastigheter är ju att ge sigut på marknaden och låna dyra pengar. Att låna dyra pengar för underhållbetyder i sin tur ännu mer ökade kostnader än dem befarar som enföljd av regeringens förslag. Jag vill gärna säga också, herrtalman, att av de remissinstanser som yttrat sig har ,och , som ju ändå kan det här området, samtligatillstyrkt regeringens förslag. 24INGA (vpk); Jag skall kort kommentera några punkter ibetänkandet. har redan sagt det mesta. I propositionen om bostadsförbättringsprogrammet tar maninte upp frågan om den konstnärliga utsmyckningen av de äldre bostäder somskall bostadsförbättringsprogram m. m. byggas om och rustas upp. Det tycker vi är en brist iförslaget.